# Euroopa Liidu L 134/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik22. mai 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 134

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik22. mai 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2023/977, 10. mai 2023, mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2006/960/JSK | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2023/977, 10. mai 2023, mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2006/960/JSK

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/978, 12. mai 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Grebbestadostron (KPN) | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/979, 15. mai 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Nueces de Nerpio (KPN) | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/980, 16. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799 aruka üleminekusõidumeeriku ja selles Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise kasutamise osas ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/1228 (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/981, 17. mai 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses aine prasikvanteeli liigitusega selle jääkide piirnormi järgi loomsetes toiduainetes (
  1
  ) | 36 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/982, 15. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Soome Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 39 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/983, 15. mai 2023, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni maanteetranspordi töörühmas ning asjakohasel juhul seoses ÜRO peasekretäri poolt AETRi artikli 21 lõike 1 kohase teatamisega, seoses muudatusega, millega lisatakse vääramatu jõu klausel | 41 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/984, 15. mai 2023, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3324 all)

   (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/985, 15. mai 2023, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3325 all)

   (
  1
  ) | 63 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/978, 12. mai 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Grebbestadostron (KPN)

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/979, 15. mai 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Nueces de Nerpio (KPN)

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/980, 16. mai 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799 aruka üleminekusõidumeeriku ja selles Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise kasutamise osas ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/1228 (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/981, 17. mai 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses aine prasikvanteeli liigitusega selle jääkide piirnormi järgi loomsetes toiduainetes (
  1
  )

1

36

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/982, 15. mai 2023, millega nimetatakse ametisse Soome Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

39

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/983, 15. mai 2023, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni maanteetranspordi töörühmas ning asjakohasel juhul seoses ÜRO peasekretäri poolt AETRi artikli 21 lõike 1 kohase teatamisega, seoses muudatusega, millega lisatakse vääramatu jõu klausel

41

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/984, 15. mai 2023, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3324 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3324 all)

1

44

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/985, 15. mai 2023, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3325 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3325 all)

1

63

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 21. märtsi 2023. aasta otsuse (EL) 2023/701 (Euroopa Liidu nimel vastuvõetud seisukoha kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga moodustatud ühises nõuandetöörühmas seoses selle töökorra muutmisega) parandus ( ELT L 92, 30.3.2023 ) | 67 |
| | * | Parandused Nõukogu 21. märtsi 2023. aasta otsuse (EL) 2023/702 (seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses kavandatava otsuse vastuvõtmise ning soovituste, ühis- ja ühepoolsete deklaratsioonide tegemisega) parandus ( ELT L 92, 30.3.2023 ) | 70 |

Parandused

*

Nõukogu 21. märtsi 2023. aasta otsuse (EL) 2023/701 (Euroopa Liidu nimel vastuvõetud seisukoha kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga moodustatud ühises nõuandetöörühmas seoses selle töökorra muutmisega) parandus ( ELT L 92, 30.3.2023 )

( ELT L 92, 30.3.2023 )

67

*

Parandused Nõukogu 21. märtsi 2023. aasta otsuse (EL) 2023/702 (seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses kavandatava otsuse vastuvõtmise ning soovituste, ühis- ja ühepoolsete deklaratsioonide tegemisega) parandus ( ELT L 92, 30.3.2023 )

( ELT L 92, 30.3.2023 )

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2023/977,

10. mai 2023,

mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2006/960/JSK

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 87 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Riikideülene kuritegelik tegevus kujutab endast märkimisväärset ohtu liidu sisejulgeolekule ning nõuab koordineeritud, suunatud ja kohandatud reageerimist. Kuigi kuritegevuse ja terrorismi vastases võitluses on eesliinil kohapeal tegutsevad riikide ametiasutused, on tõhusa ja tulemusliku koostöö tagamiseks teabe vahetamise valdkonnas äärmiselt olulised liidu tasandi meetmed. Peale selle toovad eelkõige organiseeritud kuritegevus ja terrorism esile sise- ja välisjulgeoleku vahelise seose. Riikideülene kuritegelik tegevus ei tunne riigipiire ning selle väljundiks on kuritegelikud organisatsioonid ja terrorirühmitused, kes panevad toime väga erinevaid ning järjest dünaamilisemaid ja keerulisemaid kuritegusid. Seetõttu on vaja paremat õigusraamistikku tagamaks, et pädevad õiguskaitseasutused saavad süütegusid tõhusamalt tõkestada, avastada ja uurida. |
| --- | --- |

(1)

Riikideülene kuritegelik tegevus kujutab endast märkimisväärset ohtu liidu sisejulgeolekule ning nõuab koordineeritud, suunatud ja kohandatud reageerimist. Kuigi kuritegevuse ja terrorismi vastases võitluses on eesliinil kohapeal tegutsevad riikide ametiasutused, on tõhusa ja tulemusliku koostöö tagamiseks teabe vahetamise valdkonnas äärmiselt olulised liidu tasandi meetmed. Peale selle toovad eelkõige organiseeritud kuritegevus ja terrorism esile sise- ja välisjulgeoleku vahelise seose. Riikideülene kuritegelik tegevus ei tunne riigipiire ning selle väljundiks on kuritegelikud organisatsioonid ja terrorirühmitused, kes panevad toime väga erinevaid ning järjest dünaamilisemaid ja keerulisemaid kuritegusid. Seetõttu on vaja paremat õigusraamistikku tagamaks, et pädevad õiguskaitseasutused saavad süütegusid tõhusamalt tõkestada, avastada ja uurida.

| (2) | Et arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, mida iseloomustab sisepiirikontrolli puudumine, on oluline, et ühe liikmesriigi pädevatel õiguskaitseasutustel oleks kohaldatava liidu ja liikmesriigi õiguse raames võimalus saada samaväärne juurdepääs teabele, mis on kättesaadav nende kolleegidele teises liikmesriigis. Sellega seoses peaksid pädevad õiguskaitseasutused tegema tulemuslikku koostööd kogu liidus. Seetõttu on politseikoostöö süütegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks vajaliku teabe vahetamisel avaliku julgeoleku aluseks olevate meetmete oluline osa sisepiirikontrollita alal, kus ollakse üksteisest vastastikku sõltuvad. Kuritegevust ja kuritegelikku tegevust, sealhulgas terrorismi käsitleva teabe vahetamise üldine eesmärk on kaitsta füüsiliste isikute julgeolekut ja juriidiliste isikute seadusega kaitstud olulisi huve. |
| --- | --- |

(2)

Et arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, mida iseloomustab sisepiirikontrolli puudumine, on oluline, et ühe liikmesriigi pädevatel õiguskaitseasutustel oleks kohaldatava liidu ja liikmesriigi õiguse raames võimalus saada samaväärne juurdepääs teabele, mis on kättesaadav nende kolleegidele teises liikmesriigis. Sellega seoses peaksid pädevad õiguskaitseasutused tegema tulemuslikku koostööd kogu liidus. Seetõttu on politseikoostöö süütegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks vajaliku teabe vahetamisel avaliku julgeoleku aluseks olevate meetmete oluline osa sisepiirikontrollita alal, kus ollakse üksteisest vastastikku sõltuvad. Kuritegevust ja kuritegelikku tegevust, sealhulgas terrorismi käsitleva teabe vahetamise üldine eesmärk on kaitsta füüsiliste isikute julgeolekut ja juriidiliste isikute seadusega kaitstud olulisi huve.

| (3) | Suurem osa kuritegelikest organisatsioonidest tegutseb rohkem kui kolmes riigis ja koosneb mitmest riigist pärit liikmetest, kes tegelevad mitmesuguse kuritegeliku tegevusega. Kuritegelike organisatsioonide struktuur on üha keerukam ning nende liikmed kasutavad piiriüleselt tugevaid ja tõhusaid sidesüsteeme ja teevad koostööd. |
| --- | --- |

(3)

Suurem osa kuritegelikest organisatsioonidest tegutseb rohkem kui kolmes riigis ja koosneb mitmest riigist pärit liikmetest, kes tegelevad mitmesuguse kuritegeliku tegevusega. Kuritegelike organisatsioonide struktuur on üha keerukam ning nende liikmed kasutavad piiriüleselt tugevaid ja tõhusaid sidesüsteeme ja teevad koostööd.

| (4) | Tulemuslikuks võitluseks piiriülese kuritegevuse vastu on äärmiselt oluline, et pädevad õiguskaitseasutused vahetaksid kiiresti teavet ja teeksid omavahel operatiivkoostööd. Kuigi pädevate õiguskaitseasutuste vaheline piiriülene koostöö on viimastel aastatel paranenud, on teatavad praktilised ja õiguslikud takistused jäänud. Sellega seoses aitab nõukogu soovitus (EL) 2022/915 (2) liikmesriikidel piiriülest operatiivkoostööd veelgi tõhustada. |
| --- | --- |

(4)

Tulemuslikuks võitluseks piiriülese kuritegevuse vastu on äärmiselt oluline, et pädevad õiguskaitseasutused vahetaksid kiiresti teavet ja teeksid omavahel operatiivkoostööd. Kuigi pädevate õiguskaitseasutuste vaheline piiriülene koostöö on viimastel aastatel paranenud, on teatavad praktilised ja õiguslikud takistused jäänud. Sellega seoses aitab nõukogu soovitus (EL) 2022/915 (2) liikmesriikidel piiriülest operatiivkoostööd veelgi tõhustada.

| (5) | Mõni liikmesriik on välja töötanud katseprojektid piiriülese koostöö tugevdamiseks, keskendudes näiteks naaberliikmesriikide politseiametnike ühispatrullidele piirialadel. Mitu liikmesriiki on sõlminud ka kahe- või isegi mitmepoolsed lepingud, et tugevdada piiriülest koostööd, sealhulgas teabevahetust. Käesoleva direktiiviga selliseid võimalusi ei piirata, tingimusel et eelnimetatud lepingutes sätestatud teabevahetuse normid on käesoleva direktiiviga selle kohaldamisel kooskõlas. Vastupidi, liikmesriike julgustatakse vahetama parimaid tavasid ning sellistest katseprojektidest ja lepingutest saadud kogemusi ning kasutama selleks kättesaadavaid liidu rahalisi vahendeid, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1149 (3) loodud Sisejulgeolekufondist saadavaid vahendeid. |
| --- | --- |

(5)

Mõni liikmesriik on välja töötanud katseprojektid piiriülese koostöö tugevdamiseks, keskendudes näiteks naaberliikmesriikide politseiametnike ühispatrullidele piirialadel. Mitu liikmesriiki on sõlminud ka kahe- või isegi mitmepoolsed lepingud, et tugevdada piiriülest koostööd, sealhulgas teabevahetust. Käesoleva direktiiviga selliseid võimalusi ei piirata, tingimusel et eelnimetatud lepingutes sätestatud teabevahetuse normid on käesoleva direktiiviga selle kohaldamisel kooskõlas. Vastupidi, liikmesriike julgustatakse vahetama parimaid tavasid ning sellistest katseprojektidest ja lepingutest saadud kogemusi ning kasutama selleks kättesaadavaid liidu rahalisi vahendeid, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1149 (3) loodud Sisejulgeolekufondist saadavaid vahendeid.

| (6) | Liikmesriikidevahelist teabevahetust, mille eesmärk on tõkestada ja avastada süütegusid, reguleeritakse 19. juunil 1990 vastu võetud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, (4) eelkõige selle artiklitega 39 ja 46. Nõukogu raamotsusega 2006/960/JSK (5) asendati need sätted osaliselt ja kehtestati uued normid teabe ja jälitusteabe vahetamiseks pädevate õiguskaitseasutuste vahel. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikidevahelist teabevahetust, mille eesmärk on tõkestada ja avastada süütegusid, reguleeritakse 19. juunil 1990 vastu võetud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, (4) eelkõige selle artiklitega 39 ja 46. Nõukogu raamotsusega 2006/960/JSK (5) asendati need sätted osaliselt ja kehtestati uued normid teabe ja jälitusteabe vahetamiseks pädevate õiguskaitseasutuste vahel.

| (7) | Hindamised, sealhulgas nõukogu määruse (EL) nr 1053/2013 (6) alusel läbi viidud hindamised, on näidanud, et raamotsus 2006/960/JSK ei ole piisavalt selge ega taga asjakohase teabe piisavat ja kiiret vahetamist liikmesriikide vahel. Hindamised on ka näidanud, et praktikas kasutatakse raamotsust harva, osaliselt seetõttu, et praktikas puudub selgus Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja raamotsuse kohaldamisala vahel. |
| --- | --- |

(7)

Hindamised, sealhulgas nõukogu määruse (EL) nr 1053/2013 (6) alusel läbi viidud hindamised, on näidanud, et raamotsus 2006/960/JSK ei ole piisavalt selge ega taga asjakohase teabe piisavat ja kiiret vahetamist liikmesriikide vahel. Hindamised on ka näidanud, et praktikas kasutatakse raamotsust harva, osaliselt seetõttu, et praktikas puudub selgus Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja raamotsuse kohaldamisala vahel.

| (8) | Seetõttu tuleks ajakohastada kehtivat õigusraamistikku, et kõrvaldada lahknevused ja kehtestada selged ning ühtlustatud normid, et hõlbustada eri liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutuste vahelist piisavat ja kiiret teabevahetust ja seda tagada ning et võimaldada pädevatel õiguskaitseasutustel kohaneda kiiresti muutuva ja laieneva organiseeritud kuritegevuse maastikuga, sealhulgas ühiskonna globaliseerumise ja digitaliseerumise kontekstis. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks ajakohastada kehtivat õigusraamistikku, et kõrvaldada lahknevused ja kehtestada selged ning ühtlustatud normid, et hõlbustada eri liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutuste vahelist piisavat ja kiiret teabevahetust ja seda tagada ning et võimaldada pädevatel õiguskaitseasutustel kohaneda kiiresti muutuva ja laieneva organiseeritud kuritegevuse maastikuga, sealhulgas ühiskonna globaliseerumise ja digitaliseerumise kontekstis.

| (9) | Eelkõige peaks käesolev direktiiv hõlmama teabevahetust süütegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil, asendades sellise teabevahetuse osas seega täielikult Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklid 39 ja 46 ning tagades seeläbi vajaliku õiguskindluse. Lisaks tuleks asjaomaseid norme lihtsustada ja selgitada, et hõlbustada nende tulemuslikku kohaldamist praktikas. |
| --- | --- |

(9)

Eelkõige peaks käesolev direktiiv hõlmama teabevahetust süütegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil, asendades sellise teabevahetuse osas seega täielikult Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklid 39 ja 46 ning tagades seeläbi vajaliku õiguskindluse. Lisaks tuleks asjaomaseid norme lihtsustada ja selgitada, et hõlbustada nende tulemuslikku kohaldamist praktikas.

| (10) | On vaja kehtestada ühtlustatud normid, millega reguleeritakse käesoleva direktiivi alusel toimuva liikmesriikidevahelise teabevahetuse valdkonnaüleseid aspekte uurimise eri etappides, alates kriminaalteabe kogumisest kuni kriminaaluurimiseni. Kõnealused normid peaksid hõlmama teabevahetust politsei- ja tollikoostöö keskuste kaudu, mis on loodud kahe või enama liikmesriigi vahel kahe- või mitmepoolsete kokkulepete alusel süütegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil. Kõnealused normid ei tohiks siiski hõlmata kahepoolset teabevahetust kolmandate riikidega. Käesolevas direktiivis sätestatud normid ei tohiks mõjutada sellise teabevahetuse konkreetseid süsteeme või raamistikke käsitlevate liidu õigusnormide kohaldamist, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) 2016/794, (7) (EL) 2018/1860, (8) (EL) 2018/1861 (9) ja (EL) 2018/1862, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid (EL) 2016/681 (11) ja (EL) 2019/1153 (12) ning nõukogu otsused 2008/615/JSK (13) ja 2008/616/JSK (14). |
| --- | --- |

(10)

On vaja kehtestada ühtlustatud normid, millega reguleeritakse käesoleva direktiivi alusel toimuva liikmesriikidevahelise teabevahetuse valdkonnaüleseid aspekte uurimise eri etappides, alates kriminaalteabe kogumisest kuni kriminaaluurimiseni. Kõnealused normid peaksid hõlmama teabevahetust politsei- ja tollikoostöö keskuste kaudu, mis on loodud kahe või enama liikmesriigi vahel kahe- või mitmepoolsete kokkulepete alusel süütegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil. Kõnealused normid ei tohiks siiski hõlmata kahepoolset teabevahetust kolmandate riikidega. Käesolevas direktiivis sätestatud normid ei tohiks mõjutada sellise teabevahetuse konkreetseid süsteeme või raamistikke käsitlevate liidu õigusnormide kohaldamist, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) 2016/794, (7) (EL) 2018/1860, (8) (EL) 2018/1861 (9) ja (EL) 2018/1862, (10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid (EL) 2016/681 (11) ja (EL) 2019/1153 (12) ning nõukogu otsused 2008/615/JSK (13) ja 2008/616/JSK (14).

| (11) | Mõiste „süütegu“ on liidu õiguse autonoomne mõiste, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks kuritegevusega tulemuslikuks võitlemiseks mõista „süüteona“ tegevust, mis on karistatav selle liikmesriigi kriminaalõiguse alusel, kes saab teavet kas taotluse või omaalgatusliku teabe edastamise alusel vastavalt käesolevale direktiivile, olenemata karistusest, mida võib selles liikmesriigis määrata, ja olenemata sellest, kas selline tegu on karistatav ka teavet edastava liikmesriigi kriminaalõiguse alusel, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sätestatud taotluste rahuldamata jätmise põhjuste kohaldamist. |
| --- | --- |

(11)

Mõiste „süütegu“ on liidu õiguse autonoomne mõiste, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks kuritegevusega tulemuslikuks võitlemiseks mõista „süüteona“ tegevust, mis on karistatav selle liikmesriigi kriminaalõiguse alusel, kes saab teavet kas taotluse või omaalgatusliku teabe edastamise alusel vastavalt käesolevale direktiivile, olenemata karistusest, mida võib selles liikmesriigis määrata, ja olenemata sellest, kas selline tegu on karistatav ka teavet edastava liikmesriigi kriminaalõiguse alusel, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sätestatud taotluste rahuldamata jätmise põhjuste kohaldamist.

| (12) | Käesolev direktiiv ei piira Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö konventsiooni (15) (Napoli II) kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev direktiiv ei piira Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhineva tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö konventsiooni (15) (Napoli II) kohaldamist.

| (13) | Kuna käesolevat direktiivi ei kohaldata teabe töötlemise suhtes sellise tegevuse käigus, mis jääb liidu õiguse kohaldamisalast väljapoole, ei kuulu riikliku julgeolekuga seotud tegevus käesoleva direktiivi kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesolevat direktiivi ei kohaldata teabe töötlemise suhtes sellise tegevuse käigus, mis jääb liidu õiguse kohaldamisalast väljapoole, ei kuulu riikliku julgeolekuga seotud tegevus käesoleva direktiivi kohaldamisalasse.

| (14) | Käesoleva direktiiviga ei reguleerita teabe edastamist ja kasutamist tõendina kohtumenetlustes. Eelkõige ei tohiks seda mõista kui sellise õiguse kehtestamist, mis võimaldab kasutada käesoleva direktiivi alusel edastatud teavet tõendina, ning sellest tulenevalt ei mõjuta see kohaldatavas õiguses sätestatud nõuet saada teabe edastanud liikmesriigi nõusolek selliseks kasutamiseks. Käesolev direktiiv ei mõjuta tõendeid käsitlevaid liidu õigusakte, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa andmeesitamismäärust ja Euroopa andmesäilitamismäärust elektrooniliste tõendite hankimiseks kriminaalmenetluses ja kriminaalmenetlustes mõistetud vabadusekaotuslike karistuste täideviimiseks, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/41/EL (16) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühtlustatud normid kriminaalmenetluses tõendite kogumise eesmärgil volitatud asutuste ja esindajate määramise kohta. Seega, kuigi käesoleva direktiivi alusel teavet edastavatel liikmesriikidel ei ole käesoleva direktiivi alusel kohustust seda teha, peaks neil olema lubatud teabe edastamise ajal või pärast seda anda nõusolek kõnealuse teabe kasutamiseks tõendina kohtumenetlustes, sealhulgas juhul, kui see on riigisisese õiguse kohaselt vajalik, kasutades selleks liikmesriikide vahel kehtivaid õigusalase koostöö vahendeid. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiiviga ei reguleerita teabe edastamist ja kasutamist tõendina kohtumenetlustes. Eelkõige ei tohiks seda mõista kui sellise õiguse kehtestamist, mis võimaldab kasutada käesoleva direktiivi alusel edastatud teavet tõendina, ning sellest tulenevalt ei mõjuta see kohaldatavas õiguses sätestatud nõuet saada teabe edastanud liikmesriigi nõusolek selliseks kasutamiseks. Käesolev direktiiv ei mõjuta tõendeid käsitlevaid liidu õigusakte, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa andmeesitamismäärust ja Euroopa andmesäilitamismäärust elektrooniliste tõendite hankimiseks kriminaalmenetluses ja kriminaalmenetlustes mõistetud vabadusekaotuslike karistuste täideviimiseks, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/41/EL (16) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühtlustatud normid kriminaalmenetluses tõendite kogumise eesmärgil volitatud asutuste ja esindajate määramise kohta. Seega, kuigi käesoleva direktiivi alusel teavet edastavatel liikmesriikidel ei ole käesoleva direktiivi alusel kohustust seda teha, peaks neil olema lubatud teabe edastamise ajal või pärast seda anda nõusolek kõnealuse teabe kasutamiseks tõendina kohtumenetlustes, sealhulgas juhul, kui see on riigisisese õiguse kohaselt vajalik, kasutades selleks liikmesriikide vahel kehtivaid õigusalase koostöö vahendeid.

| (15) | Käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse suhtes tuleks kohaldada viit üldpõhimõtet: kättesaadavus, samaväärne juurdepääs, konfidentsiaalsus, andmete omandiõigus ja andmete usaldusväärsus. Need põhimõtted ei piira käesoleva direktiivi täpsemate sätete kohaldamist ning neist tuleks direktiivi tõlgendamisel ja kohaldamisel asjakohasel juhul juhinduda. Esiteks, kättesaadavuse põhimõtet tuleks mõista nii, et ühe liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele kättesaadav asjakohane teave peaks olema võimalikult suures ulatuses kättesaadav ka teise liikmesriigi kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele. See põhimõte ei tohiks siiski mõjutada käesoleva direktiivi nende erisätete kohaldamist, mis piiravad teabe kättesaadavust, näiteks taotluse rahuldamata jätmise põhjuseid ja kohtu luba käsitlevate sätete kohaldamist, kui see on põhjendatud, ega kohustust saada enne teabe jagamist teabe algselt esitanud liikmesriigi või kolmanda riigi nõusolek. Teiseks, samaväärse juurdepääsu põhimõtte kohaselt peaksid liikmesriigid tagama, et juurdepääs, mis teise liikmesriigi ühtsel kontaktpunktil ja pädevatel õiguskaitseasutustel on asjakohasele teabele, on sisuliselt samaväärne, kui on nende enda ühtsel kontaktpunktil ja pädevatel õiguskaitseasutustel sellele teabele, ning seega ei ole see rangem ega vähem rangem, kui käesoleva direktiivi täpsematest sätetest ei tulene teisiti. Kolmandaks, konfidentsiaalsuse põhimõte nõuab, et liikmesriigid austaksid üksteise konfidentsiaalsust käsitlevaid riigisiseseid õigusnorme, kui nad käsitlevad konfidentsiaalseks märgitud teavet, mis esitatakse nende ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutusele, tagades samasuguse konfidentsiaalsuse taseme vastavalt riigisiseses õiguses sätestatud konfidentsiaalsust käsitlevatele õigusnormidele. Neljandaks, andmete omandiõiguse põhimõtte kohaselt tuleks teisest liikmesriigist või kolmandast riigist algselt saadud teavet esitada üksnes selle liikmesriigi või kolmanda riigi nõusolekul ja kehtestatud tingimustel. Viiendaks, vastavalt andmete usaldusväärsuse põhimõttele tuleks isikuandmed, mis on osutunud ebaõigeks, mittetäielikuks või aegunuks, kustutada või parandada või nende töötlemist tuleks asjakohasel juhul piirata ning kõiki nende andmete vastuvõtjaid teavitatakse sellest viivitamata. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse suhtes tuleks kohaldada viit üldpõhimõtet: kättesaadavus, samaväärne juurdepääs, konfidentsiaalsus, andmete omandiõigus ja andmete usaldusväärsus. Need põhimõtted ei piira käesoleva direktiivi täpsemate sätete kohaldamist ning neist tuleks direktiivi tõlgendamisel ja kohaldamisel asjakohasel juhul juhinduda. Esiteks, kättesaadavuse põhimõtet tuleks mõista nii, et ühe liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele kättesaadav asjakohane teave peaks olema võimalikult suures ulatuses kättesaadav ka teise liikmesriigi kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele. See põhimõte ei tohiks siiski mõjutada käesoleva direktiivi nende erisätete kohaldamist, mis piiravad teabe kättesaadavust, näiteks taotluse rahuldamata jätmise põhjuseid ja kohtu luba käsitlevate sätete kohaldamist, kui see on põhjendatud, ega kohustust saada enne teabe jagamist teabe algselt esitanud liikmesriigi või kolmanda riigi nõusolek. Teiseks, samaväärse juurdepääsu põhimõtte kohaselt peaksid liikmesriigid tagama, et juurdepääs, mis teise liikmesriigi ühtsel kontaktpunktil ja pädevatel õiguskaitseasutustel on asjakohasele teabele, on sisuliselt samaväärne, kui on nende enda ühtsel kontaktpunktil ja pädevatel õiguskaitseasutustel sellele teabele, ning seega ei ole see rangem ega vähem rangem, kui käesoleva direktiivi täpsematest sätetest ei tulene teisiti. Kolmandaks, konfidentsiaalsuse põhimõte nõuab, et liikmesriigid austaksid üksteise konfidentsiaalsust käsitlevaid riigisiseseid õigusnorme, kui nad käsitlevad konfidentsiaalseks märgitud teavet, mis esitatakse nende ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutusele, tagades samasuguse konfidentsiaalsuse taseme vastavalt riigisiseses õiguses sätestatud konfidentsiaalsust käsitlevatele õigusnormidele. Neljandaks, andmete omandiõiguse põhimõtte kohaselt tuleks teisest liikmesriigist või kolmandast riigist algselt saadud teavet esitada üksnes selle liikmesriigi või kolmanda riigi nõusolekul ja kehtestatud tingimustel. Viiendaks, vastavalt andmete usaldusväärsuse põhimõttele tuleks isikuandmed, mis on osutunud ebaõigeks, mittetäielikuks või aegunuks, kustutada või parandada või nende töötlemist tuleks asjakohasel juhul piirata ning kõiki nende andmete vastuvõtjaid teavitatakse sellest viivitamata.

| (16) | Selleks et saavutada eesmärk hõlbustada piisavat ja kiiret teabevahetust liikmesriikide vahel ja see tagada, tuleks käesoleva direktiiviga näha liikmesriikidele ette võimalus sellise teabe hankimiseks, edastades teise asjaomase liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile taotluse vastavalt teatavatele selgetele, lihtsustatud ja ühtlustatud nõuetele. Taotluse sisu osas tuleks käesolevas direktiivis täpsustada eelkõige ammendavalt ja piisavalt üksikasjalikult ning ilma et see piiraks vajadust juhtumipõhise hindamise järele, olukordi, kus taotlust tuleb pidada kiireloomulisteks, vähemalt milliseid üksikasju taotlus peab sisaldama ja seda, millises keeles see tuleb esitada. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et saavutada eesmärk hõlbustada piisavat ja kiiret teabevahetust liikmesriikide vahel ja see tagada, tuleks käesoleva direktiiviga näha liikmesriikidele ette võimalus sellise teabe hankimiseks, edastades teise asjaomase liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile taotluse vastavalt teatavatele selgetele, lihtsustatud ja ühtlustatud nõuetele. Taotluse sisu osas tuleks käesolevas direktiivis täpsustada eelkõige ammendavalt ja piisavalt üksikasjalikult ning ilma et see piiraks vajadust juhtumipõhise hindamise järele, olukordi, kus taotlust tuleb pidada kiireloomulisteks, vähemalt milliseid üksikasju taotlus peab sisaldama ja seda, millises keeles see tuleb esitada.

| (17) | Kuna iga liikmesriigi ühtsel kontaktpunktil peaks igal juhul olema võimalik esitada taotlus teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile, peaks liikmesriikidel paindlikkuse huvides olema lisaks lubatud määrata mõned oma pädevad õiguskaitseasutused, kes võivad osaleda Euroopa koostöös, volitatud õiguskaitseasutuseks, et esitada taotlusi teiste liikmesriikide ühtsetele kontaktpunktidele. Iga liikmesriik peaks esitama komisjonile nimekirja oma volitatud õiguskaitseasutustest. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni viivitamata nimekirja muudatustest. Komisjon peaks avaldama need nimekirjad internetis. Selleks et ühtne kontaktpunkt saaks täita oma käesolevast direktiivist tulenevaid koordineerimisülesandeid, on siiski vaja, et juhul, kui liikmesriik teeb otsuse lubada mõnel oma pädeval õiguskaitseasutusel esitada taotlusi teiste liikmesriikide ühtsetele kontaktpunktidele, teavitab liikmesriik seda ühtset kontaktpunkti kõigist sellistest väljaminevatest taotlustest ja muudest nendega seotud teadetest, lisades oma ühtse kontaktpunkti alati vastuse saajate hulka. Liikmesriigid peaksid püüdma piirata põhjendamatut isikuandmete dubleerimist rangelt miinimumini. |
| --- | --- |

(17)

Kuna iga liikmesriigi ühtsel kontaktpunktil peaks igal juhul olema võimalik esitada taotlus teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile, peaks liikmesriikidel paindlikkuse huvides olema lisaks lubatud määrata mõned oma pädevad õiguskaitseasutused, kes võivad osaleda Euroopa koostöös, volitatud õiguskaitseasutuseks, et esitada taotlusi teiste liikmesriikide ühtsetele kontaktpunktidele. Iga liikmesriik peaks esitama komisjonile nimekirja oma volitatud õiguskaitseasutustest. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni viivitamata nimekirja muudatustest. Komisjon peaks avaldama need nimekirjad internetis. Selleks et ühtne kontaktpunkt saaks täita oma käesolevast direktiivist tulenevaid koordineerimisülesandeid, on siiski vaja, et juhul, kui liikmesriik teeb otsuse lubada mõnel oma pädeval õiguskaitseasutusel esitada taotlusi teiste liikmesriikide ühtsetele kontaktpunktidele, teavitab liikmesriik seda ühtset kontaktpunkti kõigist sellistest väljaminevatest taotlustest ja muudest nendega seotud teadetest, lisades oma ühtse kontaktpunkti alati vastuse saajate hulka. Liikmesriigid peaksid püüdma piirata põhjendamatut isikuandmete dubleerimist rangelt miinimumini.

| (18) | Selleks et tagada ühtsele kontaktpunktile esitatud taotluste kiire menetlemine, on vaja kehtestada tähtajad. Need tähtajad peaksid olema selged ja proportsionaalsed ning võtma arvesse seda, kas taotlus on kiireloomuline ja kas taotlus on seotud otse juurdepääsetava või kaudselt juurdepääsetava teabega. Selleks et tagada kohaldatavatest tähtaegadest kinnipidamine, võimaldades samal ajal teatavat paindlikkust, peaks objektiivselt põhjendatud juhtudel olema võimalik nendest tähtaegadest kõrvale kalduda üksnes erandkorras, kui taotluse saanud liikmesriigi pädev õigusasutus vajab vajaliku õigusasutuse loa andmise üle otsustamiseks lisaaega. Selline vajadus võib tekkida näiteks taotluses tõstatatud küsimuste ulatuslikkuse või keerukuse tõttu. Tagamaks et nii palju kui võimalik saaks kasutada kiiret reageerimist pakkuvaid võimalusi meetmete võtmiseks konkreetsetel juhtudel, peaks taotluse saanud liikmesriik esitama taotletud teabe niipea, kui see on ühtse kontaktpunkti valduses, isegi kui see teave ei ole ainus kättesaadav teave, mis on taotluse seisukohast asjakohane. Ülejäänud taotletud teave tuleks esitada niipea, kui ühtne kontaktpunkt selle saab. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et tagada ühtsele kontaktpunktile esitatud taotluste kiire menetlemine, on vaja kehtestada tähtajad. Need tähtajad peaksid olema selged ja proportsionaalsed ning võtma arvesse seda, kas taotlus on kiireloomuline ja kas taotlus on seotud otse juurdepääsetava või kaudselt juurdepääsetava teabega. Selleks et tagada kohaldatavatest tähtaegadest kinnipidamine, võimaldades samal ajal teatavat paindlikkust, peaks objektiivselt põhjendatud juhtudel olema võimalik nendest tähtaegadest kõrvale kalduda üksnes erandkorras, kui taotluse saanud liikmesriigi pädev õigusasutus vajab vajaliku õigusasutuse loa andmise üle otsustamiseks lisaaega. Selline vajadus võib tekkida näiteks taotluses tõstatatud küsimuste ulatuslikkuse või keerukuse tõttu. Tagamaks et nii palju kui võimalik saaks kasutada kiiret reageerimist pakkuvaid võimalusi meetmete võtmiseks konkreetsetel juhtudel, peaks taotluse saanud liikmesriik esitama taotletud teabe niipea, kui see on ühtse kontaktpunkti valduses, isegi kui see teave ei ole ainus kättesaadav teave, mis on taotluse seisukohast asjakohane. Ülejäänud taotletud teave tuleks esitada niipea, kui ühtne kontaktpunkt selle saab.

| (19) | Ühtsed kontaktpunktid peaksid hindama, kas taotletud teave on vajalik ja proportsionaalne käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks ning kas taotluse aluseks olevate objektiivsete põhjuste selgitus on piisavalt selge ja üksikasjalik, et vältida põhjendamatut teabe edastamist või ebaproportsionaalselt suures koguses teabe andmist. |
| --- | --- |

(19)

Ühtsed kontaktpunktid peaksid hindama, kas taotletud teave on vajalik ja proportsionaalne käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks ning kas taotluse aluseks olevate objektiivsete põhjuste selgitus on piisavalt selge ja üksikasjalik, et vältida põhjendamatut teabe edastamist või ebaproportsionaalselt suures koguses teabe andmist.

| (20) | Erandjuhul võib liikmesriigi poolt ühtsele kontaktpunktile esitatud taotluse rahuldamata jätmine olla objektiivselt põhjendatud. Selleks et tagada käesoleva direktiiviga loodud süsteemi tulemuslik toimimine täielikus kooskõlas õigusriigi põhimõttega, tuleks neid juhtumeid ammendavalt täpsustada ja kitsalt tõlgendada. Käesolevas direktiivis sätestatud normides pannakse siiski suurt rõhku vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele, nähes seeläbi ette kaitsemeetmed taotluste väärkasutamise vastu, sealhulgas juhul, kui sellega kaasneks põhiõiguste ilmne rikkumine. Seetõttu peaksid liikmesriigid oma üldise hoolsuskohustuse väljendusena alati kontrollima, kas neile käesoleva direktiivi alusel esitatud taotlused vastavad vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele, ning jätma rahuldamata taotlused, mida nad peavad nende põhimõtetega vastuolus olevaks. Kui taotluse rahuldamata jätmise põhjused on seotud ainult osaga taotletud teabest, tuleks ülejäänud teave esitada käesolevas direktiivis sätestatud tähtaja jooksul. Et vältida tarbetut taotluste rahuldamata jätmist, peaks taotluse esitanud liikmesriigi ühtne kontaktpunkt või volitatud õiguskaitseasutus taotluse korral esitama taotluse menetlemiseks vajalikke selgitusi ja täpsustusi. Tähtaja kulgemine tuleks peatada alates hetkest, mil taotluse esitanud liikmesriigi ühtne kontaktpunkt või asjakohasel juhul volitatud õiguskaitseasutus saab taotluse selgituste või täpsustuste saamiseks. Siiski peaks olema võimalik nõuda selgitusi või täpsustusi ainult juhul, kui selgitused või täpsustused on objektiivselt vajalikud ja proportsionaalsed, nii et ilma nendeta tuleks taotlus ühel käesolevas direktiivis loetletud põhjustest jätta rahuldamata. Tulemusliku koostöö huvides peaks olema võimalik paluda vajalikke selgitusi või täpsustusi ka muudes olukordades, ilma et see tooks kaasa tähtaja kulgemise peatumise. |
| --- | --- |

(20)

Erandjuhul võib liikmesriigi poolt ühtsele kontaktpunktile esitatud taotluse rahuldamata jätmine olla objektiivselt põhjendatud. Selleks et tagada käesoleva direktiiviga loodud süsteemi tulemuslik toimimine täielikus kooskõlas õigusriigi põhimõttega, tuleks neid juhtumeid ammendavalt täpsustada ja kitsalt tõlgendada. Käesolevas direktiivis sätestatud normides pannakse siiski suurt rõhku vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele, nähes seeläbi ette kaitsemeetmed taotluste väärkasutamise vastu, sealhulgas juhul, kui sellega kaasneks põhiõiguste ilmne rikkumine. Seetõttu peaksid liikmesriigid oma üldise hoolsuskohustuse väljendusena alati kontrollima, kas neile käesoleva direktiivi alusel esitatud taotlused vastavad vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele, ning jätma rahuldamata taotlused, mida nad peavad nende põhimõtetega vastuolus olevaks. Kui taotluse rahuldamata jätmise põhjused on seotud ainult osaga taotletud teabest, tuleks ülejäänud teave esitada käesolevas direktiivis sätestatud tähtaja jooksul. Et vältida tarbetut taotluste rahuldamata jätmist, peaks taotluse esitanud liikmesriigi ühtne kontaktpunkt või volitatud õiguskaitseasutus taotluse korral esitama taotluse menetlemiseks vajalikke selgitusi ja täpsustusi. Tähtaja kulgemine tuleks peatada alates hetkest, mil taotluse esitanud liikmesriigi ühtne kontaktpunkt või asjakohasel juhul volitatud õiguskaitseasutus saab taotluse selgituste või täpsustuste saamiseks. Siiski peaks olema võimalik nõuda selgitusi või täpsustusi ainult juhul, kui selgitused või täpsustused on objektiivselt vajalikud ja proportsionaalsed, nii et ilma nendeta tuleks taotlus ühel käesolevas direktiivis loetletud põhjustest jätta rahuldamata. Tulemusliku koostöö huvides peaks olema võimalik paluda vajalikke selgitusi või täpsustusi ka muudes olukordades, ilma et see tooks kaasa tähtaja kulgemise peatumise.

| (21) | Selleks et võimaldada vajalikku paindlikkust seoses operatiivvajadustega, mis võivad praktikas erineda, tuleks käesoleva direktiiviga näha lisaks ühtsetele kontaktpunktidele esitatavatele taotlustele ette veel kaks teabevahetusviisi. Esimene neist on teabe omal algatusel edastamine ühtse kontaktpunkti või pädeva õiguskaitseasutuse poolt teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevale õiguskaitseasutusele ilma eelneva taotluseta ehk teabe edastamine omal algatusel. Teine on teabe edastamine sellise taotluse alusel, mida ühtne kontaktpunkt või pädev õiguskaitseasutus on esitanud otse teise liikmesriigi pädevale õiguskaitseasutusele. Mõlema teabevahetusviisi jaoks kehtestatakse käesolevas direktiivis vaid piiratud arv miinimumnõudeid, eelkõige asjaomase ühtse kontaktpunkti teavitamise kohta, ning omal algatusel teabe edastamise korral olukordade kohta, kus teave tuleb esitada, ja keel, mida tuleb kasutada. Neid nõudeid tuleks kohaldada ka olukordades, kus pädev õiguskaitseasutus annab teavet oma liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile, et edastada see teave teisele liikmesriigile, näiteks juhul, kui on vaja järgida käesolevas direktiivis sätestatud norme teabe esitamisel kasutatava keele kohta. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et võimaldada vajalikku paindlikkust seoses operatiivvajadustega, mis võivad praktikas erineda, tuleks käesoleva direktiiviga näha lisaks ühtsetele kontaktpunktidele esitatavatele taotlustele ette veel kaks teabevahetusviisi. Esimene neist on teabe omal algatusel edastamine ühtse kontaktpunkti või pädeva õiguskaitseasutuse poolt teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevale õiguskaitseasutusele ilma eelneva taotluseta ehk teabe edastamine omal algatusel. Teine on teabe edastamine sellise taotluse alusel, mida ühtne kontaktpunkt või pädev õiguskaitseasutus on esitanud otse teise liikmesriigi pädevale õiguskaitseasutusele. Mõlema teabevahetusviisi jaoks kehtestatakse käesolevas direktiivis vaid piiratud arv miinimumnõudeid, eelkõige asjaomase ühtse kontaktpunkti teavitamise kohta, ning omal algatusel teabe edastamise korral olukordade kohta, kus teave tuleb esitada, ja keel, mida tuleb kasutada. Neid nõudeid tuleks kohaldada ka olukordades, kus pädev õiguskaitseasutus annab teavet oma liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile, et edastada see teave teisele liikmesriigile, näiteks juhul, kui on vaja järgida käesolevas direktiivis sätestatud norme teabe esitamisel kasutatava keele kohta.

| (22) | Teabe edastamiseks eelnevalt õigusasutuse loa saamise nõue, kui see on riigisiseses õiguses ette nähtud, on oluline kaitsemeede, mida tuleks järgida. Liikmesriikide õigussüsteemid on selles osas erinevad ja käesolevat direktiivi ei tohiks tõlgendada nii, et see mõjutab riigisiseses õiguses sätestatud norme ja tingimusi, mis käsitlevad eelnevaid õigusasutuse lubasid, välja arvatud nõue kohaldada nende suhtes tingimust, et riigisisest ja liikmesriikidevahelist teabevahetust käsitatakse nii sisuliselt kui ka menetluslikult samaväärsel viisil. Lisaks peaksid pädeva õigusasutuse liikmesriigi ühtne kontaktpunkt või asjakohasel juhul pädev õiguskaitseasutus võtma kõik praktilised ja õiguslikud meetmed ja tegema asjakohasel juhul koostööd taotluse esitanud liikmesriigi ühtse kontaktpunkti või volitatud õiguskaitseasutusega, et saada õigusasutuse luba võimalikult kiiresti, et sellise nõude kohaldamisega seotud viivitused ja komplikatsioonid oleksid minimaalsed. Kuigi käesoleva direktiivi õiguslik alus piirdub Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 87 lõike 2 punkti a kohase õiguskaitsealase koostööga, võib käesolev direktiiv olla õigusasutuste jaoks asjakohane. |
| --- | --- |

(22)

Teabe edastamiseks eelnevalt õigusasutuse loa saamise nõue, kui see on riigisiseses õiguses ette nähtud, on oluline kaitsemeede, mida tuleks järgida. Liikmesriikide õigussüsteemid on selles osas erinevad ja käesolevat direktiivi ei tohiks tõlgendada nii, et see mõjutab riigisiseses õiguses sätestatud norme ja tingimusi, mis käsitlevad eelnevaid õigusasutuse lubasid, välja arvatud nõue kohaldada nende suhtes tingimust, et riigisisest ja liikmesriikidevahelist teabevahetust käsitatakse nii sisuliselt kui ka menetluslikult samaväärsel viisil. Lisaks peaksid pädeva õigusasutuse liikmesriigi ühtne kontaktpunkt või asjakohasel juhul pädev õiguskaitseasutus võtma kõik praktilised ja õiguslikud meetmed ja tegema asjakohasel juhul koostööd taotluse esitanud liikmesriigi ühtse kontaktpunkti või volitatud õiguskaitseasutusega, et saada õigusasutuse luba võimalikult kiiresti, et sellise nõude kohaldamisega seotud viivitused ja komplikatsioonid oleksid minimaalsed. Kuigi käesoleva direktiivi õiguslik alus piirdub Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 87 lõike 2 punkti a kohase õiguskaitsealase koostööga, võib käesolev direktiiv olla õigusasutuste jaoks asjakohane.

| (23) | Kogu käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse korral on eriti oluline tagada isikuandmete kaitse vastavalt liidu õigusele. Selleks peaks käesoleva direktiivi alusel toimuv isikuandmete töötlemine ühtse kontaktpunkti või pädeva õiguskaitseasutuse poolt toimuma täielikus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/680 (17). Määruse (EL) 2016/794 kohaselt töötleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) andmeid kooskõlas kõnealuses määruses sätestatud normidega. Käesolev direktiiv ei mõjuta kõnealust direktiivi ega määrust. Eelkõige tuleks täpsustada, et kõik ühtsete kontaktpunktide ja pädevate õiguskaitseasutuste vahetatavad isikuandmed peavad kuuluma määruse (EL) 2016/794 II lisa B jaos loetletud iga andmesubjekti kategooria andmekategooriasse. Seepärast tuleks selgelt eristada kahtlusaluste andmeid ning tunnistajate, kannatanute või muudesse rühmadesse kuuluvate isikute andmeid, mille suhtes kohaldatakse rangemaid piiranguid. Lisaks tuleks selliseid isikuandmeid võimaluse korral eristada nende õigsuse ja usaldusväärsuse järgi. Õigsuse ja usaldusväärsuse tagamiseks tuleks fakte eristada isiklikest hinnangutest. Ühtsed kontaktpunktid või asjakohasel juhul pädevad õiguskaitseasutused peaksid käesoleva direktiivi kohaseid taotlusi käsitlema võimalikult kiiresti, et tagada isikuandmete õigsus ja usaldusväärsus, vältida tarbetut andmete dubleerimist ja vähendada ohtu, et sellised andmed aeguvad või ei ole enam kättesaadavad. Kui selgub, et isikuandmed on ebaõiged, tuleks need viivitamata parandada või kustutada või nende töötlemist tuleks piirata. |
| --- | --- |

(23)

Kogu käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse korral on eriti oluline tagada isikuandmete kaitse vastavalt liidu õigusele. Selleks peaks käesoleva direktiivi alusel toimuv isikuandmete töötlemine ühtse kontaktpunkti või pädeva õiguskaitseasutuse poolt toimuma täielikus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/680 (17). Määruse (EL) 2016/794 kohaselt töötleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) andmeid kooskõlas kõnealuses määruses sätestatud normidega. Käesolev direktiiv ei mõjuta kõnealust direktiivi ega määrust. Eelkõige tuleks täpsustada, et kõik ühtsete kontaktpunktide ja pädevate õiguskaitseasutuste vahetatavad isikuandmed peavad kuuluma määruse (EL) 2016/794 II lisa B jaos loetletud iga andmesubjekti kategooria andmekategooriasse. Seepärast tuleks selgelt eristada kahtlusaluste andmeid ning tunnistajate, kannatanute või muudesse rühmadesse kuuluvate isikute andmeid, mille suhtes kohaldatakse rangemaid piiranguid. Lisaks tuleks selliseid isikuandmeid võimaluse korral eristada nende õigsuse ja usaldusväärsuse järgi. Õigsuse ja usaldusväärsuse tagamiseks tuleks fakte eristada isiklikest hinnangutest. Ühtsed kontaktpunktid või asjakohasel juhul pädevad õiguskaitseasutused peaksid käesoleva direktiivi kohaseid taotlusi käsitlema võimalikult kiiresti, et tagada isikuandmete õigsus ja usaldusväärsus, vältida tarbetut andmete dubleerimist ja vähendada ohtu, et sellised andmed aeguvad või ei ole enam kättesaadavad. Kui selgub, et isikuandmed on ebaõiged, tuleks need viivitamata parandada või kustutada või nende töötlemist tuleks piirata.

| (24) | Selleks et ühtne kontaktpunkt saaks kas taotluse alusel või omal algatusel edastada piisavalt ja kiiresti teavet, on oluline, et pädevad õiguskaitseasutused mõistaksid üksteist. Kogu teabevahetus, sealhulgas taotletud teabe esitamine, taotluse rahuldamata jätmine, sealhulgas rahuldamata jätmise põhjused, ning asjakohasel juhul konkreetse taotlusega seotud taotlused selgituste või täpsustuste saamiseks ning selgitused ja täpsustused tuleks edastada keeles, milles taotlus esitati. Et vältida keelebarjääridest tingitud viivitusi taotletud teabe esitamisel ja piirata tõlkekulusid, peaksid liikmesriigid koostama loetelu, mis sisaldab üht või mitut keelt, milles saab pöörduda nende ühtse kontaktpunkti poole ja milles see saab suhelda. Kuna inglise keel on laialdaselt mõistetav ja praktikas kasutatav keel, mis on seotud õiguskaitsealase koostööga liidus, tuleks see lisada kõnealusesse loetellu. Liikmesriigid peaks esitama kõnealuse loetelu ja selle ajakohastatud versioonid komisjonile. Komisjon peaks avaldama nende loetelude koondkogumi internetis. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et ühtne kontaktpunkt saaks kas taotluse alusel või omal algatusel edastada piisavalt ja kiiresti teavet, on oluline, et pädevad õiguskaitseasutused mõistaksid üksteist. Kogu teabevahetus, sealhulgas taotletud teabe esitamine, taotluse rahuldamata jätmine, sealhulgas rahuldamata jätmise põhjused, ning asjakohasel juhul konkreetse taotlusega seotud taotlused selgituste või täpsustuste saamiseks ning selgitused ja täpsustused tuleks edastada keeles, milles taotlus esitati. Et vältida keelebarjääridest tingitud viivitusi taotletud teabe esitamisel ja piirata tõlkekulusid, peaksid liikmesriigid koostama loetelu, mis sisaldab üht või mitut keelt, milles saab pöörduda nende ühtse kontaktpunkti poole ja milles see saab suhelda. Kuna inglise keel on laialdaselt mõistetav ja praktikas kasutatav keel, mis on seotud õiguskaitsealase koostööga liidus, tuleks see lisada kõnealusesse loetellu. Liikmesriigid peaks esitama kõnealuse loetelu ja selle ajakohastatud versioonid komisjonile. Komisjon peaks avaldama nende loetelude koondkogumi internetis.

| (25) | Euroopa kodanike turvalisuse ja julgeoleku tagamiseks on oluline, et Europolil oleks vajalik teave, et täita oma rolli liidu kriminaalteabe keskusena, mis toetab pädevaid õiguskaitseasutusi. Seepärast tuleks juhul, kui teavet vahetatakse liikmesriikide vahel, olenemata sellest, kas teavet vahetatakse ühtsele kontaktpunktile või pädevale õiguskaitseasutusele esitatud taotluse alusel või kas ühtne kontaktpunkt või pädev õiguskaitseasutus on teabe esitanud omal algatusel, hinnata iga üksikjuhtumi puhul eraldi, kas käesoleva direktiivi alusel esitatud taotluse või käesoleva direktiivi alusel vahetatud teabe koopia tuleks saata Europolile kooskõlas määruse (EL) 2016/794 artikli 7 lõikega 6, kui asjaomane süütegu on hõlmatud Europoli eesmärkidega. Hinnangud süüteo ulatuse kohta peaksid põhinema Europoli eesmärkidel, mis on sätestatud määruses (EL) 2016/794. Liikmesriigid ei peaks olema kohustatud saatma Europolile taotluse või vahetatud teabe koopiat, kui see oleks vastuolus asjaomase liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega, kui see ohustaks käimasoleva uurimise edukust või üksikisiku turvalisust või kui see avalikustaks teavet riikliku julgeoleku valdkonna organisatsioonide või konkreetse luuretegevuse kohta. Lisaks, kooskõlas andmete omandiõiguse põhimõttega ja ilma et see piiraks määruses (EL) 2016/794 sätestatud kohustust määrata kindlaks teabe töötlemise eesmärk ja piirangud Europolis, tuleks teisest liikmesriigist või kolmandast riigist algselt saadud teave edastada Europolile üksnes juhul, kui see liikmesriik või kolmas riik on andnud selleks oma nõusoleku. Liikmesriigid peaksid tagama, et nende ühtse kontaktpunkti ja pädevate õiguskaitseasutuste töötajaid toetatakse ja koolitatakse piisavalt, et kiiresti ja täpselt kindlaks teha, milline käesoleva direktiivi alusel vahetatav teave kuulub Europoli pädevusse ja on vajalik Europoli eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa kodanike turvalisuse ja julgeoleku tagamiseks on oluline, et Europolil oleks vajalik teave, et täita oma rolli liidu kriminaalteabe keskusena, mis toetab pädevaid õiguskaitseasutusi. Seepärast tuleks juhul, kui teavet vahetatakse liikmesriikide vahel, olenemata sellest, kas teavet vahetatakse ühtsele kontaktpunktile või pädevale õiguskaitseasutusele esitatud taotluse alusel või kas ühtne kontaktpunkt või pädev õiguskaitseasutus on teabe esitanud omal algatusel, hinnata iga üksikjuhtumi puhul eraldi, kas käesoleva direktiivi alusel esitatud taotluse või käesoleva direktiivi alusel vahetatud teabe koopia tuleks saata Europolile kooskõlas määruse (EL) 2016/794 artikli 7 lõikega 6, kui asjaomane süütegu on hõlmatud Europoli eesmärkidega. Hinnangud süüteo ulatuse kohta peaksid põhinema Europoli eesmärkidel, mis on sätestatud määruses (EL) 2016/794. Liikmesriigid ei peaks olema kohustatud saatma Europolile taotluse või vahetatud teabe koopiat, kui see oleks vastuolus asjaomase liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega, kui see ohustaks käimasoleva uurimise edukust või üksikisiku turvalisust või kui see avalikustaks teavet riikliku julgeoleku valdkonna organisatsioonide või konkreetse luuretegevuse kohta. Lisaks, kooskõlas andmete omandiõiguse põhimõttega ja ilma et see piiraks määruses (EL) 2016/794 sätestatud kohustust määrata kindlaks teabe töötlemise eesmärk ja piirangud Europolis, tuleks teisest liikmesriigist või kolmandast riigist algselt saadud teave edastada Europolile üksnes juhul, kui see liikmesriik või kolmas riik on andnud selleks oma nõusoleku. Liikmesriigid peaksid tagama, et nende ühtse kontaktpunkti ja pädevate õiguskaitseasutuste töötajaid toetatakse ja koolitatakse piisavalt, et kiiresti ja täpselt kindlaks teha, milline käesoleva direktiivi alusel vahetatav teave kuulub Europoli pädevusse ja on vajalik Europoli eesmärkide saavutamiseks.

| (26) | Liikmesriikide vahel õiguskaitsealase teabe edastamiseks kasutatavate sidekanalite arvukuse probleemile tuleks leida lahendus, sest see takistab sellise teabe asjakohast ja kiiret vahetamist ning suurendab ohtu isikuandmete turvalisusele. Seepärast tuleks määruse (EL) 2016/794 kohaselt Europoli hallatava ja välja töötatud turvalise teabevahetusvõrgu (SIENA) kasutamine muuta kohustuslikuks kõigi käesoleva direktiivi kohaste teabeedastuste ja teadete korral, sealhulgas taotluste saatmisel ühtsele kontaktpunktile ja otse pädevale õiguskaitseasutusele, teabe edastamisel taotluse alusel ja teabe edastamisel ühtse kontaktpunkti ja pädeva õiguskaitseasutuse omal algatusel, teabe, selgituste ja täpsustuste taotluste rahuldamata jätmise teadete edastamisel ning taotluse või teabe koopiate saatmisel ühtsele kontaktpunktile ja Europolile. Selleks peaksid kõik ühtsed kontaktpunktid ja kõik pädevad õiguskaitseasutused, kes võivad teabevahetuses osaleda, olema SIENAga otse ühendatud. Selleks et SIENAt saaksid kasutada eesliiniametnikud, näiteks haaranguoperatsioonides osalevad politseiametnikud, peaks see asjakohasel juhul toimima ka mobiilseadmetes. Sellega seoses tuleks ette näha lühike üleminekuperiood, et võimaldada SIENA täielikult kasutusele võtta, kuna see toob kaasa mõnes liikmesriigis praeguse korra muutmise ja eeldab asjakohaste töötajate koolitamist. Selleks et võtta arvesse tegelikku tööd ja mitte takistada pädevate õiguskaitseasutuste vahelist head koostööd, peaks liikmesriigil olema võimalik lubada oma ühtsel kontaktpunktil või pädeval õiguskaitseasutusel kasutada piiratud arvul põhjendatud olukordades muud turvalist sidekanalit. Kui liikmesriik lubab oma ühtsel kontaktpunktil või pädeval õiguskaitseasutusel kasutada taotluse kiireloomulisuse tõttu muud sidekanalit, peaks ta, kui see on võimalik ja kooskõlas operatiivvajadustega, pärast seda, kui olukord ei ole enam kiireloomuline, pöörduma tagasi SIENA kasutamise juurde. SIENA kasutamine ei peaks olema olla kohustuslik, kui teavet vahetatakse liikmesriigi siseselt. |
| --- | --- |

(26)

Liikmesriikide vahel õiguskaitsealase teabe edastamiseks kasutatavate sidekanalite arvukuse probleemile tuleks leida lahendus, sest see takistab sellise teabe asjakohast ja kiiret vahetamist ning suurendab ohtu isikuandmete turvalisusele. Seepärast tuleks määruse (EL) 2016/794 kohaselt Europoli hallatava ja välja töötatud turvalise teabevahetusvõrgu (SIENA) kasutamine muuta kohustuslikuks kõigi käesoleva direktiivi kohaste teabeedastuste ja teadete korral, sealhulgas taotluste saatmisel ühtsele kontaktpunktile ja otse pädevale õiguskaitseasutusele, teabe edastamisel taotluse alusel ja teabe edastamisel ühtse kontaktpunkti ja pädeva õiguskaitseasutuse omal algatusel, teabe, selgituste ja täpsustuste taotluste rahuldamata jätmise teadete edastamisel ning taotluse või teabe koopiate saatmisel ühtsele kontaktpunktile ja Europolile. Selleks peaksid kõik ühtsed kontaktpunktid ja kõik pädevad õiguskaitseasutused, kes võivad teabevahetuses osaleda, olema SIENAga otse ühendatud. Selleks et SIENAt saaksid kasutada eesliiniametnikud, näiteks haaranguoperatsioonides osalevad politseiametnikud, peaks see asjakohasel juhul toimima ka mobiilseadmetes. Sellega seoses tuleks ette näha lühike üleminekuperiood, et võimaldada SIENA täielikult kasutusele võtta, kuna see toob kaasa mõnes liikmesriigis praeguse korra muutmise ja eeldab asjakohaste töötajate koolitamist. Selleks et võtta arvesse tegelikku tööd ja mitte takistada pädevate õiguskaitseasutuste vahelist head koostööd, peaks liikmesriigil olema võimalik lubada oma ühtsel kontaktpunktil või pädeval õiguskaitseasutusel kasutada piiratud arvul põhjendatud olukordades muud turvalist sidekanalit. Kui liikmesriik lubab oma ühtsel kontaktpunktil või pädeval õiguskaitseasutusel kasutada taotluse kiireloomulisuse tõttu muud sidekanalit, peaks ta, kui see on võimalik ja kooskõlas operatiivvajadustega, pärast seda, kui olukord ei ole enam kiireloomuline, pöörduma tagasi SIENA kasutamise juurde. SIENA kasutamine ei peaks olema olla kohustuslik, kui teavet vahetatakse liikmesriigi siseselt.

| (27) | Selleks et teabevooge lihtsustada, hõlbustada ja paremini hallata, peaks iga liikmesriik looma või määrama ühtse kontaktpunkti. Ühtse kontaktpunkti pädevusse peaks kuuluma käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse koordineerimine ja hõlbustamine. Iga liikmesriik peaks teavitama komisjoni oma ühtse kontaktpunkti loomisest või määramisest ning kõigist selle muudatustest. Komisjon peaks need teated ja nende ajakohastatud versioonid avaldama. Reageerimaks kasvavale vajadusele võidelda ühiselt piiriülese kuritegevusega, nagu ebaseaduslik uimastikaubandus, küberkuritegevus, inimkaubandus ja terrorism, peaks ühtne kontaktpunkt eelkõige aitama vähendada teabevoogude takistusi, mis on tingitud pädevate õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse viisi killustatusest. Ühtsele kontaktpunktile tuleks anda mitu konkreetset miinimumülesannet ja tal peaks olema ka teatav minimaalne suutlikkus, et ta suudaks tulemuslikult täita oma koordineerimisülesandeid, mis puudutavad käesoleva direktiivi kohast piiriülest teabevahetust õiguskaitse eesmärgil. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et teabevooge lihtsustada, hõlbustada ja paremini hallata, peaks iga liikmesriik looma või määrama ühtse kontaktpunkti. Ühtse kontaktpunkti pädevusse peaks kuuluma käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse koordineerimine ja hõlbustamine. Iga liikmesriik peaks teavitama komisjoni oma ühtse kontaktpunkti loomisest või määramisest ning kõigist selle muudatustest. Komisjon peaks need teated ja nende ajakohastatud versioonid avaldama. Reageerimaks kasvavale vajadusele võidelda ühiselt piiriülese kuritegevusega, nagu ebaseaduslik uimastikaubandus, küberkuritegevus, inimkaubandus ja terrorism, peaks ühtne kontaktpunkt eelkõige aitama vähendada teabevoogude takistusi, mis on tingitud pädevate õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse viisi killustatusest. Ühtsele kontaktpunktile tuleks anda mitu konkreetset miinimumülesannet ja tal peaks olema ka teatav minimaalne suutlikkus, et ta suudaks tulemuslikult täita oma koordineerimisülesandeid, mis puudutavad käesoleva direktiivi kohast piiriülest teabevahetust õiguskaitse eesmärgil.

| (28) | Ühtsel kontaktpunktil peaks olema juurdepääs kogu teabele, mis on kättesaadav tema liikmesriigis, sealhulgas kasutajasõbralik juurdepääs kõigile asjakohastele liidu ja rahvusvahelistele andmebaasidele ja platvormidele kooskõlas kohaldatavas liidu ja liikmesriigi õiguses sätestatud korraga. Selleks et täita käesoleva direktiivi nõudeid, eelkõige nõudeid tähtaegade suhtes, tuleks ühtsele kontaktpunktile anda piisavad eelarvevahendid ja inimressursid, sealhulgas piisav tõlkevõimekus, ja ta peaks toimima ööpäev läbi. Selles aspektis võiks ühtse kontaktpunkti tõhusust ja tulemuslikkust suurendada kontaktkeskus, mis suudab sissetulevaid taotlusi läbi vaadata, töödelda ja suunata. Ühtset kontaktpunkti peaksid ka abistama alati õigusasutused, kes on pädevad andma vajalikke õigusasutuse lube. See on võimalik, kui tagatakse näiteks sellise õigusasutuse füüsiline kohalolek ühtse kontaktpunkti ruumides või tema funktsionaalne kättesaadavus kas ühtse kontaktpunkti ruumides või olles otse telefoni teel kättesaadav. |
| --- | --- |

(28)

Ühtsel kontaktpunktil peaks olema juurdepääs kogu teabele, mis on kättesaadav tema liikmesriigis, sealhulgas kasutajasõbralik juurdepääs kõigile asjakohastele liidu ja rahvusvahelistele andmebaasidele ja platvormidele kooskõlas kohaldatavas liidu ja liikmesriigi õiguses sätestatud korraga. Selleks et täita käesoleva direktiivi nõudeid, eelkõige nõudeid tähtaegade suhtes, tuleks ühtsele kontaktpunktile anda piisavad eelarvevahendid ja inimressursid, sealhulgas piisav tõlkevõimekus, ja ta peaks toimima ööpäev läbi. Selles aspektis võiks ühtse kontaktpunkti tõhusust ja tulemuslikkust suurendada kontaktkeskus, mis suudab sissetulevaid taotlusi läbi vaadata, töödelda ja suunata. Ühtset kontaktpunkti peaksid ka abistama alati õigusasutused, kes on pädevad andma vajalikke õigusasutuse lube. See on võimalik, kui tagatakse näiteks sellise õigusasutuse füüsiline kohalolek ühtse kontaktpunkti ruumides või tema funktsionaalne kättesaadavus kas ühtse kontaktpunkti ruumides või olles otse telefoni teel kättesaadav.

| (29) | Selleks et ühtne kontaktpunkt saaks tulemuslikult täita oma käesoleva direktiivi kohaseid koordineerimisülesandeid, peaks see koosnema selliste pädevate õiguskaitseasutuste töötajatest, mille kaasamine on käesoleva direktiivi kohaseks asjakohaseks ja kiireks teabevahetuseks vajalik. Iga liikmesriik otsustab ise, milline täpne korraldus ja koosseis on selle nõude täitmiseks vajalik, kuid ühtses kontaktpunktis võiksid olla esindatud politsei-, tolli- ja muud pädevad õiguskaitseasutused, mis vastutavad süütegude tõkestamise, avastamise või uurimise eest, ja võimalikud piirkondlike ja kahepoolsete asutuste kontaktpunktid, nagu kontaktametnikud ja atašeed, kes on lähetatud teistesse liikmesriikidesse, ning asjaomaste liidu õiguskaitseasutuste, näiteks Europoli töötajad. Tulemusliku koordineerimise huvides peaks ühtne kontaktpunkt siiski koosnema vähemalt Europoli riikliku üksuse, SIRENE büroo ja Interpoli riikliku keskbüroo, mis on loodud asjakohase liidu õigusaktiga või rahvusvahelise lepinguga, esindajatest, ja olenemata sellest, et käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste liidu õigusaktidega konkreetselt reguleeritud teabevahetuse suhtes. |
| --- | --- |

(29)

Selleks et ühtne kontaktpunkt saaks tulemuslikult täita oma käesoleva direktiivi kohaseid koordineerimisülesandeid, peaks see koosnema selliste pädevate õiguskaitseasutuste töötajatest, mille kaasamine on käesoleva direktiivi kohaseks asjakohaseks ja kiireks teabevahetuseks vajalik. Iga liikmesriik otsustab ise, milline täpne korraldus ja koosseis on selle nõude täitmiseks vajalik, kuid ühtses kontaktpunktis võiksid olla esindatud politsei-, tolli- ja muud pädevad õiguskaitseasutused, mis vastutavad süütegude tõkestamise, avastamise või uurimise eest, ja võimalikud piirkondlike ja kahepoolsete asutuste kontaktpunktid, nagu kontaktametnikud ja atašeed, kes on lähetatud teistesse liikmesriikidesse, ning asjaomaste liidu õiguskaitseasutuste, näiteks Europoli töötajad. Tulemusliku koordineerimise huvides peaks ühtne kontaktpunkt siiski koosnema vähemalt Europoli riikliku üksuse, SIRENE büroo ja Interpoli riikliku keskbüroo, mis on loodud asjakohase liidu õigusaktiga või rahvusvahelise lepinguga, esindajatest, ja olenemata sellest, et käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste liidu õigusaktidega konkreetselt reguleeritud teabevahetuse suhtes.

| (30) | Arvestades konkreetset nõudlust piiriülese õiguskaitsealase koostöö järele, sealhulgas sellega seonduvat tundliku teabe käsitlemist, on oluline, et ühtse kontaktpunkti ja pädeva õiguskaitseasutuse töötajatel oleksid käesoleva direktiivi kohaste ülesannete õiguspäraseks, tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks vajalikud teadmised ja oskused. Eelkõige tuleks ühtse kontaktpunkti töötajatele pakkuda nii liidu kui ka riigi tasandil asjakohaseid ja korrapäraseid koolituskursusi, mis vastavad nende ametialastele vajadustele ja konkreetsele taustale ning hõlbustavad nende käesolevas direktiivis sätestatud normide täitmiseks vajalikke kontakte teiste liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide ja pädevate õiguskaitseasutustega, ning julgustada neid töötajaid nendel kursustel osalema. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata andmetöötlusvahendite ja IT-süsteemide nõuetekohasele kasutamisele, teadmiste jagamisele liidu ja liikmesriikide asjakohaste justiits- ja siseküsimuste valdkonna õigusraamistike kohta, keskendudes eelkõige isikuandmete kaitsele, õiguskaitsealasele koostööle ja konfidentsiaalse teabe käitlemisele, ning keeltele, milles asjaomase liikmesriigi teate kohaselt tema ühtne kontaktpunkt saab teavet vahetada, et aidata ületada keelebarjääre. Koolitamise eesmärgil peaksid liikmesriigid kasutama võimaluse korral ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2219 (18) loodud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) pakutavaid koolituskursusi ja asjakohaseid vahendeid, kaaluma võimalust, et töötajad saaksid veeta ühe nädala Europolis, ning kasutama asjakohaseid pakkumisi, mida on tehtud liidu eelarvest rahastatavate programmide ja projektide, näiteks CEPOLi vahetusprogrammi raames. |
| --- | --- |

(30)

Arvestades konkreetset nõudlust piiriülese õiguskaitsealase koostöö järele, sealhulgas sellega seonduvat tundliku teabe käsitlemist, on oluline, et ühtse kontaktpunkti ja pädeva õiguskaitseasutuse töötajatel oleksid käesoleva direktiivi kohaste ülesannete õiguspäraseks, tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks vajalikud teadmised ja oskused. Eelkõige tuleks ühtse kontaktpunkti töötajatele pakkuda nii liidu kui ka riigi tasandil asjakohaseid ja korrapäraseid koolituskursusi, mis vastavad nende ametialastele vajadustele ja konkreetsele taustale ning hõlbustavad nende käesolevas direktiivis sätestatud normide täitmiseks vajalikke kontakte teiste liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide ja pädevate õiguskaitseasutustega, ning julgustada neid töötajaid nendel kursustel osalema. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata andmetöötlusvahendite ja IT-süsteemide nõuetekohasele kasutamisele, teadmiste jagamisele liidu ja liikmesriikide asjakohaste justiits- ja siseküsimuste valdkonna õigusraamistike kohta, keskendudes eelkõige isikuandmete kaitsele, õiguskaitsealasele koostööle ja konfidentsiaalse teabe käitlemisele, ning keeltele, milles asjaomase liikmesriigi teate kohaselt tema ühtne kontaktpunkt saab teavet vahetada, et aidata ületada keelebarjääre. Koolitamise eesmärgil peaksid liikmesriigid kasutama võimaluse korral ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2219 (18) loodud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) pakutavaid koolituskursusi ja asjakohaseid vahendeid, kaaluma võimalust, et töötajad saaksid veeta ühe nädala Europolis, ning kasutama asjakohaseid pakkumisi, mida on tehtud liidu eelarvest rahastatavate programmide ja projektide, näiteks CEPOLi vahetusprogrammi raames.

| (31) | Lisaks tehnilistele oskustele ja õigusalastele teadmistele on käesoleva direktiivi alusel tehtava tõhusa ja tulemusliku piiriülese õiguskaitsealase koostöö eeltingimusteks vastastikune usaldus ja ühine arusaam. Ühisoperatsioonide ja ekspertteadmiste jagamise käigus kujunenud isiklikud kontaktid hõlbustavad usalduse loomist ja liidu ühise politseitöökultuuri arendamist. Liikmesriigid peaksid kaaluma ka ühiseid koolituskursusi ning töötajate vahetusi, milles keskendutakse teadmussiirdele seoses teiste liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutuste töömeetodite, uurimismeetodite ja organisatsioonilise struktuuriga. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks tehnilistele oskustele ja õigusalastele teadmistele on käesoleva direktiivi alusel tehtava tõhusa ja tulemusliku piiriülese õiguskaitsealase koostöö eeltingimusteks vastastikune usaldus ja ühine arusaam. Ühisoperatsioonide ja ekspertteadmiste jagamise käigus kujunenud isiklikud kontaktid hõlbustavad usalduse loomist ja liidu ühise politseitöökultuuri arendamist. Liikmesriigid peaksid kaaluma ka ühiseid koolituskursusi ning töötajate vahetusi, milles keskendutakse teadmussiirdele seoses teiste liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutuste töömeetodite, uurimismeetodite ja organisatsioonilise struktuuriga.

| (32) | Selleks et suurendada ühtsete kontaktpunktide ja pädevate õiguskaitseasutuste töötajate koolituskursustel osalemist, võiksid liikmesriigid kaaluda ka eristiimulite loomist nendele töötajatele. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et suurendada ühtsete kontaktpunktide ja pädevate õiguskaitseasutuste töötajate koolituskursustel osalemist, võiksid liikmesriigid kaaluda ka eristiimulite loomist nendele töötajatele.

| (33) | Ühtsed kontaktpunktid peavad kasutusele võtma teatavate miinimumfunktsioonide ja -suutlikkusega ühtse elektroonilise juhtumite haldamise süsteemi ja seda haldama, et nad saaksid täita tulemuslikult ja tõhusalt kõiki käesoleva direktiivi kohaseid ülesandeid, eelkõige seoses teabevahetusega. Juhtumite haldamise süsteem on töövoosüsteem, mis võimaldab ühtsel kontaktpunktil hallata teabevahetust. Juhtumite haldamise süsteemi väljatöötamisel oleks soovitav kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/818 (19) kehtestatud universaalse sõnumivormingu standardit. |
| --- | --- |

(33)

Ühtsed kontaktpunktid peavad kasutusele võtma teatavate miinimumfunktsioonide ja -suutlikkusega ühtse elektroonilise juhtumite haldamise süsteemi ja seda haldama, et nad saaksid täita tulemuslikult ja tõhusalt kõiki käesoleva direktiivi kohaseid ülesandeid, eelkõige seoses teabevahetusega. Juhtumite haldamise süsteem on töövoosüsteem, mis võimaldab ühtsel kontaktpunktil hallata teabevahetust. Juhtumite haldamise süsteemi väljatöötamisel oleks soovitav kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/818 (19) kehtestatud universaalse sõnumivormingu standardit.

| (34) | Isikuandmete töötlemise suhtes juhtumite haldamise süsteemis kohaldatakse direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud norme. Töötlemine hõlmab andmete säilitamist. Selguse ja isikuandmete tulemusliku kaitse huvides tuleks kõnealuses direktiivis sätestatud norme käesolevas direktiivis täpsustada. Eelkõige seoses direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud nõudega säilitada isikuandmeid kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada üksnes seni, kuni see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks isikuandmeid töödeldakse, tuleks käesolevas direktiivis täpsustada, et kui ühtne kontaktpunkt saab käesoleva direktiivi alusel vahetatud teavet, mis sisaldab isikuandmeid, peaks ühtne kontaktpunkt säilitama isikuandmeid juhtumite haldamise süsteemis ainult seni, kuni see on vajalik ja proportsionaalne käesoleva direktiivi kohaste ülesannete täitmiseks. Kui see enam vajalik ei ole, peaks ühtne kontaktpunkt isikuandmed juhtumite haldamise süsteemist jäädavalt kustutama. Tagamaks et isikuandmeid säilitatakse kooskõlas direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud säilitamise ja läbivaatamise tähtaegasid käsitlevate normidega üksnes seni, kuni see on vajalik ja proportsionaalne, peaks ühtne kontaktpunkt korrapäraselt läbi vaatama, kas need nõuded on jätkuvalt täidetud. Selleks peaks esimene läbivaatamine toimuma hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse lõppu, see tähendab hetke, mil esitati viimane teave või vahetati sellega seotud viimane teade. Käesoleva direktiivi nõuded sellise läbivaatamise ja kustutamise kohta ei tohiks siiski piirata süütegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eest vastutavate liikmesriigi ametiasutuste võimalust säilitada riigisisese õiguse kohaselt isikuandmeid oma riiklikes kuritegusid puudutavates toimikutes kooskõlas liidu õigusega, eelkõige direktiiviga (EL) 2016/680. |
| --- | --- |

(34)

Isikuandmete töötlemise suhtes juhtumite haldamise süsteemis kohaldatakse direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud norme. Töötlemine hõlmab andmete säilitamist. Selguse ja isikuandmete tulemusliku kaitse huvides tuleks kõnealuses direktiivis sätestatud norme käesolevas direktiivis täpsustada. Eelkõige seoses direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud nõudega säilitada isikuandmeid kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada üksnes seni, kuni see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks isikuandmeid töödeldakse, tuleks käesolevas direktiivis täpsustada, et kui ühtne kontaktpunkt saab käesoleva direktiivi alusel vahetatud teavet, mis sisaldab isikuandmeid, peaks ühtne kontaktpunkt säilitama isikuandmeid juhtumite haldamise süsteemis ainult seni, kuni see on vajalik ja proportsionaalne käesoleva direktiivi kohaste ülesannete täitmiseks. Kui see enam vajalik ei ole, peaks ühtne kontaktpunkt isikuandmed juhtumite haldamise süsteemist jäädavalt kustutama. Tagamaks et isikuandmeid säilitatakse kooskõlas direktiivis (EL) 2016/680 sätestatud säilitamise ja läbivaatamise tähtaegasid käsitlevate normidega üksnes seni, kuni see on vajalik ja proportsionaalne, peaks ühtne kontaktpunkt korrapäraselt läbi vaatama, kas need nõuded on jätkuvalt täidetud. Selleks peaks esimene läbivaatamine toimuma hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse lõppu, see tähendab hetke, mil esitati viimane teave või vahetati sellega seotud viimane teade. Käesoleva direktiivi nõuded sellise läbivaatamise ja kustutamise kohta ei tohiks siiski piirata süütegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eest vastutavate liikmesriigi ametiasutuste võimalust säilitada riigisisese õiguse kohaselt isikuandmeid oma riiklikes kuritegusid puudutavates toimikutes kooskõlas liidu õigusega, eelkõige direktiiviga (EL) 2016/680.

| (35) | Selleks et abistada ühtseid kontaktpunkte ja pädevaid õiguskaitseasutusi käesoleva direktiivi kohases teabevahetuses ning edendada liikmesriikide vahel ühist Euroopa politseitöökultuuri, peaksid liikmesriigid ergutama ühtsete kontaktpunktide ja pädevate õiguskaitseasutuste vahelist praktilist koostööd. Eelkõige peaks nõukogu korraldama vähemalt kord aastas ühtsete kontaktpunktide juhtide kohtumisi, et jagada kogemusi ja parimaid tavasid käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse teemal. Muud koostöövormid peaksid hõlmama õiguskaitsealase teabevahetuse käsiraamatute koostamist, riikide teabelehtede koostamist otse ja kaudselt juurdepääsetava teabe, ühtsete kontaktpunktide, volitatud õiguskaitseasutuste ja keelte korra kohta, või muude dokumentide koostamist ühiste menetluste kohta, samuti töövoogudega seotud probleemide lahendamist, teadlikkuse suurendamist asjaomaste õigusraamistike eripäradest ning asjakohasel juhul asjaomaste ühtsete kontaktpunktide kohtumiste korraldamist. |
| --- | --- |

(35)

Selleks et abistada ühtseid kontaktpunkte ja pädevaid õiguskaitseasutusi käesoleva direktiivi kohases teabevahetuses ning edendada liikmesriikide vahel ühist Euroopa politseitöökultuuri, peaksid liikmesriigid ergutama ühtsete kontaktpunktide ja pädevate õiguskaitseasutuste vahelist praktilist koostööd. Eelkõige peaks nõukogu korraldama vähemalt kord aastas ühtsete kontaktpunktide juhtide kohtumisi, et jagada kogemusi ja parimaid tavasid käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse teemal. Muud koostöövormid peaksid hõlmama õiguskaitsealase teabevahetuse käsiraamatute koostamist, riikide teabelehtede koostamist otse ja kaudselt juurdepääsetava teabe, ühtsete kontaktpunktide, volitatud õiguskaitseasutuste ja keelte korra kohta, või muude dokumentide koostamist ühiste menetluste kohta, samuti töövoogudega seotud probleemide lahendamist, teadlikkuse suurendamist asjaomaste õigusraamistike eripäradest ning asjakohasel juhul asjaomaste ühtsete kontaktpunktide kohtumiste korraldamist.

| (36) | Selleks et võimaldada käesoleva direktiivi kohaldamise vajalikku seiret ja hindamist, tuleks nõuda, et liikmesriigid koguksid ja esitaksid igal aastal komisjonile teatavad andmed käesoleva direktiivi rakendamise kohta. See nõue on vajalik eelkõige selleks, et parandada selliste võrreldavate andmete kättesaadavust, millega kvantifitseerida asjakohast piiriülest teabevahetust pädevate õiguskaitseasutuste vahel, ning et lihtsustada ka komisjonil käesoleva direktiivi rakendamisega seotud aruandluskohustuse täitmist. Selleks vajalikud andmed peaksid juhtumite haldamise süsteem ja SIENA kokku panema automaatselt. |
| --- | --- |

(36)

Selleks et võimaldada käesoleva direktiivi kohaldamise vajalikku seiret ja hindamist, tuleks nõuda, et liikmesriigid koguksid ja esitaksid igal aastal komisjonile teatavad andmed käesoleva direktiivi rakendamise kohta. See nõue on vajalik eelkõige selleks, et parandada selliste võrreldavate andmete kättesaadavust, millega kvantifitseerida asjakohast piiriülest teabevahetust pädevate õiguskaitseasutuste vahel, ning et lihtsustada ka komisjonil käesoleva direktiivi rakendamisega seotud aruandluskohustuse täitmist. Selleks vajalikud andmed peaksid juhtumite haldamise süsteem ja SIENA kokku panema automaatselt.

| (37) | Riikideülese kuritegevuse ja terrorismi piiriülene olemus nõuab, et liikmesriigid tugineksid selliste süütegude tõkestamisel, avastamisel ja uurimisel üksteisele. Kuna käesoleva direktiivi eesmärki tagada piisav ja kiire teabevahetus pädevate õiguskaitseasutuste vahel ja Europoliga ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil teabevahetuse ühiste normide kehtestamise ja teabevahetuse ühise kultuuri loomisega ning tänapäevaste vahendite ja sidekanalite abil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(37)

Riikideülese kuritegevuse ja terrorismi piiriülene olemus nõuab, et liikmesriigid tugineksid selliste süütegude tõkestamisel, avastamisel ja uurimisel üksteisele. Kuna käesoleva direktiivi eesmärki tagada piisav ja kiire teabevahetus pädevate õiguskaitseasutuste vahel ja Europoliga ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil teabevahetuse ühiste normide kehtestamise ja teabevahetuse ühise kultuuri loomisega ning tänapäevaste vahendite ja sidekanalite abil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (38) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (20) artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas arvamuse 7. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(38)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (20) artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas arvamuse 7. märtsil 2022.

| (39) | Käesolev direktiiv tugineb väärtustele, millel liit rajaneb, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, sealhulgas õigusriik, vabadus ja demokraatia. Samuti austatakse selles põhiõigusi ja kaitsemeetmeid ning järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „põhiõiguste harta“) tunnustatud põhimõtteid, eriti õigust vabadusele ja turvalisusele, era- ja perekonnaelu austamisele ning isikuandmete kaitsele, mis on ette nähtud vastavalt põhiõiguste harta artiklitega 6, 7 ja 8 ning ELi toimimise lepingu artikliga 16. Käesoleva direktiivi kohane isikuandmete töötlemine peaks piirduma sellega, mis on rangelt vajalik ja proportsionaalne, ning selle suhtes kohaldatakse selgeid tingimusi, rangeid nõudeid ja mõjusat järelevalvet riiklike järelevalveasutuste poolt, mis on loodud direktiiviga (EL) 2016/680 ja asjakohasel juhul Euroopa Andmekaitseinspektori poolt kooskõlas nende vastavate volitustega. |
| --- | --- |

(39)

Käesolev direktiiv tugineb väärtustele, millel liit rajaneb, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, sealhulgas õigusriik, vabadus ja demokraatia. Samuti austatakse selles põhiõigusi ja kaitsemeetmeid ning järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (edaspidi „põhiõiguste harta“) tunnustatud põhimõtteid, eriti õigust vabadusele ja turvalisusele, era- ja perekonnaelu austamisele ning isikuandmete kaitsele, mis on ette nähtud vastavalt põhiõiguste harta artiklitega 6, 7 ja 8 ning ELi toimimise lepingu artikliga 16. Käesoleva direktiivi kohane isikuandmete töötlemine peaks piirduma sellega, mis on rangelt vajalik ja proportsionaalne, ning selle suhtes kohaldatakse selgeid tingimusi, rangeid nõudeid ja mõjusat järelevalvet riiklike järelevalveasutuste poolt, mis on loodud direktiiviga (EL) 2016/680 ja asjakohasel juhul Euroopa Andmekaitseinspektori poolt kooskõlas nende vastavate volitustega.

| (40) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev direktiiv põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva direktiivi üle, kas ta rakendab seda oma õiguses. |
| --- | --- |

(40)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev direktiiv põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva direktiivi üle, kas ta rakendab seda oma õiguses.

| (41) | Iirimaa osaleb käesolevas direktiivis ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta) artikli 5 lõike 1 ning nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (21) artikli 6 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(41)

Iirimaa osaleb käesolevas direktiivis ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 19 (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta) artikli 5 lõike 1 ning nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (21) artikli 6 lõike 2 kohaselt.

| (42) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (22) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (23) artikli 1 punktis H osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(42)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (22) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (23) artikli 1 punktis H osutatud valdkonda.

| (43) | Šveitsi puhul kujutab käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (24) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (25) artikliga 3. |
| --- | --- |

(43)

Šveitsi puhul kujutab käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (24) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/149/JSK (25) artikliga 3.

| (44) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (26) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL (27) artikliga 3, |
| --- | --- |

(44)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (26) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis H osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL (27) artikliga 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse pädevate õiguskaitseasutuste vahelise piisava ja kiire teabevahetuse ühtlustatud normid süütegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks.

Eelkõige kehtestatakse käesoleva direktiiviga normid, mis käsitlevad järgmist:

| a) | taotlusi, mis esitatakse liikmesriigi loodud või määratud ühtsele kontaktpunktile, eelkõige taotluste sisu, taotluste alusel teabe edastamist, ühtse kontaktpunkti töökeeli, kohustuslikke tähtaegu taotletud teabe edastamiseks ja taotluste rahuldamata jätmise põhjusi; |
| --- | --- |

a)

taotlusi, mis esitatakse liikmesriigi loodud või määratud ühtsele kontaktpunktile, eelkõige taotluste sisu, taotluste alusel teabe edastamist, ühtse kontaktpunkti töökeeli, kohustuslikke tähtaegu taotletud teabe edastamiseks ja taotluste rahuldamata jätmise põhjusi;

| b) | liikmesriigi omal algatusel asjakohase teabe edastamist teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele, eelkõige olukordi, kui sellist teavet tuleb edastada, ja teabe edastamise viisi; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi omal algatusel asjakohase teabe edastamist teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele, eelkõige olukordi, kui sellist teavet tuleb edastada, ja teabe edastamise viisi;

| c) | vaikimisi kasutatavat sidekanalit, mida tuleb kasutada käesoleva direktiivi kohaseks igasuguseks teabevahetuseks, ja teavet, mis tuleb edastada ühtsele kontaktpunktile pädevate õiguskaitseasutuste vahel otse toimuva teabevahetuse käigus; |
| --- | --- |

c)

vaikimisi kasutatavat sidekanalit, mida tuleb kasutada käesoleva direktiivi kohaseks igasuguseks teabevahetuseks, ja teavet, mis tuleb edastada ühtsele kontaktpunktile pädevate õiguskaitseasutuste vahel otse toimuva teabevahetuse käigus;

| d) | iga liikmesriigi ühtse kontaktpunkti loomist või määramist ja korraldust, ülesandeid, koosseisu ja suutlikkust, sealhulgas ühtse elektroonilise juhtumite haldamise süsteemi kasutuselevõtmist ja haldamist ühtse kontaktpunkti käesoleva direktiivi kohaste ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

d)

iga liikmesriigi ühtse kontaktpunkti loomist või määramist ja korraldust, ülesandeid, koosseisu ja suutlikkust, sealhulgas ühtse elektroonilise juhtumite haldamise süsteemi kasutuselevõtmist ja haldamist ühtse kontaktpunkti käesoleva direktiivi kohaste ülesannete täitmiseks.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata pädevate õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse suhtes, mille eesmärk on muude liidu õigusaktidega eraldi reguleeritud süütegude tõkestamine, avastamine või uurimine. Ilma et see piiraks liikmesriikide käesoleva direktiivi või muude liidu õigusaktide kohaseid kohustusi, võivad liikmesriigid vastu võtta või säilitada õigusnorme, mis hõlbustavad veelgi teabevahetust teiste liikmesriikide pädevate õiguskaitseasutustega süütegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil, sealhulgas kahe- või mitmepoolsete kokkulepete alusel.

3.   Käesoleva direktiiviga ei kohustata liikmesriike

| a) | koguma teavet sunnimeetmete abil; |
| --- | --- |

a)

koguma teavet sunnimeetmete abil;

| b) | säilitama teavet üksnes sel eesmärgil, et edastada see teise liikmesriigi pädevatele õiguskaitseasutustele; |
| --- | --- |

b)

säilitama teavet üksnes sel eesmärgil, et edastada see teise liikmesriigi pädevatele õiguskaitseasutustele;

| c) | edastama teise liikmesriigi pädevatele õiguskaitseasutustele teavet, et seda saaks kasutada kohtumenetluses tõendina. |
| --- | --- |

c)

edastama teise liikmesriigi pädevatele õiguskaitseasutustele teavet, et seda saaks kasutada kohtumenetluses tõendina.

4.   Käesoleva direktiiviga ei kehtestata õigust kasutada selle kohaselt edastatud teavet kohtumenetluses tõendina. Teavet edastav liikmesriik võib anda nõusoleku kasutada seda kohtumenetluses tõendina.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „pädev õiguskaitseasutus“ – liikmesriigi politsei-, tolli- või muu asutus, kes on riigisisese õiguse kohaselt pädev kasutama volitusi ja võtma sunnimeetmeid süütegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks, või muu asutus, kes osaleb kahe või enama liikmesriigi vahel süütegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks loodud ühisüksuses, välja arvatud peamiselt riikliku julgeoleku küsimustega tegelevad asutused või üksused ja Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 47 kohaselt lähetatud kontaktametnikud; |
| --- | --- |

1)

„pädev õiguskaitseasutus“ – liikmesriigi politsei-, tolli- või muu asutus, kes on riigisisese õiguse kohaselt pädev kasutama volitusi ja võtma sunnimeetmeid süütegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks, või muu asutus, kes osaleb kahe või enama liikmesriigi vahel süütegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks loodud ühisüksuses, välja arvatud peamiselt riikliku julgeoleku küsimustega tegelevad asutused või üksused ja Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 47 kohaselt lähetatud kontaktametnikud;

| 2) | „volitatud õiguskaitseasutus“ – pädev õiguskaitseasutus, kellel on õigus esitada taotlus teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile kooskõlas artikli 4 lõikega 1; |
| --- | --- |

2)

„volitatud õiguskaitseasutus“ – pädev õiguskaitseasutus, kellel on õigus esitada taotlus teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile kooskõlas artikli 4 lõikega 1;

| 3) | „raske kuritegu“ on:






  a) | kuritegu, nagu on osutatud nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK (28) artikli 2 lõikes 2; |
| --- | --- | --- |

3)

„raske kuritegu“ on:

a)

kuritegu, nagu on osutatud nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK (28) artikli 2 lõikes 2;

28

| b) | kuritegu, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/794 artikli 3 lõigetes 1 või 2; |
| --- | --- |

b)

kuritegu, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/794 artikli 3 lõigetes 1 või 2;

| 4) | „teave“ – igasugune sisu, mis puudutab vähemalt üht füüsilist või juriidilist isikut, fakte või asjaolusid ning mis on pädevatele õiguskaitseasutustele asjakohane, et täita riigisisese õiguse kohaseid ülesandeid süütegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks, sealhulgas kriminaalteave; |
| --- | --- |

4)

„teave“ – igasugune sisu, mis puudutab vähemalt üht füüsilist või juriidilist isikut, fakte või asjaolusid ning mis on pädevatele õiguskaitseasutustele asjakohane, et täita riigisisese õiguse kohaseid ülesandeid süütegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks, sealhulgas kriminaalteave;

| 5) | „kättesaadav teave“ – otse juurdepääsetav teave ja kaudselt juurdepääsetav teave; |
| --- | --- |

5)

„kättesaadav teave“ – otse juurdepääsetav teave ja kaudselt juurdepääsetav teave;

| 6) | „otse juurdepääsetav teave“ – teave, mida hoitakse andmebaasis, mis on selle liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevale õiguskaitseasutusele otse juurdepääsetav, kellelt teavet taotletakse; |
| --- | --- |

6)

„otse juurdepääsetav teave“ – teave, mida hoitakse andmebaasis, mis on selle liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevale õiguskaitseasutusele otse juurdepääsetav, kellelt teavet taotletakse;

| 7) | „kaudselt juurdepääsetav teave“ – teave, mida selle liikmesriigi ühtne kontaktpunkt või pädev õiguskaitseasutus, kellelt teavet taotletakse, võib saada ilma sunnimeetmeid rakendamata teistelt avaliku sektori asutustelt või selles liikmesriigis asutatud eraõiguslikelt isikutelt, kui see on riigisisese õigusega lubatud ja sellega kooskõlas; |
| --- | --- |

7)

„kaudselt juurdepääsetav teave“ – teave, mida selle liikmesriigi ühtne kontaktpunkt või pädev õiguskaitseasutus, kellelt teavet taotletakse, võib saada ilma sunnimeetmeid rakendamata teistelt avaliku sektori asutustelt või selles liikmesriigis asutatud eraõiguslikelt isikutelt, kui see on riigisisese õigusega lubatud ja sellega kooskõlas;

| 8) | „isikuandmed“ – isikuandmed, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2016/680 artikli 3 punktis 1. |
| --- | --- |

8)

„isikuandmed“ – isikuandmed, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2016/680 artikli 3 punktis 1.

Artikkel 3

Teabevahetuse põhimõtted

Iga liikmesriik tagab käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse korral, et

| a) | kättesaadava teabe saab edastada teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele (edaspidi „kättesaadavuse põhimõte“); |
| --- | --- |

a)

kättesaadava teabe saab edastada teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele (edaspidi „kättesaadavuse põhimõte“);

| b) | teise liikmesriigi ühtselt kontaktpunktilt või pädevalt õiguskaitseasutuselt teabe taotlemise tingimused ning neile teabe edastamise tingimused on samaväärsed tingimustega, mida kohaldatakse asjaomases liikmesriigis sarnase teabe taotlemise ja edastamise suhtes (edaspidi „samaväärse juurdepääsu põhimõte“); |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi ühtselt kontaktpunktilt või pädevalt õiguskaitseasutuselt teabe taotlemise tingimused ning neile teabe edastamise tingimused on samaväärsed tingimustega, mida kohaldatakse asjaomases liikmesriigis sarnase teabe taotlemise ja edastamise suhtes (edaspidi „samaväärse juurdepääsu põhimõte“);

| c) | ta kaitseb tema ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele edastatud konfidentsiaalsena tähistatud teavet kooskõlas nõuetega, mis on sätestatud tema riigisiseses õiguses ja millega on tagatud samasugune konfidentsiaalsuse tase nagu teabe edastanud liikmesriigi riigisiseses õiguses (edaspidi „konfidentsiaalsuse põhimõte“); |
| --- | --- |

c)

ta kaitseb tema ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele edastatud konfidentsiaalsena tähistatud teavet kooskõlas nõuetega, mis on sätestatud tema riigisiseses õiguses ja millega on tagatud samasugune konfidentsiaalsuse tase nagu teabe edastanud liikmesriigi riigisiseses õiguses (edaspidi „konfidentsiaalsuse põhimõte“);

| d) | kui taotletud teave saadi algselt teiselt liikmesriigilt või kolmandalt riigilt, edastab ta sellist teavet teisele liikmesriigile või Europolile ainult juhul, kui algselt teabe edastanud liikmesriik või kolmas riik annab selleks nõusoleku, ja vastavalt tingimustele, mille kõnealune liikmesriik või kolmas riik teabe kasutamisele on kehtestanud (edaspidi „andmete omandiõiguse põhimõte“); |
| --- | --- |

d)

kui taotletud teave saadi algselt teiselt liikmesriigilt või kolmandalt riigilt, edastab ta sellist teavet teisele liikmesriigile või Europolile ainult juhul, kui algselt teabe edastanud liikmesriik või kolmas riik annab selleks nõusoleku, ja vastavalt tingimustele, mille kõnealune liikmesriik või kolmas riik teabe kasutamisele on kehtestanud (edaspidi „andmete omandiõiguse põhimõte“);

| e) | käesoleva direktiivi alusel vahetatud isikuandmed, mis on osutunud ebaõigeks, mittetäielikuks või aegunuks, kustutatakse või parandatakse või nende töötlemist piiratakse vastavalt vajadusele ning kõiki nende andmete vastuvõtjaid teavitatakse sellest viivitamata (edaspidi „andmete usaldusväärsuse põhimõte“). |
| --- | --- |

e)

käesoleva direktiivi alusel vahetatud isikuandmed, mis on osutunud ebaõigeks, mittetäielikuks või aegunuks, kustutatakse või parandatakse või nende töötlemist piiratakse vastavalt vajadusele ning kõiki nende andmete vastuvõtjaid teavitatakse sellest viivitamata (edaspidi „andmete usaldusväärsuse põhimõte“).

II PEATÜKK

TEABEVAHETUS ÜHTSE KONTAKTPUNKTI KAUDU

Artikkel 4

Taotlus ühtsele kontaktpunktile

1.   Liikmesriik tagab, et taotlus, mille tema ühtne kontaktpunkt ja, kui see on ette nähtud tema riigisiseses õiguses, volitatud õiguskaitseasutus esitab teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile, vastab lõigetes 2–6 sätestatud tingimustele.

Liikmesriik esitab komisjonile nimekirja oma volitatud õiguskaitseasutustest. Liikmesriik teavitab komisjoni nimekirja kõigist muudatustest. Komisjon avaldab nimekirjad ja nende ajakohastatud versioonid internetis.

Liikmesriik tagab, et kui tema volitatud õiguskaitseasutus esitab taotluse teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile, saadab ta samal ajal selle taotluse koopia enda ühtsele kontaktpunktile.

2.   Liikmesriik võib lubada, et üksikjuhtumipõhiselt ei pea tema volitatud õiguskaitseasutus saatma tema ühtsele kontaktpunktile taotluse koopiat samal ajal, kui see edastatakse teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile kooskõlas lõikega 1, kui sellega seataks ohtu vähemalt üks järgmistest:

| a) | käimasolev väga tundlik uurimine, mille puhul on teabe töötlemiseks vajalik asjakohane konfidentsiaalsuse tase; |
| --- | --- |

a)

käimasolev väga tundlik uurimine, mille puhul on teabe töötlemiseks vajalik asjakohane konfidentsiaalsuse tase;

| b) | terrorismijuhtumid, mis ei hõlma häda- ega kriisiolukordade ohjamist; |
| --- | --- |

b)

terrorismijuhtumid, mis ei hõlma häda- ega kriisiolukordade ohjamist;

| c) | üksikisiku turvalisus. |
| --- | --- |

c)

üksikisiku turvalisus.

3.   Liikmesriik tagab, et teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile esitatakse taotlus üksnes juhul, kui on objektiivselt alust arvata, et

| a) | taotletav teave on vajalik ja proportsionaalne, et saavutada artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus osutatud eesmärk, ning |
| --- | --- |

a)

taotletav teave on vajalik ja proportsionaalne, et saavutada artikli 1 lõike 1 esimeses lõigus osutatud eesmärk, ning

| b) | taotletav teave on sellele teisele liikmesriigile kättesaadav. |
| --- | --- |

b)

taotletav teave on sellele teisele liikmesriigile kättesaadav.

4.   Liikmesriik tagab, et teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile esitatud taotluses täpsustatakse, kas see on kiireloomuline, ja kui on, esitatakse kiireloomulisuse põhjused. Taotlust käsitatakse kiireloomulisena, kui juhtumi kõiki asjakohaseid fakte ja asjaolusid arvesse võttes on objektiivselt alust arvata, et taotletud teabel on vähemalt üks järgmistest omadustest:

| a) | see on hädavajalik liikmesriigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja kõrgendatud ohu ennetamiseks; |
| --- | --- |

a)

see on hädavajalik liikmesriigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja kõrgendatud ohu ennetamiseks;

| b) | see on vajalik selleks, et ennetada vahetut ohtu isiku elule või kehalisele puutumatusele; |
| --- | --- |

b)

see on vajalik selleks, et ennetada vahetut ohtu isiku elule või kehalisele puutumatusele;

| c) | see on vajalik, otsuse vastuvõtmiseks, millega võivad kaasneda piirangud kuni vabaduse võtmiseni; |
| --- | --- |

c)

see on vajalik, otsuse vastuvõtmiseks, millega võivad kaasneda piirangud kuni vabaduse võtmiseni;

| d) | on vahetu oht, et teave kaotab asjakohasuse, kui seda kiiresti ei edastata, ning seda teavet peetakse oluliseks süütegude tõkestamisel, avastamisel või uurimisel. |
| --- | --- |

d)

on vahetu oht, et teave kaotab asjakohasuse, kui seda kiiresti ei edastata, ning seda teavet peetakse oluliseks süütegude tõkestamisel, avastamisel või uurimisel.

5.   Liikmesriik tagab, et teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile esitatav taotlus sisaldab kõiki vajalikke üksikasju, et võimaldada selle nõuetekohast ja kiiret menetlemist kooskõlas käesoleva direktiiviga, sealhulgas vähemalt järgmist:

| a) | taotletava teabe kirjeldus, mis on nii üksikasjalik kui seda võib vastavas olukorras eeldada; |
| --- | --- |

a)

taotletava teabe kirjeldus, mis on nii üksikasjalik kui seda võib vastavas olukorras eeldada;

| b) | teabe taotlemise eesmärgi kirjeldus, sealhulgas faktide kirjeldus ja viide aluseks olevale kuriteole; |
| --- | --- |

b)

teabe taotlemise eesmärgi kirjeldus, sealhulgas faktide kirjeldus ja viide aluseks olevale kuriteole;

| c) | objektiivsed põhjused, mille alusel arvatakse, et taotletud teave on taotluse saanud liikmesriigile kättesaadav; |
| --- | --- |

c)

objektiivsed põhjused, mille alusel arvatakse, et taotletud teave on taotluse saanud liikmesriigile kättesaadav;

| d) | asjakohasel juhul selgitus teabe taotlemise eesmärgi ja selle füüsilise või juriidilise isiku või üksuse vahelise seose kohta, kellega teave on seotud; |
| --- | --- |

d)

asjakohasel juhul selgitus teabe taotlemise eesmärgi ja selle füüsilise või juriidilise isiku või üksuse vahelise seose kohta, kellega teave on seotud;

| e) | asjakohasel juhul ja kooskõlas lõikega 4 põhjused, miks taotlust peetakse kiireloomuliseks; |
| --- | --- |

e)

asjakohasel juhul ja kooskõlas lõikega 4 põhjused, miks taotlust peetakse kiireloomuliseks;

| f) | piirangud taotletud teabe kasutamisele muudel eesmärkidel kui need, mille jaoks seda taotleti. |
| --- | --- |

f)

piirangud taotletud teabe kasutamisele muudel eesmärkidel kui need, mille jaoks seda taotleti.

6.   Liikmesriik tagab, et teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile esitatakse taotlus keeles, mis on kantud selle teise liikmesriigi koostatud loetellu kooskõlas artikliga 11.

Artikkel 5

Taotluse alusel teabe edastamine ühtsele kontaktpunktile

1.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt edastab artikli 4 kohaselt taotletud teabe võimalikult kiiresti ja igal juhul järgmiste tähtaegade jooksul:

| a) | kaheksa tundi kiireloomulise taotluse korral, mis on seotud otse juurdepääsetava teabega; |
| --- | --- |

a)

kaheksa tundi kiireloomulise taotluse korral, mis on seotud otse juurdepääsetava teabega;

| b) | kolm kalendripäeva kiireloomulise taotluse korral, mis on seotud kaudselt juurdepääsetava teabega; |
| --- | --- |

b)

kolm kalendripäeva kiireloomulise taotluse korral, mis on seotud kaudselt juurdepääsetava teabega;

| c) | seitse kalendripäeva kõigi teiste taotluste korral. |
| --- | --- |

c)

seitse kalendripäeva kõigi teiste taotluste korral.

Esimeses lõigus sätestatud tähtajad hakkavad kulgema taotluse kättesaamise hetkest.

2.   Kui liikmesriik saab taotletud teabe edastada riigisisese õiguse kohaselt alles pärast õigusasutuselt loa saamist vastavalt artiklile 9, võib see liikmesriik käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaegadest kõrvale kalduda, kui see on vajalik sellise loa saamise eesmärgil. Sellisel juhul tagab liikmesriik, et tema ühtne kontaktpunkt teeb järgmist:

| a) | teavitab viivitamata taotluse esitanud liikmesriigi ühtset kontaktpunkti või, kui see on asjakohane, volitatud õiguskaitseasutust eeldatavast viivitusest, täpsustades eeldatava viivituse pikkuse ja selle põhjused; |
| --- | --- |

a)

teavitab viivitamata taotluse esitanud liikmesriigi ühtset kontaktpunkti või, kui see on asjakohane, volitatud õiguskaitseasutust eeldatavast viivitusest, täpsustades eeldatava viivituse pikkuse ja selle põhjused;

| b) | hoiab taotluse esitanud liikmesriigi ühtset kontaktpunkti või, kui see on asjakohane, volitatud õiguskaitseasutust olukorraga kursis ja edastab taotletud teabe võimalikult kiiresti pärast õigusasutuselt loa saamist. |
| --- | --- |

b)

hoiab taotluse esitanud liikmesriigi ühtset kontaktpunkti või, kui see on asjakohane, volitatud õiguskaitseasutust olukorraga kursis ja edastab taotletud teabe võimalikult kiiresti pärast õigusasutuselt loa saamist.

3.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt edastab artikli 4 kohaselt taotletud teabe taotluse esitanud liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või, kui see on asjakohane, volitatud õiguskaitseasutusele keeles, milles taotlus vastavalt artikli 4 lõikele 6 esitati.

Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt saadab taotletud teabe koopia taotluse esitanud liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile samal ajal, kui ta edastab taotletud teabe selle liikmesriigi volitatud õiguskaitseasutusele.

Liikmesriik võib lubada, et tema ühtne kontaktpunkt ei pea saatma koopiat asjakohasest teabest selle teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile samal ajal, kui see edastatakse käesoleva artikli kohaselt teise liikmesriigi volitatud õiguskaitseasutusele, kui sellega seataks ohtu vähemalt üks järgmistest:

| a) | käimasolev väga tundlik uurimine, mille puhul on teabe töötlemiseks vajalik asjakohane konfidentsiaalsuse tase; |
| --- | --- |

a)

käimasolev väga tundlik uurimine, mille puhul on teabe töötlemiseks vajalik asjakohane konfidentsiaalsuse tase;

| b) | terrorismijuhtumi lahendamine, mis ei hõlma häda- ega kriisiolukordade ohjamist; |
| --- | --- |

b)

terrorismijuhtumi lahendamine, mis ei hõlma häda- ega kriisiolukordade ohjamist;

| c) | üksikisiku turvalisus. |
| --- | --- |

c)

üksikisiku turvalisus.

Artikkel 6

Taotluse rahuldamata jätmine

1.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt keeldub edastamast vastavalt artiklile 4 taotletud teavet üksnes juhul, kui ilmneb mõni järgmistest põhjustest:

| a) | taotletud teave ei ole taotluse saanud liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile ega pädevatele õiguskaitseasutustele kättesaadav; |
| --- | --- |

a)

taotletud teave ei ole taotluse saanud liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile ega pädevatele õiguskaitseasutustele kättesaadav;

| b) | taotlus ei vasta artiklis 4 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

b)

taotlus ei vasta artiklis 4 sätestatud tingimustele;

| c) | taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt nõutavast õigusasutuse loa andmisest on artikli 9 alusel keeldutud; |
| --- | --- |

c)

taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt nõutavast õigusasutuse loa andmisest on artikli 9 alusel keeldutud;

| d) | taotletud teave kujutab endast isikuandmeid, mis ei kuulu artikli 10 punktis b osutatud isikuandmete kategooriatesse; |
| --- | --- |

d)

taotletud teave kujutab endast isikuandmeid, mis ei kuulu artikli 10 punktis b osutatud isikuandmete kategooriatesse;

| e) | taotletud teave on osutunud ebaõigeks, mittetäielikuks või aegunuks ning seda ei saa kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 7 lõikega 2 edastada; |
| --- | --- |

e)

taotletud teave on osutunud ebaõigeks, mittetäielikuks või aegunuks ning seda ei saa kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 7 lõikega 2 edastada;

| f) | on objektiivselt alust arvata, et taotletud teabe edastamine






  i) | oleks vastuolus taotluse saanud liikmesriigi oluliste riiklike julgeolekuhuvidega või kahjustaks neid; |
| --- | --- | --- |

f)

on objektiivselt alust arvata, et taotletud teabe edastamine

i)

oleks vastuolus taotluse saanud liikmesriigi oluliste riiklike julgeolekuhuvidega või kahjustaks neid;

| ii) | seaks ohtu süüteo käimasoleva uurimise edukuse või üksikisiku turvalisuse; |
| --- | --- |

ii)

seaks ohtu süüteo käimasoleva uurimise edukuse või üksikisiku turvalisuse;

| iii) | kahjustaks põhjendamatult juriidilise isiku kaitstud olulisi huve; |
| --- | --- |

iii)

kahjustaks põhjendamatult juriidilise isiku kaitstud olulisi huve;

| g) | taotlus on seotud






  i) | süüteoga, mille eest karistatakse taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt kuni ühe aasta pikkuse vangistusega, või |
| --- | --- | --- |

g)

taotlus on seotud

i)

süüteoga, mille eest karistatakse taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt kuni ühe aasta pikkuse vangistusega, või

| ii) | teoga, mis ei ole taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt süütegu; |
| --- | --- |

ii)

teoga, mis ei ole taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt süütegu;

| h) | taotletud teave saadi algselt teiselt liikmesriigilt või kolmandalt riigilt ning see liikmesriik või kolmas riik ei ole andnud oma nõusolekut teabe edastamiseks. |
| --- | --- |

h)

taotletud teave saadi algselt teiselt liikmesriigilt või kolmandalt riigilt ning see liikmesriik või kolmas riik ei ole andnud oma nõusolekut teabe edastamiseks.

Liikmesriigid hindavad nõuetekohase hoolsusega seda, kas tema ühtsele kontaktpunktile esitatud taotlus on kooskõlas artiklis 4 sätestatud tingimustega, eelkõige seda, kas ilmselgelt rikutakse põhiõiguseid.

Taotluse rahuldamata jätmine mõjutab üksnes taotletud teabe seda osa, mille suhtes ilmnevad esimeses lõigus nimetatud põhjused, ja see ei mõjuta asjakohasel juhul kohustust edastada muud osa teabest vastavalt käesolevale direktiivile.

2.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt teavitab taotluse rahuldamata jätmisest taotluse esitanud liikmesriigi ühtset kontaktpunkti või, kui see on asjakohane, volitatud õiguskaitseasutust ja täpsustab rahuldamata jätmise põhjuseid artikli 5 lõikes 1 sätestatud tähtaegade jooksul.

3.   Liikmesriik tagab asjakohasel juhul, et tema ühtne kontaktpunkt taotleb taotluse esitanud liikmesriigi ühtselt kontaktpunktilt või, kui see on asjakohane, volitatud õiguskaitseasutuselt viivitamata selgitusi või täpsustusi, mis on vajalikud, et menetleda taotlust, mis tuleks vastasel juhul rahuldamata jätta.

Artikli 5 lõikega 1 sätestatud tähtaegade kulgemine peatatakse alates hetkest, mil taotluse esitanud liikmesriigi ühtne kontaktpunkt või, kui see on asjakohane, volitatud õiguskaitseasutus saab taotluse esitada selgitusi või täpsustusi, kuni hetkeni, mil taotletud selgitused või täpsustused esitatakse.

4.   Taotluse rahuldamata jätmine, rahuldamata jätmise põhjused, taotlus selgituste või täpsustuste saamiseks ja selgitused või täpsustused, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 3, ning muud taotlusega seotud teated teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile edastatakse keeles, milles vastavalt artikli 4 lõikele 6 esitati taotlus.

III PEATÜKK

MUU TEABEVAHETUS

Artikkel 7

Teabe edastamine omal algatusel

1.   Liikmesriik võib oma ühtse kontaktpunkti või pädevate õiguskaitseasutuste kaudu edastada omal algatusel neile kättesaadavat teavet teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele, kui on objektiivselt alust arvata, et selline teave võib olla selle teise liikmesriigi jaoks asjakohane süütegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil.

2.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt või pädevad õiguskaitseasutused edastavad omal algatusel neile kättesaadava teabe teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele, kui on objektiivselt alust arvata, et selline teave võib olla selle teise liikmesriigi jaoks asjakohane raskete süütegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil. Nimetatud kohustus puudub, kui sellise teabe suhtes kehtivad artikli 6 lõike 1 punktis c või f osutatud põhjused.

3.   Liikmesriik tagab, et kui tema ühtne kontaktpunkt või pädevad õiguskaitseasutused edastavad teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile teavet omal algatusel vastavalt lõikele 1 või 2, teevad nad seda ühes keeltest, mis on kantud selle teise liikmesriigi artikli 11 kohaselt koostatud loetellu.

Liikmesriik tagab, et kui tema ühtne kontaktpunkt edastab teabe omal algatusel teise liikmesriigi pädevale õiguskaitseasutusele, saadab ta samal ajal selle teabe koopia ka selle teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile.

Liikmesriik tagab, et kui tema pädevad õiguskaitseasutused edastavad teabe omal algatusel teisele liikmesriigile, saadavad nad samal ajal teabe koopia oma liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile ning asjakohasel juhul selle teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile.

4.   Liikmesriik võib lubada, et tema pädevad õiguskaitseasutused ei pea saatma koopiat asjakohasest teabest tema liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile samal ajal, kui teavet edastatakse käesoleva artikli kohaselt selle teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele, kui sellega seataks ohtu vähemalt üks järgmistest:

| a) | käimasolev väga tundlik uurimine, mille puhul on teabe töötlemiseks vajalik asjakohane konfidentsiaalsuse tase; |
| --- | --- |

a)

käimasolev väga tundlik uurimine, mille puhul on teabe töötlemiseks vajalik asjakohane konfidentsiaalsuse tase;

| b) | terrorismijuhtumid, mis ei hõlma häda- ega kriisiolukordade ohjamist; |
| --- | --- |

b)

terrorismijuhtumid, mis ei hõlma häda- ega kriisiolukordade ohjamist;

| c) | üksikisiku turvalisus. |
| --- | --- |

c)

üksikisiku turvalisus.

Artikkel 8

Teabevahetus otse pädevatele õiguskaitseasutusele esitatud taotluse alusel

1.   Liikmesriik tagab, et kui tema ühtne kontaktpunkt esitab taotluse otse teise liikmesriigi pädevale õiguskaitseasutusele, saadab ta samal ajal selle taotluse koopia selle teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile. Liikmesriik tagab, et kui üks tema pädevatest õiguskaitseasutustest edastab sellise taotluse alusel teavet, saadab ta samal ajal selle teabe koopia oma liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile.

2.   Liikmesriik tagab, et kui üks tema pädevatest õiguskaitseasutustest esitab taotluse või edastab taotluse alusel teavet otse teise liikmesriigi pädevale õiguskaitseasutusele, saadab ta samal ajal taotluse või teabe koopia ka oma liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile ja selle teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile.

3.   Liikmesriik võib lubada, et tema ühtne kontaktpunkt või pädevad õiguskaitseasutused ei pea saatma lõikes 1 või 2 osutatud taotluse või teabe koopiaid, kui sellega seataks ohtu vähemalt üks järgmistest:

| a) | käimasolev väga tundlik uurimine, mille puhul on teabe töötlemiseks vajalik asjakohane konfidentsiaalsuse tase; |
| --- | --- |

a)

käimasolev väga tundlik uurimine, mille puhul on teabe töötlemiseks vajalik asjakohane konfidentsiaalsuse tase;

| b) | terrorismijuhtumid, mis ei hõlma häda- ega kriisiolukordade ohjamist; |
| --- | --- |

b)

terrorismijuhtumid, mis ei hõlma häda- ega kriisiolukordade ohjamist;

| c) | üksikisiku turvalisus. |
| --- | --- |

c)

üksikisiku turvalisus.

IV PEATÜKK

LISANORMID TEABE EDASTAMISE KOHTA II JA III PEATÜKI KOHASELT

Artikkel 9

Õigusasutuse luba

1.   Liikmesriik ei nõua teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele II ja III peatüki kohaselt teabe edastamiseks õigusasutuse luba, kui tema riigisisese õiguse kohaselt ei ole õigusasutuse luba nõutav sarnase teabe riigisiseseks edastamiseks.

2.   Liikmesriik tagab, et kui tema riigisisese õiguse kohaselt on teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või pädevatele õiguskaitseasutustele II ja III peatüki kohaselt teabe edastamiseks nõutav õigusasutuse luba, võtavad tema ühtne kontaktpunkt või pädevad õiguskaitseasutused viivitamata kooskõlas oma riigisisese õigusega kõik vajalikud meetmed, et saada õigusasutuse luba võimalikult kiiresti.

3.   Lõikes 2 osutatud õigusasutuse loa taotlusi hinnatakse ja nende kohta tehakse otsus kooskõlas pädeva õigusasutuse riigisisese õigusega.

Artikkel 10

Lisanormid isikuandmetena käsitatava teabe kohta

Liikmesriik tagab, et kui tema ühtne kontaktpunkt või pädevad õiguskaitseasutused edastavad II või III peatüki kohaselt teavet, mida käsitatakse isikuandmetena, siis

| a) | isikuandmed on täpsed, täielikud ja ajakohased kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 7 lõikega 2; |
| --- | --- |

a)

isikuandmed on täpsed, täielikud ja ajakohased kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 7 lõikega 2;

| b) | piirduvad andmesubjekti kategooriate kaupa edastatavad isikuandmete kategooriad määruse (EL) 2016/794 II lisa B jaos loetletud kategooriatega ning need on vajalikud ja proportsionaalsed taotluse eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

piirduvad andmesubjekti kategooriate kaupa edastatavad isikuandmete kategooriad määruse (EL) 2016/794 II lisa B jaos loetletud kategooriatega ning need on vajalikud ja proportsionaalsed taotluse eesmärgi saavutamiseks;

| c) | edastab tema ühtne kontaktpunkt või pädev õiguskaitseasutus samal ajal ja nii palju kui võimalik ka vajalikke andmeid, mis võimaldavad teise liikmesriigi ühtsel kontaktpunktil või pädeval õiguskaitseasutusel hinnata isikuandmete õigsust, täielikkust ja usaldusväärsust ning seda, mil määral isikuandmed on ajakohased. |
| --- | --- |

c)

edastab tema ühtne kontaktpunkt või pädev õiguskaitseasutus samal ajal ja nii palju kui võimalik ka vajalikke andmeid, mis võimaldavad teise liikmesriigi ühtsel kontaktpunktil või pädeval õiguskaitseasutusel hinnata isikuandmete õigsust, täielikkust ja usaldusväärsust ning seda, mil määral isikuandmed on ajakohased.

Artikkel 11

Keelte loetelu

1.   Liikmesriik koostab loetelu, kus on ära toodud üks või mitu keelt, milles tema ühtne kontaktpunkt saab teavet vahetada, ja ajakohastab seda loetelu. Kõnealune loetelu peab sisaldama ka inglise keelt.

2.   Liikmesriik edastab lõikes 1 osutatud loetelu ja selle ajakohastatud versioonid komisjonile. Komisjon avaldab selliste loetelude koondloendi internetis ja ajakohastab seda.

Artikkel 12

Teabe edastamine Europolile

1.   Liikmesriik tagab, et kui tema ühtne kontaktpunkt või pädevad õiguskaitseasutused saadavad taotluse, edastavad taotluse kohaselt teavet või edastavad teavet omal algatusel käesoleva direktiivi II ja III peatüki kohaselt, hindavad tema ühtse kontaktpunkti või pädevate õiguskaitseasutuste töötajad üksikjuhtumipõhiselt ja kooskõlas määruse (EL) 2016/794 artikli 7 lõikega 7 ka seda, kas Europolile on vaja saata taotluse või edastatud teabe koopia, kui teates sisalduv teave puudutab süütegusid, mis on hõlmatud määruse (EL) 2016/794 artiklis 3 sätestatud Europoli eesmärkidega.

2.   Liikmesriik tagab, et kui Europolile saadetakse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt taotluse koopia või teabe koopia, edastatakse Europolile nõuetekohaselt teabe töötlemise eesmärk ja sellise töötlemise võimalikud piirangud vastavalt määruse (EL) 2016/794 artiklile 19. Liikmesriik tagab, et teave, mis algselt saadi teiselt liikmesriigilt või kolmandalt riigilt, saadetakse Europolile vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ainult juhul, kui see teine liikmesriik või see kolmas riik on andnud selleks oma nõusoleku.

Artikkel 13

Turvaline sidekanal

1.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt või pädevad õiguskaitseasutused kasutavad Europoli turvalist teabevahetusvõrku (SIENA), et saata taotlus, edastada sellise taotluse alusel teavet või edastada teavet omal algatusel II või III peatüki või artikli 12 kohaselt.

2.   Liikmesriik võib lubada, et tema ühtne kontaktpunkt või pädevad õiguskaitseasutused ei pea SIENAt kasutama, et saata taotlus, edastada taotluse alusel teavet või edastada teavet omal algatusel II või III peatüki või artikli 12 kohaselt vähemalt ühel järgmisel juhul:

| a) | teabevahetus eeldab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide kaasamist või kui on objektiivselt alust arvata, et kolmandaid riike või rahvusvahelisi organisatsioone on vajalik hiljem kaasata, sealhulgas Interpoli sidekanali kaudu; |
| --- | --- |

a)

teabevahetus eeldab kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide kaasamist või kui on objektiivselt alust arvata, et kolmandaid riike või rahvusvahelisi organisatsioone on vajalik hiljem kaasata, sealhulgas Interpoli sidekanali kaudu;

| b) | taotluse kiireloomulisus eeldab teise sidekanali ajutist kasutamist; |
| --- | --- |

b)

taotluse kiireloomulisus eeldab teise sidekanali ajutist kasutamist;

| c) | ootamatu tehniline või operatiivne intsident takistab nende ühtsel kontaktpunktil või pädevatel õiguskaitseasutustel SIENAt teabevahetuseks kasutada. |
| --- | --- |

c)

ootamatu tehniline või operatiivne intsident takistab nende ühtsel kontaktpunktil või pädevatel õiguskaitseasutustel SIENAt teabevahetuseks kasutada.

3.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt ja kõik tema pädevad õiguskaitseasutused, kes võivad osaleda käesoleva direktiivi kohases teabevahetuses, on SIENAga otse ühendatud, sealhulgas asjakohasel juhul mobiilseadmete vahendusel.

V PEATÜKK

ÜHTNE KONTAKTPUNKT LIIKMESRIIKIDEVAHELISEKS TEABEVAHETUSEKS

Artikkel 14

Ühtse kontaktpunkti loomine või määramine ning tema ülesanded ja suutlikkus

1.   Iga liikmesriik loob või määrab ühtse kontaktpunkti. Ühtne kontaktpunkt on üksus, mis vastutab käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse koordineerimise ja hõlbustamise eest.

2.   Liikmesriik tagab, et tema ühtsel kontaktpunktil on vahendid ja volitus täita vähemalt kõiki järgmisi ülesandeid:

| a) | võtta vastu ja hinnata taotlusi, mis on esitatud kooskõlas artikliga 4 keeltes, millest on artikli 11 lõike 2 kohaselt teavitatud; |
| --- | --- |

a)

võtta vastu ja hinnata taotlusi, mis on esitatud kooskõlas artikliga 4 keeltes, millest on artikli 11 lõike 2 kohaselt teavitatud;

| b) | suunata taotlus asjaomastele pädevatele õiguskaitseasutustele ning vajaduse korral koordineerida nende vahel taotluse menetlemist ja taotluse alusel teabe edastamist; |
| --- | --- |

b)

suunata taotlus asjaomastele pädevatele õiguskaitseasutustele ning vajaduse korral koordineerida nende vahel taotluse menetlemist ja taotluse alusel teabe edastamist;

| c) | koordineerida analüüsi koostamist ja teabe struktureerimist, et edastada see teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile ja, kui see on asjakohane, pädevatele õiguskaitseasutustele; |
| --- | --- |

c)

koordineerida analüüsi koostamist ja teabe struktureerimist, et edastada see teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile ja, kui see on asjakohane, pädevatele õiguskaitseasutustele;

| d) | edastada taotluse alusel või omal algatusel teavet teistele liikmesriikidele vastavalt artiklitele 5 ja 7; |
| --- | --- |

d)

edastada taotluse alusel või omal algatusel teavet teistele liikmesriikidele vastavalt artiklitele 5 ja 7;

| e) | keelduda teabe edastamisest vastavalt artiklile 6 ja paluda vajaduse korral selgitusi või täpsustusi vastavalt artikli 6 lõikele 3; |
| --- | --- |

e)

keelduda teabe edastamisest vastavalt artiklile 6 ja paluda vajaduse korral selgitusi või täpsustusi vastavalt artikli 6 lõikele 3;

| f) | saata taotlus teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile vastavalt artiklile 4 ja esitada vajaduse korral selgitusi või täpsustusi vastavalt artikli 6 lõikele 3. |
| --- | --- |

f)

saata taotlus teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile vastavalt artiklile 4 ja esitada vajaduse korral selgitusi või täpsustusi vastavalt artikli 6 lõikele 3.

3.   Liikmesriik tagab, et

| a) | tema ühtne kontaktpunkt






  i) | omab juurdepääsu kogu teabele, mis on kättesaadav tema pädevatele õiguskaitseasutustele, niivõrd kui see on vajalik tema käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

tema ühtne kontaktpunkt

i)

omab juurdepääsu kogu teabele, mis on kättesaadav tema pädevatele õiguskaitseasutustele, niivõrd kui see on vajalik tema käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks;

| ii) | täidab oma ülesandeid ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas; |
| --- | --- |

ii)

täidab oma ülesandeid ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas;

| iii) | saab kvalifitseeritud töötajad, asjakohased operatiivvahendid, tehnilised ja rahalised vahendid, taristu ja suutlikkuse, sealhulgas tõlkimiseks, et nõuetekohaselt, tulemuslikult ja kiiresti täita oma ülesandeid kooskõlas käesoleva direktiiviga, sealhulgas asjakohasel juhul artikli 5 lõikes 1 sätestatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- |

iii)

saab kvalifitseeritud töötajad, asjakohased operatiivvahendid, tehnilised ja rahalised vahendid, taristu ja suutlikkuse, sealhulgas tõlkimiseks, et nõuetekohaselt, tulemuslikult ja kiiresti täita oma ülesandeid kooskõlas käesoleva direktiiviga, sealhulgas asjakohasel juhul artikli 5 lõikes 1 sätestatud tähtaegade jooksul;

| b) | õigusasutused, kes on pädevad andma riigisisese õiguse kohaselt nõutavaid õigusasutuse lube vastavalt artiklile 9, on ühtsele kontaktpunktile kättesaadavad ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas. |
| --- | --- |

b)

õigusasutused, kes on pädevad andma riigisisese õiguse kohaselt nõutavaid õigusasutuse lube vastavalt artiklile 9, on ühtsele kontaktpunktile kättesaadavad ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas.

4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni ühe kuu jooksul oma ühtse kontaktpunkti loomisest või määramisest. Liikmesriigid teavitavad komisjoni, kui nende ühtse kontaktpunktiga seoses toimub muudatusi.

Komisjon avaldab kõnealuse teabe ja selle ajakohastatud versioonid Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Korraldus, koosseis ja koolitus

1.   Liikmesriik määrab kindlaks oma ühtse kontaktpunkti korralduse ja koosseisu nii, et see saaks täita käesolevast direktiivist tulenevaid ülesandeid tõhusalt ja tulemuslikult.

2.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt koosneb selliste pädevate õiguskaitseasutuste töötajatest, mille kaasamine on vajalik käesoleva direktiivi kohaseks piisavaks ja kiireks teabevahetuseks, sealhulgas vähemalt töötajad järgmistest asutustest, kui asjaomasele liikmesriigile on siduvad asjakohased õigusaktid või rahvusvahelised lepingud selliste üksuste või büroode loomiseks või määramiseks:

| a) | Europoli riiklik üksus, mis on loodud määruse (EL) 2016/794 artikliga 7; |
| --- | --- |

a)

Europoli riiklik üksus, mis on loodud määruse (EL) 2016/794 artikliga 7;

| b) | SIRENE büroo, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1862 artikli 7 lõikega 2; |
| --- | --- |

b)

SIRENE büroo, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1862 artikli 7 lõikega 2;

| c) | Interpoli riiklik keskbüroo, mis on loodud Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpoli) põhikirja artikliga 32. |
| --- | --- |

c)

Interpoli riiklik keskbüroo, mis on loodud Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpoli) põhikirja artikliga 32.

3.   Liikmesriik tagab, et tema ühtse kontaktpunkti töötajad on oma käesoleva direktiivi kohaste ülesannete täitmiseks piisavalt kvalifitseeritud. Selleks tagab liikmesriik oma ühtse kontaktpunkti töötajatele juurdepääsu piisavale ja korrapärasele koolitusele, eelkõige seoses järgmisega:

| a) | ühtses kontaktpunktis kasutatavate andmetöötlusvahendite, eelkõige SIENA ja juhtumite haldamise süsteemi kasutamine; |
| --- | --- |

a)

ühtses kontaktpunktis kasutatavate andmetöötlusvahendite, eelkõige SIENA ja juhtumite haldamise süsteemi kasutamine;

| b) | käesoleva direktiivi kohase ühtse kontaktpunkti tegevuse seisukohast asjakohase liidu ja liikmesriigi õiguse kohaldamine, eelkõige seoses isikuandmete kaitsega, sealhulgas direktiiviga (EL) 2016/680, õiguskaitseasutuste vahelise piiriülese koostööga, sealhulgas käesoleva direktiivi ja määrusega (EL) 2016/794, ning konfidentsiaalse teabe käsitlemisega; |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi kohase ühtse kontaktpunkti tegevuse seisukohast asjakohase liidu ja liikmesriigi õiguse kohaldamine, eelkõige seoses isikuandmete kaitsega, sealhulgas direktiiviga (EL) 2016/680, õiguskaitseasutuste vahelise piiriülese koostööga, sealhulgas käesoleva direktiivi ja määrusega (EL) 2016/794, ning konfidentsiaalse teabe käsitlemisega;

| c) | asjaomase liikmesriigi poolt artikli 11 kohaselt koostatud loetellu kantud keelte kasutamine. |
| --- | --- |

c)

asjaomase liikmesriigi poolt artikli 11 kohaselt koostatud loetellu kantud keelte kasutamine.

Artikkel 16

Juhtumite haldamise süsteem

1.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt võtab hoidlana kasutusele ühtse elektroonilise juhtumite haldamise süsteemi, mis võimaldab tal täita käesolevast direktiivist tulenevaid ülesandeid, ja haldab seda. Juhtumite haldamise süsteemil on vähemalt kõik järgmised funktsioonid ja võimalused:

| a) | artiklites 5 ja 8 osutatud sissetulevate ja väljaminevate taotluste ning teiste liikmesriikide ühtsete kontaktpunktidega ja, kui see on asjakohane, pädevate õiguskaitseasutustega vahetatavate muude taotlustega seotud teadete, sealhulgas teave artikli 6 lõikes 2 osutatud taotluse rahuldamata jätmise ning artikli 6 lõikes 3 osutatud selgituste või täpsustuste taotlemise ja esitamise registreerimise kohta; |
| --- | --- |

a)

artiklites 5 ja 8 osutatud sissetulevate ja väljaminevate taotluste ning teiste liikmesriikide ühtsete kontaktpunktidega ja, kui see on asjakohane, pädevate õiguskaitseasutustega vahetatavate muude taotlustega seotud teadete, sealhulgas teave artikli 6 lõikes 2 osutatud taotluse rahuldamata jätmise ning artikli 6 lõikes 3 osutatud selgituste või täpsustuste taotlemise ja esitamise registreerimise kohta;

| b) | ühtse kontaktpunkti ja artikli 14 lõike 2 punkti b kohaste pädevate õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse registreerimine; |
| --- | --- |

b)

ühtse kontaktpunkti ja artikli 14 lõike 2 punkti b kohaste pädevate õiguskaitseasutuste vahelise teabevahetuse registreerimine;

| c) | teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või, kui see on asjakohane, pädevatele õiguskaitseasutusele artiklite 5, 7 ja 8 kohaselt teabe edastamise registreerimine; |
| --- | --- |

c)

teise liikmesriigi ühtsele kontaktpunktile või, kui see on asjakohane, pädevatele õiguskaitseasutusele artiklite 5, 7 ja 8 kohaselt teabe edastamise registreerimine;

| d) | artiklites 5 ja 8 osutatud sissetulevate taotluste võrdlemine ühtse kontaktpunkti käsutuses oleva teabega, sealhulgas artikli 5 lõike 3 teise lõigu ja artikli 7 lõike 3 teise lõigu kohaselt edastatud teabega ning muu juhtumite haldamise süsteemis registreeritud asjakohase teabega; |
| --- | --- |

d)

artiklites 5 ja 8 osutatud sissetulevate taotluste võrdlemine ühtse kontaktpunkti käsutuses oleva teabega, sealhulgas artikli 5 lõike 3 teise lõigu ja artikli 7 lõike 3 teise lõigu kohaselt edastatud teabega ning muu juhtumite haldamise süsteemis registreeritud asjakohase teabega;

| e) | artiklis 4 osutatud sissetulevatele taotlustele piisavate ja kiirete järelmeetmete võtmise tagamine, eelkõige selleks, et pidada kinni artiklis 5 sätestatud taotletud teabe edastamise tähtaegadest; |
| --- | --- |

e)

artiklis 4 osutatud sissetulevatele taotlustele piisavate ja kiirete järelmeetmete võtmise tagamine, eelkõige selleks, et pidada kinni artiklis 5 sätestatud taotletud teabe edastamise tähtaegadest;

| f) | SIENAga koostalitlusvõime, mis eelkõige tagab, et SIENA kaudu saab saabuvaid teateid registreerida otse ning et SIENA kaudu väljaminevaid teateid saab saata otse juhtumite haldamise süsteemist; |
| --- | --- |

f)

SIENAga koostalitlusvõime, mis eelkõige tagab, et SIENA kaudu saab saabuvaid teateid registreerida otse ning et SIENA kaudu väljaminevaid teateid saab saata otse juhtumite haldamise süsteemist;

| g) | statistika koostamine käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse kohta hindamise ja seire eesmärgil, eelkõige artikli 18 kohaldamise eesmärgil; |
| --- | --- |

g)

statistika koostamine käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse kohta hindamise ja seire eesmärgil, eelkõige artikli 18 kohaldamise eesmärgil;

| h) | juhtumite haldamise süsteemis sisalduvale teabele juurdepääsu ja seda teavet puudutavate muude isikuandmete töötlemise toimingute logimise aruandekohustuse täitmise ja küberturvalisuse eesmärgil vastavalt direktiivi (EL) 2016/680 artiklile 25. |
| --- | --- |

h)

juhtumite haldamise süsteemis sisalduvale teabele juurdepääsu ja seda teavet puudutavate muude isikuandmete töötlemise toimingute logimise aruandekohustuse täitmise ja küberturvalisuse eesmärgil vastavalt direktiivi (EL) 2016/680 artiklile 25.

2.   Liikmesriik tagab, et kõiki juhtumite haldamise süsteemi, eelkõige selle ülesehitust, haldamist ja kontrolli ohustavaid küberturvalisuse riske juhitakse ja käsitletakse hoolsalt ja tulemuslikult ning et nähakse ette piisavad kaitsemeetmed volitamata juurdepääsu ja väärkasutamise vastu.

3.   Liikmesriik tagab, et juhtumite haldamise süsteem sisaldab isikuandmeid ainult seni, kuni see on vajalik ja proportsionaalne, et ühtne kontaktpunkt saaks täita talle käesoleva direktiiviga pandud ülesandeid, ning et selles sisalduvad isikuandmed kustutatakse seejärel jäädavalt.

4.   Liikmesriik tagab, et tema ühtne kontaktpunkt vaatab esimest korda hiljemalt kuus kuud pärast teabevahetuse lõppu ja seejärel korrapäraselt läbi vastavuse lõikele 3.

Artikkel 17

Ühtsete kontaktpunktide vaheline koostöö

1.   Liikmesriigid ergutavad ühtsete kontaktpunktide ja pädevate õiguskaitseasutuste vahel praktilise koostöö tegemist käesoleva direktiivi kohaldamisel.

2.   Liikmesriigid tagavad, et ühtsete kontaktpunktide juhid kohtuvad vähemalt kord aastas, et hinnata nende üksuste vahelise koostöö kvaliteeti, arutada probleemide korral vajalikke tehnilisi või korralduslikke meetmeid ning vajaduse korral selgitada menetlusi.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Statistika

1.   Iga aasta 1. märtsiks esitab iga liikmesriik komisjonile statistika käesoleva direktiivi alusel teiste liikmesriikidega toimunud teabevahetuse kohta, mis leidis aset eelmise kalendriaasta jooksul.

2.   Iga liikmesriik tagab, et lõikes 1 osutatud statistika hõlmab vähemalt järgmist:

| a) | nende ühtse kontaktpunkti ja asjakohasel juhul nende pädevate õiguskaitseasutuste esitatud taotluste arv; |
| --- | --- |

a)

nende ühtse kontaktpunkti ja asjakohasel juhul nende pädevate õiguskaitseasutuste esitatud taotluste arv;

| b) | nende ühtse kontaktpunkti ja pädevate õiguskaitseasutuste saadud taotluste arv ning nende taotluste arv, millele nad vastasid, jaotatuna kiireloomuliste ja mittekiireloomuliste taotluste ning taotluse esitanud liikmesriikide kaupa; |
| --- | --- |

b)

nende ühtse kontaktpunkti ja pädevate õiguskaitseasutuste saadud taotluste arv ning nende taotluste arv, millele nad vastasid, jaotatuna kiireloomuliste ja mittekiireloomuliste taotluste ning taotluse esitanud liikmesriikide kaupa;

| c) | artikli 6 kohaselt rahuldamata jäetud taotluste arv, jaotatuna taotluse esitanud liikmesriigi ja rahuldamata jätmise põhjuste kaupa; |
| --- | --- |

c)

artikli 6 kohaselt rahuldamata jäetud taotluste arv, jaotatuna taotluse esitanud liikmesriigi ja rahuldamata jätmise põhjuste kaupa;

| d) | selliste juhtumite arv, mille korral kalduti artikli 5 lõikes 1 sätestatud tähtaegadest kõrvale, kuna oli vaja saada õigusasutuse luba vastavalt artikli 5 lõikele 2, jaotatuna asjaomase taotluse esitanud liikmesriikide kaupa. |
| --- | --- |

d)

selliste juhtumite arv, mille korral kalduti artikli 5 lõikes 1 sätestatud tähtaegadest kõrvale, kuna oli vaja saada õigusasutuse luba vastavalt artikli 5 lõikele 2, jaotatuna asjaomase taotluse esitanud liikmesriikide kaupa.

3.   Komisjon koostab liikmesriikide poolt lõike 2 kohaselt esitatud miinimumstatistika ning teeb selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule kättesaadavaks.

Artikkel 19

Aruandlus

1.   Komisjon esitab hiljemalt 12. juuniks 2026 ning iga viie aasta tagant pärast 12. juunit 2027 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva direktiivi rakendamist ja mis sisaldab üksikasjalikku teavet selle kohta, kuidas iga liikmesriik on käesolevat direktiivi rakendanud. Aruande koostamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu sellele, kui tõhusalt vahetasid pädevad õiguskaitseasutused teavet, taotluse rahuldamata jätmise põhjustele, eelkõige juhul, kui taotlus ei ole käesoleva direktiivi eesmärkidega hõlmatud, samuti andmekaitset ja Europolile teabe edastamist käsitlevate sätete järgimisele.

2.   Komisjon esitab hiljemalt 12. juuniks 2027 ja seejärel iga viie aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva direktiivi tulemuslikkust, eelkõige selle mõju õiguskaitsealasele koostööle, artikli 14 lõike 3 punkti a alapunktis iii sätestatud kohustustele ja isikuandmete kaitsele. Komisjon võtab arvesse liikmesriikide esitatud teavet ja muud asjakohast teavet käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohta, sealhulgas asjakohasel juhul praktilisi takistusi, mis takistavad direktiivi tulemuslikku rakendamist. Selle hindamise põhjal teeb komisjon otsuse asjakohaste järelmeetmete, sealhulgas seadusandliku ettepaneku kohta, kui see on asjakohane.

Artikkel 20

Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni muutmine

Alates 12. detsembrist 2024 asendatakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklite 39 ja 46 need osad, mida ei ole raamotsusega 2006/960/JSK asendatud, käesoleva direktiiviga niivõrd, kuivõrd need artiklid on seotud käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva teabevahetusega.

Artikkel 21

Kehtetuks tunnistamine

Raamotsus 2006/960/JSK tunnistatakse kehtetuks alates 12. detsembrist 2024.

Viiteid kehtetuks tunnistatud raamotsusele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 22

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12. detsembriks 2024. Nad teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Erandina esimesest lõigust jõustavad liikmesriigid artikli 13 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12. juuniks 2027. Nad teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid esimeses ja teises lõigus osutatud normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste normide teksti.

Artikkel 23

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 24

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 10. mai 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. aprilli 2023. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 9. juuni 2022. aasta soovitus (EL) 2022/915 õiguskaitsealase operatiivkoostöö kohta (ELT L 158, 13.6.2022, lk 53).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1149, millega luuakse Sisejulgeolekufond (ELT L 251, 15.7.2021, lk 94).

3

(4)  Konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19).

4

(5)  Nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsus 2006/960/JHA Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (ELT L 386, 29.12.2006, lk 89).

5

(6)  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).

6

acquis

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1860 Schengeni infosüsteemi kasutamise kohta ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks (ELT L 312, 7.12.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1861, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist piirikontrolli valdkonnas ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja määrust (EÜ) nr 1987/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 (ELT L 312, 7.12.2018, lk 14).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ja komisjoni otsus 2010/261/EL (ELT L 312, 7.12.2018, lk 56).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1153, millega kehtestatakse normid finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamiseks teatavate kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2000/642/JSK (ELT L 186, 11.7.2019, lk 122).

12

(13)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

14

(15)  
  EÜT C 24, 23.1.1998, lk 2.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (ELT L 130, 1.5.2014, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2219, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK (ELT L 319, 4.12.2015, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/818, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik politsei- ja õiguskoostöö, varjupaiga ja rände valdkonnas ning muudetakse määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2018/1862 ja (EL) 2019/816 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 85).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

20

(21)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

21

acquis

(22)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

22

(23)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

23

acquis

(24)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

24

(25)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/149/JSK sõlmida Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).

25

acquis

(26)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

26

(27)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/349/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, eelkõige seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ja politseikoostööga (ELT L 160, 18.6.2011, lk 1).

27

acquis

(28)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).

28

---

LISA

VASTAVUSTABEL

| Nõukogu raamotsus
  2006/960/JSK | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artiklid 3 ja 9 |
| Artikkel 4 | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 4 |
| Artikkel 6 | Artiklid 11, 12 ja 13 |
| Artikkel 7 | Artiklid 7 ja 8 |
| Artikkel 8 | Artikkel 10 |
| Artikkel 9 | Artikkel 3 |
| Artikkel 10 | Artikkel 6 |
| Artikkel 11 | Artikkel 21 |
| Artikkel 12 | Artikkel 19 |
| Artikkel 13 | Artikkel 22 |

Nõukogu raamotsus

2006/960/JSK

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artiklid 3 ja 9

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 4

Artikkel 6

Artiklid 11, 12 ja 13

Artikkel 7

Artiklid 7 ja 8

Artikkel 8

Artikkel 10

Artikkel 9

Artikkel 3

Artikkel 10

Artikkel 6

Artikkel 11

Artikkel 21

Artikkel 12

Artikkel 19

Artikkel 13

Artikkel 22

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/978,

12. mai 2023,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Grebbestadostron“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Rootsi taotlus registreerida nimetus „Grebbestadostron“. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Rootsi taotlus registreerida nimetus „Grebbestadostron“.

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Grebbestadostron“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Grebbestadostron“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Grebbestadostron“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.7 „värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 34, 30.1.2023, lk 33.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/979,

15. mai 2023,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Nueces de Nerpio“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Nueces de Nerpio“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania taotlus registreerida nimetus „Nueces de Nerpio“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Nueces de Nerpio“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Nueces de Nerpio“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Nueces de Nerpio“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 41, 3.2.2023, lk 28.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/980,

16. mai 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799 aruka üleminekusõidumeeriku ja selles Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise kasutamise osas ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/1228

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrust (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, (1) eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 165/2014 võeti kasutusele arukad sõidumeerikud, millel on ühendus ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga (GNSS). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 165/2014 võeti kasutusele arukad sõidumeerikud, millel on ühendus ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga (GNSS).

| (2) | Aruka sõidumeeriku ja selle komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise tehnilised kirjeldused on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/799 (2). |
| --- | --- |

(2)

Aruka sõidumeeriku ja selle komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise tehnilised kirjeldused on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/799 (2).

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/1054 (3) kehtestati arukale sõidumeerikule uued nõuded, mistõttu tuli muuta selle tehnilisi kirjeldusi. Seepärast muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1228 (4) määrust (EL) 2016/799, et võtta kasutusele aruka sõidumeeriku teine versioon. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/1054 (3) kehtestati arukale sõidumeerikule uued nõuded, mistõttu tuli muuta selle tehnilisi kirjeldusi. Seepärast muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1228 (4) määrust (EL) 2016/799, et võtta kasutusele aruka sõidumeeriku teine versioon.

| (4) | Rakendusmäärusega (EL) 2021/1228 kehtestati Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise (OSNMA) kohustuslik kasutamine arukas sõidumeerikus, et võimaldada sõidumeerikus Galileo ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) abil registreeritud asukohtade autentimist. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmäärusega (EL) 2021/1228 kehtestati Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise (OSNMA) kohustuslik kasutamine arukas sõidumeerikus, et võimaldada sõidumeerikus Galileo ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) abil registreeritud asukohtade autentimist.

| (5) | OSNMA on praegu avalikus katseetapis ning teenusedeklaratsiooni on oodata alles pärast kuupäeva, millest alates tuleb vastregistreeritud sõidukites kasutada aruka sõidumeeriku teist versiooni. See tekitab ebakindlust seoses sõidukiseadmete tüübikinnitusega ja aruka sõidumeeriku teise versiooni tööga pärast OSNMA signaal õhuruumis tulevast muutust. |
| --- | --- |

(5)

OSNMA on praegu avalikus katseetapis ning teenusedeklaratsiooni on oodata alles pärast kuupäeva, millest alates tuleb vastregistreeritud sõidukites kasutada aruka sõidumeeriku teist versiooni. See tekitab ebakindlust seoses sõidukiseadmete tüübikinnitusega ja aruka sõidumeeriku teise versiooni tööga pärast OSNMA signaal õhuruumis tulevast muutust.

| (6) | Selleks et tagada ühtlustatud katse- ja tüübikinnitustingimused ning sõidukiseadmete ühtlane töö, on vaja tagada aruka sõidumeeriku teise versiooni ühtne toimimine nii enne kui ka pärast OSNMA teenusedeklaratsiooni esitamist. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada ühtlustatud katse- ja tüübikinnitustingimused ning sõidukiseadmete ühtlane töö, on vaja tagada aruka sõidumeeriku teise versiooni ühtne toimimine nii enne kui ka pärast OSNMA teenusedeklaratsiooni esitamist.

| (7) | Aruka sõidumeeriku esialgne teine versioon peaks saama tüübikinnituse OSNMA signaal õhuruumis ja krüptomaterjali alusel, mis on kättesaadavad teenuse avalikus katseetapis. Tagamaks, et õhuruumis leviva signaali muutus juhti ei sega, ei peaks need sõidumeerikud OSNMAt arvesse võtma seni, kuni neid saab ajakohastada, et OSNMA teenust täielikult kasutama hakata. Sellega luuakse aruka sõidumeeriku teise versiooni jaoks OSNMA kasutamisega seoses üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(7)

Aruka sõidumeeriku esialgne teine versioon peaks saama tüübikinnituse OSNMA signaal õhuruumis ja krüptomaterjali alusel, mis on kättesaadavad teenuse avalikus katseetapis. Tagamaks, et õhuruumis leviva signaali muutus juhti ei sega, ei peaks need sõidumeerikud OSNMAt arvesse võtma seni, kuni neid saab ajakohastada, et OSNMA teenust täielikult kasutama hakata. Sellega luuakse aruka sõidumeeriku teise versiooni jaoks OSNMA kasutamisega seoses üleminekuperiood.

| (8) | Need üleminekusõidumeerikud peaksid tagama kõik määruse (EL) nr 165/2014 II peatükis sätestatud funktsioonid. |
| --- | --- |

(8)

Need üleminekusõidumeerikud peaksid tagama kõik määruse (EL) nr 165/2014 II peatükis sätestatud funktsioonid.

| (9) | Eeldatakse, et pärast OSNMA teenusedeklaratsiooni esitamist ei ole riistvaras vaja muudatusi teha, et sõidumeerik toimiks koos kasutuseloleva OSNMA teenusega. Seepärast peaks olema võimalik uuendada üleminekusõidumeeriku tarkvara, et OSNMAt täielikult kasutama hakata pärast seda, kui see on kättesaadav. |
| --- | --- |

(9)

Eeldatakse, et pärast OSNMA teenusedeklaratsiooni esitamist ei ole riistvaras vaja muudatusi teha, et sõidumeerik toimiks koos kasutuseloleva OSNMA teenusega. Seepärast peaks olema võimalik uuendada üleminekusõidumeeriku tarkvara, et OSNMAt täielikult kasutama hakata pärast seda, kui see on kättesaadav.

| (10) | Võttes arvesse OSNMA kättesaadavuse ja toimimisega seotud tulevast arengut, töökojas sõidumeeriku ajakohastamise teostatavust ja võimalikke sõidumeerikuga manipuleerimise võtteid, mida on avastatud, võib komisjon uuesti hinnata, kas tehnilisi kirjeldusi tuleks muuta, sealhulgas seda, kas on vajalik nõue, et arukas üleminekusõidumeerik peab kasutama täielikult OSNMAt. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse OSNMA kättesaadavuse ja toimimisega seotud tulevast arengut, töökojas sõidumeeriku ajakohastamise teostatavust ja võimalikke sõidumeerikuga manipuleerimise võtteid, mida on avastatud, võib komisjon uuesti hinnata, kas tehnilisi kirjeldusi tuleks muuta, sealhulgas seda, kas on vajalik nõue, et arukas üleminekusõidumeerik peab kasutama täielikult OSNMAt.

| (11) | Sektorile tuleks anda piisavalt aega üleminekumeetmete rakendamiseks. Seetõttu peaks üleminekusõidumeerikute tüübikinnituse taotlusi olema võimalik esitada vähemalt kuni 31. detsembrini 2023. Samuti peaks olema võimalik paigaldada jätkuvalt üleminekusõidumeerikuid piiratud aja jooksul pärast OSNMA teenusedeklaratsiooni esitamist. |
| --- | --- |

(11)

Sektorile tuleks anda piisavalt aega üleminekumeetmete rakendamiseks. Seetõttu peaks üleminekusõidumeerikute tüübikinnituse taotlusi olema võimalik esitada vähemalt kuni 31. detsembrini 2023. Samuti peaks olema võimalik paigaldada jätkuvalt üleminekusõidumeerikuid piiratud aja jooksul pärast OSNMA teenusedeklaratsiooni esitamist.

| (12) | Täitevasutustel peaks olema võimalik pärast üleminekuperioodi lõppu kindlaks teha, kas paigaldatud arukas sõidumeerik on varustatud tarkvaraversiooniga, mis võimaldab Galileo OSNMA teenust kasutada. |
| --- | --- |

(12)

Täitevasutustel peaks olema võimalik pärast üleminekuperioodi lõppu kindlaks teha, kas paigaldatud arukas sõidumeerik on varustatud tarkvaraversiooniga, mis võimaldab Galileo OSNMA teenust kasutada.

| (13) | Praegune rakendusmääruse (EL) 2021/1228 artiklis 2 sätestatud kohaldamiskuupäev takistab tüübikinnitusasutustel anda enne 21. augustit 2023 seadmetele rakendusmääruse (EL) 2016/799 kohaselt tüübikinnitus kooskõlas rakendusmääruses (EL) 2021/1228 sätestatud muudatustega. Määruse (EL) nr 165/2014 artikli 8 lõike 1 ja artikli 11 kohaselt peavad aga liikmesriigis esmakordselt registreeritud sõidukid olema alates sellest kuupäevast varustatud aruka sõidumeeriku uue versiooniga. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/1228 muuta, et tüübikinnitust saaks anda kohe pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(13)

Praegune rakendusmääruse (EL) 2021/1228 artiklis 2 sätestatud kohaldamiskuupäev takistab tüübikinnitusasutustel anda enne 21. augustit 2023 seadmetele rakendusmääruse (EL) 2016/799 kohaselt tüübikinnitus kooskõlas rakendusmääruses (EL) 2021/1228 sätestatud muudatustega. Määruse (EL) nr 165/2014 artikli 8 lõike 1 ja artikli 11 kohaselt peavad aga liikmesriigis esmakordselt registreeritud sõidukid olema alates sellest kuupäevast varustatud aruka sõidumeeriku uue versiooniga. Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/1228 muuta, et tüübikinnitust saaks anda kohe pärast käesoleva määruse jõustumist.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 165/2014 artikli 42 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 165/2014 artikli 42 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2021/1228 artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:

„Alates 25. maist 2023 ei keeldu riiklikud asutused siiski ELi tüübikinnituse andmisest uut tüüpi sõidumeerikule, sõidumeerikukomponendile või sõidumeerikukaardile või tüübikinnituse laiendamisest olemasolevale sõidumeeriku, sõidumeerikukomponendi või sõidumeerikukaardi tüübile ega keela uue sõidumeeriku, sõidumeerikukomponendi või sõidumeerikukaardi registreerimist, turule laskmist või kasutuselevõtmist, kui asjaomane seade vastab käesoleva määrusega muudetud rakendusmäärusele (EL) 2016/799 ja juhul kui tootja seda taotleb.“

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. augustist 2023.

Alates 25. maist 2023 ei keeldu riiklikud asutused siiski ELi tüübikinnituse andmisest uut tüüpi sõidumeerikule, sõidumeerikukomponendile või sõidumeerikukaardile või tüübikinnituse laiendamisest olemasolevale sõidumeeriku, sõidumeerikukomponendi või sõidumeerikukaardi tüübile ega keela uue sõidumeeriku, sõidumeerikukomponendi või sõidumeerikukaardi registreerimist, turule laskmist või kasutuselevõtmist, kui asjaomane seade vastab rakendusmäärusega (EL) 2021/1228 muudetud rakendusmäärusele (EL) 2016/799 ja juhul kui tootja seda taotleb.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 60, 28.2.2014, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/799, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (ELT L 139, 26.5.2016, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (ELT L 249, 31.7.2020, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 16. juuli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1228, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/799 arukate sõidumeerikute ja nende osade konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuete osas (ELT L 273, 30.7.2021, lk 1).

4

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisale lisatakse 17. liide:

„17. liide

ÜLEMINEKUSÄTTED, MIS ON SEOTUD SÕIDUMEERIKUS OSNMA KASUTAMISEGA

1.   MÕISTED JA AKRONÜÜMID

1.1.   Mõisted

Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise (OSNMA) teenusedeklaratsioon tähendab Euroopa Komisjoni deklaratsiooni selle kohta, et Galileo OSNMA on jõudnud kasutusetappi.

Üleminekusõidukiseade: käesoleva liite sätetele vastav sõidukiseade.

Üleminekusõidukiseadmed on konstrueeritud kooskõlas signaal õhuruumis liidese juhenddokumendiga (SIS ICD) ja OSNMA vastuvõtja suunistega, mida kohaldatakse OSNMA avalikus katseetapis. Need sisaldavad GNSSi vastuvõtjat, mis on võimeline kasutama OSNMAt, nagu see on kättesaadav avalikus katseetapis.

Üleminekusõidukiseadmed ei saa aga autentida navigeerimissõnumeid, mis on kättesaadavad pärast OSNMA teenusedeklaratsiooni esitamist, kuna sõidukiseadmes olevat krüptomaterjali on vaja ajakohastada. Tuleb teha asjakohane tarkvarauuendus, nii et need saaksid hakata kasutama OSNMAt ning et need vastaksid kõigile IC lisa ja selle 1.–16. liite nõuetele. Enne ajakohastamist rakendavad üleminekusõidukiseadmed OSNMAga seotud funktsionaalsusi vastavalt käesolevas liites sätestatule. Funktsionaalsused, mis ei ole OSNMAga seotud, jäävad samaks.

Pärast asjakohast tarkvarauuendust rakendatakse üleminekusõidukiseadmete puhul signaal õhuruumis liidese juhenddokumenti (SIS ICD) ja OSNMA vastuvõtja suuniseid, mida kohaldatakse OSNMA kasutusetapis, ning seadmed vastavad kõigile IC lisa ja selle 1.–16. liite nõuetele, kasutades OSNMAt, nagu see on kättesaadav kasutusetapis.

Üleminekusõidumeerik: üleminekusõidukiseadet sisaldav sõidumeerik.

1.2.   Akronüümid

| ICD | Interface Control Document (liidese juhenddokument) |
| --- | --- |
| OSNMA | Galileo Open Service Navigation Message Authentication (Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimine) |
| SIS | Signal in Space (signaal õhuruumis) |
| VU | Vehicle Unit (sõidukiseade) |

ICD

Interface Control Document (liidese juhenddokument)

OSNMA

Galileo Open Service Navigation Message Authentication (Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimine)

SIS

Signal in Space (signaal õhuruumis)

VU

Vehicle Unit (sõidukiseade)

2.   OSNMAGA SEOTUD ÜLDISED MÄRKUSED

Selleks et esmakordselt registreeritud sõidukitele saaks alates rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 1. jao punktis ccc määratletud nõutavast kasutuselevõtu kuupäevast paigaldada teise põlvkonna sõidumeeriku 2. versiooni, on enne OSNMA teenusedeklaratsiooni esitamist vaja saada sõidukiseadmetele tüübikinnitus ning neid toota ja turustada. Kõnealuste sõidukiseadmete jaoks, millele on osutatud kui üleminekusõidukiseadmetele, tuleb kohandada IC lisas ja selle 1.–16. liites esitatud OSNMAga seotud nõudeid, nii et neile saaks anda tüübikinnituse ja et neid saaks kasutada.

Käesoleva liite sätetes määratakse kindlaks üleminekusõidukiseadmete suhtes kohaldatavad erinõuded. Neid kohaldatakse ainult selliste sõidukiseadmete suhtes, millel on GNSSi sisemine vastuvõtja.

3.   ÜLEMINEKUSÕIDUMEERIKUTE GNSSI VASTUVÕTJA SUHTES KOHALDATAVAD NÕUDED

| TRA_001 | Üleminekusõidukiseadmed sisaldavad GNSSi vastuvõtjat, mis on võimeline kasutama OSNMAt, nagu see on kättesaadav avalikus katseetapis. |
| --- | --- |

TRA_001

| TRA_002 | Üleminekusõidukiseadmes sisalduva GNSSi vastuvõtja suhtes kohaldatakse 12. liite nõudeid, mida tõlgendatakse järgmiselt:






  — | osutatud SIS ICD ja OSNMA vastuvõtja suunised on dokumendid, mis on kättesaadavad avaliku katseetapi jaoks:






  — | Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise (OSNMA) kasutaja liidese juhenddokument katseetapi jaoks, versioon 1.0, november 2021; |
| --- | --- | --- | --- |

TRA_002

—

osutatud SIS ICD ja OSNMA vastuvõtja suunised on dokumendid, mis on kättesaadavad avaliku katseetapi jaoks:

—

Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise (OSNMA) kasutaja liidese juhenddokument katseetapi jaoks, versioon 1.0, november 2021;

| — | Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise (OSNMA) vastuvõtja suunised katseetapi jaoks, versioon 1.0, november 2021; |
| --- | --- |

—

Galileo avatud teenuse navigeerimissõnumite autentimise (OSNMA) vastuvõtja suunised katseetapi jaoks, versioon 1.0, november 2021;

| — | OSNMA on avalikus katseetapis kättesaadav teenus; |
| --- | --- |

—

OSNMA on avalikus katseetapis kättesaadav teenus;

| — | SIS on avalikus katseetapis kättesaadav signaal õhuruumis. |
| --- | --- |

—

SIS on avalikus katseetapis kättesaadav signaal õhuruumis.

| TRA_003 | Üleminekusõidukiseadmes sisalduv GNSSi vastuvõtja on projekteeritud nii, et pärast selle tarkvara uuendamist, mis tehakse sõidukiseadme tarkvarauuenduse kaudu, vastab see täielikult 12. liite nõuetele, kasutades kasutusetapis kättesaadavat OSNMAt. |
| --- | --- |

TRA_003

4.   ÜLEMINEKUSÕIDUKISEADMETE SUHTES KOHALDATAVAD NÕUDED

Üleminekusõidukiseadmed võivad töödelda OSNMA signaali, mis on kättesaadav OSNMA avalikus katseetapis, kuid ei ole võimelised edastama navigeerimissõnumite autentimisstaatust SISist, mis on kättesaadav OSNMA kasutusetapis, kuni ei ole tehtud asjakohast tarkvarauuendust. Seetõttu eeldatakse neis seadmetes, et GNSSi vastuvõtja edastatud standardsed asukohad on alati autenditud.

Kohaldatakse IC lisa ja selle 1.–16. liite nõudeid, mida tõlgendatakse järgmiselt.

| TRA_004 | IC lisa punktis 3.9.15 „Sündmus „ajakonflikt““ esitatud nõuet 86 tuleb mõista järgmiselt:

  Sündmus käivitub, kui sõidukiseade tuvastab erinevuse sõidukiseadme ajamõõtmisfunktsiooni aja ja GNSSi vastuvõtja või GNSSi välisseadme edastatud standardsete asukohtade aja vahel, välja arvatud kalibreerimisrežiimis. „Aja lahknevuseks“ loetakse sündmus siis, kui aja erinevus ületab ± 3 sekundit, mis vastab nõude 41a kohasele aja täpsusele ja mida suurendatakse päevas lubatud maksimaalse ajanihke võrra. See sündmus registreeritakse koos sõidumeeriku sisekella näiduga. Sõidukiseade kontrollib sündmuse „ajakonflikt“ esinemist vahetult enne sõidukiseadme sisekella automaatset korrigeerimist vastavalt nõudele 211. |
| --- | --- |

TRA_004

Sündmus käivitub, kui sõidukiseade tuvastab erinevuse sõidukiseadme ajamõõtmisfunktsiooni aja ja GNSSi vastuvõtja või GNSSi välisseadme edastatud standardsete asukohtade aja vahel, välja arvatud kalibreerimisrežiimis. „Aja lahknevuseks“ loetakse sündmus siis, kui aja erinevus ületab ± 3 sekundit, mis vastab nõude 41a kohasele aja täpsusele ja mida suurendatakse päevas lubatud maksimaalse ajanihke võrra. See sündmus registreeritakse koos sõidumeeriku sisekella näiduga. Sõidukiseade kontrollib sündmuse „ajakonflikt“ esinemist vahetult enne sõidukiseadme sisekella automaatset korrigeerimist vastavalt nõudele 211.

| TRA_005 | IC lisa punktis 3.9.18 „Sündmus „GNSSi anomaalia““ esitatud nõuet 88a tuleb mõista järgmiselt:

  Sündmus käivitub 12. liite kohaselt,
  kui GNSSi vastuvõtja tuvastab ründe
  , välja arvatud kalibreerimisrežiimis. Kui sündmus „GNSSi anomaalia“ on käivitunud, ei tohi sõidukiseade järgmise 10 minuti jooksul tekitada muid „GNSSi anomaalia“ sündmusi. |
| --- | --- |

TRA_005

Sündmus käivitub 12. liite kohaselt,
  kui GNSSi vastuvõtja tuvastab ründe
  , välja arvatud kalibreerimisrežiimis. Kui sündmus „GNSSi anomaalia“ on käivitunud, ei tohi sõidukiseade järgmise 10 minuti jooksul tekitada muid „GNSSi anomaalia“ sündmusi.

| TRA_006 | IC lisa punktis 3.12.5 „Andmete registreerimine ja salvestamine andmemällu. Tööpäeva alguskoht, lõppkoht ja/või kolmetunnise kumulatiivse juhtimisaja täitumise koht“ esitatud nõuet 110 tuleb mõista järgmiselt:

  Koos iga asukohaga registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu:







  — | juhi- ja/või kaasjuhikaardi numbri ja kaardi välja andnud liikmesriigi, |
| --- | --- | --- |

TRA_006

Koos iga asukohaga registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu:

—

juhi- ja/või kaasjuhikaardi numbri ja kaardi välja andnud liikmesriigi,

| — | kaardi põlvkonna, |
| --- | --- |

—

kaardi põlvkonna,

| — | sisestamise kuupäeva ja kellaaja, |
| --- | --- |

—

sisestamise kuupäeva ja kellaaja,

| — | sissekande liigi (algus, lõpp või kolm tundi kumulatiivset juhtimisaega), |
| --- | --- |

—

sissekande liigi (algus, lõpp või kolm tundi kumulatiivset juhtimisaega),

| — | vajaduse korral seotud GNSSi täpsuse, kuupäeva ja kellaaja, |
| --- | --- |

—

vajaduse korral seotud GNSSi täpsuse, kuupäeva ja kellaaja,

| — | sõiduki läbisõidumõõdiku näidu, |
| --- | --- |

—

sõiduki läbisõidumõõdiku näidu,

| — | sildi selle kohta, et asukohta peetakse autendituks. |
| --- | --- |

—

sildi selle kohta, et asukohta peetakse autendituks.

| TRA_007 | IC lisa punktis 3.12.17 „Andmete registreerimine ja salvestamine andmemällu. Piiriületused“ esitatud nõuet 133b tuleb mõista järgmiselt:

  Koos riikide ja asukohaga registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu järgmised andmed:







  — | juhi- ja/või kaasjuhikaardi number ja kaardi välja andnud liikmesriik, |
| --- | --- | --- |

TRA_007

Koos riikide ja asukohaga registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu järgmised andmed:

—

juhi- ja/või kaasjuhikaardi number ja kaardi välja andnud liikmesriik,

| — | kaardi põlvkond, |
| --- | --- |

—

kaardi põlvkond,

| — | seotud GNSSi täpsus, kuupäev ja kellaaeg, |
| --- | --- |

—

seotud GNSSi täpsus, kuupäev ja kellaaeg,

| — | silt selle kohta, et asukohta peetakse autendituks, |
| --- | --- |

—

silt selle kohta, et asukohta peetakse autendituks,

| — | sõiduki läbisõidumõõdiku näit piiriületuse tuvastamise ajal. |
| --- | --- |

—

sõiduki läbisõidumõõdiku näit piiriületuse tuvastamise ajal.

| TRA_008 | IC lisa punktis 3.12.18 „Andmete registreerimine ja salvestamine andmemällu. Peale- või mahalaadimistoimingud“ esitatud nõuet 133 g tuleb mõista järgmiselt:

  Koos toimingu tüübi ja asukohaga registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu järgmised andmed:







  — | juhi- ja/või kaasjuhikaardi number ja kaardi välja andnud liikmesriik, |
| --- | --- | --- |

TRA_008

Koos toimingu tüübi ja asukohaga registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu järgmised andmed:

—

juhi- ja/või kaasjuhikaardi number ja kaardi välja andnud liikmesriik,

| — | kaardi põlvkond, |
| --- | --- |

—

kaardi põlvkond,

| — | peale- või mahalaadimistoimingu kuupäev ja kellaaeg, |
| --- | --- |

—

peale- või mahalaadimistoimingu kuupäev ja kellaaeg,

| — | seotud GNSSi täpsus, kuupäev ja kellaaeg (vajaduse korral), |
| --- | --- |

—

seotud GNSSi täpsus, kuupäev ja kellaaeg (vajaduse korral),

| — | silt selle kohta, et asukohta peetakse autendituks, |
| --- | --- |

—

silt selle kohta, et asukohta peetakse autendituks,

| — | sõiduki läbisõidumõõdiku näit. |
| --- | --- |

—

sõiduki läbisõidumõõdiku näit.

| TRA_009 | IC lisa punktis 3.23 „Aja korrigeerimine“ esitatud nõuet 211 tuleb mõista järgmiselt:

  Muutuvate ajavahemike järel korrigeeritakse sõidukiseadme sisekella aega automaatselt. Järgmine automaatne korrigeerimine käivitub vahemikus 72–168 tundi pärast eelmist korrigeerimist ning pärast seda, kui sõidukiseade saab juurdepääsu GNSSi ajale, et kasutada 12. liite kohast kehtivat
  standardset
  asukohasõnumit. Aega ei tohi siiski kunagi korrigeerida rohkem, kui on sõidukiseadme tootja poolt vastavalt nõudele 41b arvutatud maksimaalne kumulatiivne ajanihe päevas. Kui sõidukiseadme sisekellaaja ja GNSSi vastuvõtja aja erinevus on suurem kui maksimaalne kumulatiivne ajanihe päevas, siis korrigeeritakse sõidukiseadme sisekella kellaaeg GNSSi vastuvõtja ajaga võimalikult lähedaseks. Aega võib korrigeerida üksnes siis, kui aja saamiseks GNSSi vastuvõtjalt kasutatakse 12. liite kohaseid
  standardseid
  asukohasõnumeid. Sõidukiseadme sisekella aja automaatse korrigeerimise etalonajaks on kellaaeg, mis saadakse
  standardsest
  asukohasõnumist. |
| --- | --- |

TRA_009

Muutuvate ajavahemike järel korrigeeritakse sõidukiseadme sisekella aega automaatselt. Järgmine automaatne korrigeerimine käivitub vahemikus 72–168 tundi pärast eelmist korrigeerimist ning pärast seda, kui sõidukiseade saab juurdepääsu GNSSi ajale, et kasutada 12. liite kohast kehtivat
  standardset
  asukohasõnumit. Aega ei tohi siiski kunagi korrigeerida rohkem, kui on sõidukiseadme tootja poolt vastavalt nõudele 41b arvutatud maksimaalne kumulatiivne ajanihe päevas. Kui sõidukiseadme sisekellaaja ja GNSSi vastuvõtja aja erinevus on suurem kui maksimaalne kumulatiivne ajanihe päevas, siis korrigeeritakse sõidukiseadme sisekella kellaaeg GNSSi vastuvõtja ajaga võimalikult lähedaseks. Aega võib korrigeerida üksnes siis, kui aja saamiseks GNSSi vastuvõtjalt kasutatakse 12. liite kohaseid
  standardseid
  asukohasõnumeid. Sõidukiseadme sisekella aja automaatse korrigeerimise etalonajaks on kellaaeg, mis saadakse
  standardsest
  asukohasõnumist.

| TRA_010 | IC lisa punktis 3.23 „Aja korrigeerimine“ esitatud nõuet 212 tuleb mõista järgmiselt:

  Kalibreerimisrežiimis võimaldab aja korrigeerimise funktsioon ka käivitada hetkeaja korrigeerimise.


  Töökojad võivad aja korrigeerimiseks







  — | kirjutada sõidukiseadmesse kellaaja, kasutades teenust WriteDataByIdentifier vastavalt 8. liite punktile 6.2, |
| --- | --- | --- |

TRA_010

Kalibreerimisrežiimis võimaldab aja korrigeerimise funktsioon ka käivitada hetkeaja korrigeerimise.

Töökojad võivad aja korrigeerimiseks

—

kirjutada sõidukiseadmesse kellaaja, kasutades teenust WriteDataByIdentifier vastavalt 8. liite punktile 6.2,

| — | või taotleda sõidukiseadme kella seadmist GNSSi vastuvõtjalt saadud aja järgi. Seda võib teha üksnes siis, kui aja saamiseks GNSSi vastuvõtjalt kasutatakse standardseid asukohasõnumeid. Viimasel juhul kasutatakse teenust RoutineControl vastavalt 8. liite punktile 8. |
| --- | --- |

—

või taotleda sõidukiseadme kella seadmist GNSSi vastuvõtjalt saadud aja järgi. Seda võib teha üksnes siis, kui aja saamiseks GNSSi vastuvõtjalt kasutatakse standardseid asukohasõnumeid. Viimasel juhul kasutatakse teenust RoutineControl vastavalt 8. liite punktile 8.

| TRA_011 | 4. liite punkti 2 „Andmeplokkide spetsifikatsioon“ esimese lõigu seitsmendat taanet tuleb mõista järgmiselt:

  piktogramm, mis on trükitud pärast registreeritud asukoha pikkuskraadi ja laiuskraadi või pärast asukoha määramise ajatemplit,

  näitab, et seda asukohta peetakse autendituks. |
| --- | --- |

TRA_011

piktogramm, mis on trükitud pärast registreeritud asukoha pikkuskraadi ja laiuskraadi või pärast asukoha määramise ajatemplit,
  Image 1
  näitab, et seda asukohta peetakse autendituks.

| TRA_012 | 8. liite punktis 8.1 „Teenus RoutineControl (aja korrigeerimine). Sõnumi kirjeldus“ esitatud nõuet CPR_065a tuleb mõista järgmiselt:

  Teenus RoutineControl (TimeAdjustment) võimaldab käivitada sõidukiseadme kella seadmise GNSSi vastuvõtjalt saadud aja järgi.


  Teenuse RoutineControl (TimeAdjustment) rakendamiseks peab sõidukiseade olema kalibreerimisrežiimil (CALIBRATION).


  Eeltingimus: on tagatud, et sõidukiseade saab GNSSi vastuvõtjalt vastu võtta
  standardseid
  asukohasõnumeid.


  Aja korrigeerimise toimumise vältel vastab sõidukiseade nõudele RoutineControl, allfunktsioon requestRoutineResults, kus routineInfo = 0x78.


  Märkus: aja korrigeerimine võib võtta aega. Diagnostiline testimisseade peab taotlema aja korrigeerimise staatust, kasutades allfunktsiooni requestRoutineResults. |
| --- | --- |

TRA_012

Teenus RoutineControl (TimeAdjustment) võimaldab käivitada sõidukiseadme kella seadmise GNSSi vastuvõtjalt saadud aja järgi.

Teenuse RoutineControl (TimeAdjustment) rakendamiseks peab sõidukiseade olema kalibreerimisrežiimil (CALIBRATION).

Eeltingimus: on tagatud, et sõidukiseade saab GNSSi vastuvõtjalt vastu võtta
  standardseid
  asukohasõnumeid.

Aja korrigeerimise toimumise vältel vastab sõidukiseade nõudele RoutineControl, allfunktsioon requestRoutineResults, kus routineInfo = 0x78.

Märkus: aja korrigeerimine võib võtta aega. Diagnostiline testimisseade peab taotlema aja korrigeerimise staatust, kasutades allfunktsiooni requestRoutineResults.

| TRA_013 | 12. liite punkti 3 „GNSSi vastuvõtjalt saadud lausendid“ nõue GNS_4a:

  Sõidukiseade
  ei tohi kasutada
  andmeid, mis sisalduvad GNSSi vastuvõtjalt saadud AMC-lausendites, kui neid on, välja arvatud järgmised staatuse väärtused:







  J = jamming või O = muu GNSSi rünnak (järjepidevuse kontroll rakendatud GNS_3a kohaselt), |
| --- | --- |

TRA_013

Sõidukiseade
  ei tohi kasutada
  andmeid, mis sisalduvad GNSSi vastuvõtjalt saadud AMC-lausendites, kui neid on, välja arvatud järgmised staatuse väärtused:

J = jamming või O = muu GNSSi rünnak (järjepidevuse kontroll rakendatud GNS_3a kohaselt),

| V = tühi (autenditud asukoht ei ole kättesaadav mis tahes muul põhjusel). |
| --- |

V = tühi (autenditud asukoht ei ole kättesaadav mis tahes muul põhjusel).

| TRA_014 | 12. liite punkti 3 „GNSSi vastuvõtjalt saadud lausendid“ nõue GNS_5:

  Sõidukiseade
  ei tohi kasutada
  andmeid, mis sisalduvad GNSSi vastuvõtjalt saadud ASA-lausendites, kui neid on. |
| --- | --- |

TRA_014

Sõidukiseade
  ei tohi kasutada
  andmeid, mis sisalduvad GNSSi vastuvõtjalt saadud ASA-lausendites, kui neid on.

| TRA_015 | 12. liite punkti 5.2 „GNSSi välisseadmeta sõidukiseade. Teabe edastamine GNSSi vastuvõtjalt sõidukiseadmele“ nõuded GNS_34 ja 36:

  Sõidukiseadme protsessor
  ei tohi
  kasutada AMC-lausendist võetud teavet, välja arvatud järgmised staatuse väärtused:







  J = jamming või O = muu GNSSi rünnak (järjepidevuse kontroll rakendatud GNS_3a kohaselt), |
| --- | --- |

TRA_015

Sõidukiseadme protsessor
  ei tohi
  kasutada AMC-lausendist võetud teavet, välja arvatud järgmised staatuse väärtused:

J = jamming või O = muu GNSSi rünnak (järjepidevuse kontroll rakendatud GNS_3a kohaselt),

| V = tühi (autenditud asukoht ei ole kättesaadav mis tahes muul põhjusel). |
| --- |

V = tühi (autenditud asukoht ei ole kättesaadav mis tahes muul põhjusel).

Sõidukiseadme protsessor
  ei tohi
  kasutada ASA-lausendist võetud teavet.

| TRA_016 | 12. liite punktis 6 „Asukohaandmete töötlemine ja salvestamine sõidukiseadmes“ esitatud nõuet GNS_39 tuleb mõista järgmiselt:

  Asukohaandmed registreeritakse sõidukiseadmes koos sildiga, mis näitab, kas asukohta peetakse autendituks. Kui asukohaandmed tuleb salvestada sõidukiseadmes, kohaldatakse järgmist reeglit.







  a) | Kui standardne asukoht on kehtiv, registreeritakse sõidukiseadmes standardne asukoht ja selle täpsus ning sildi väärtuseks seatakse „autenditud“. |
| --- | --- | --- |

TRA_016

Asukohaandmed registreeritakse sõidukiseadmes koos sildiga, mis näitab, kas asukohta peetakse autendituks. Kui asukohaandmed tuleb salvestada sõidukiseadmes, kohaldatakse järgmist reeglit.

a)

Kui standardne asukoht on kehtiv, registreeritakse sõidukiseadmes standardne asukoht ja selle täpsus ning sildi väärtuseks seatakse „autenditud“.

| TRA_017 | 12. liite punktis 6 „Asukohaandmete töötlemine ja salvestamine sõidukiseadmes“ esitatud nõuet GNS_40 tuleb mõista järgmiselt:

  Kui saadud AMC-lausendi staatuse väärtuseks on vastavalt nõudele GNS_4a seatud
  J või O
  , genereerib ja salvestab sõidukiseade sündmuse „GNSSi anomaalia“, nagu on kindlaks määratud IC lisa nõudes 88a ja 1. liites (EventFaultType). Sõidukiseade võib teha täiendavaid kontrolle enne sündmuse „GNSSi anomaalia“ salvestamist, kui on saanud seadistuse J või O. |
| --- | --- |

TRA_017

Kui saadud AMC-lausendi staatuse väärtuseks on vastavalt nõudele GNS_4a seatud
  J või O
  , genereerib ja salvestab sõidukiseade sündmuse „GNSSi anomaalia“, nagu on kindlaks määratud IC lisa nõudes 88a ja 1. liites (EventFaultType). Sõidukiseade võib teha täiendavaid kontrolle enne sündmuse „GNSSi anomaalia“ salvestamist, kui on saanud seadistuse J või O.

| TRA_018 | 12. liite punkti 8 „Vastuolu sõiduki liikumisandmetes“ nõude GNS_42 alapunktis „Käivitustingimus 2“ esitatud valemile järgnevat esimest ja teist taanet tuleb mõista järgmiselt:






  — | GnssDistance on vahemaa sõiduki praeguse asukoha ja eelmise asukoha vahel, mis mõlemad saadakse kehtivatest
  standardsetest
  asukohasõnumitest ilma kõrgust arvestamata; |
| --- | --- | --- |

TRA_018

—

GnssDistance on vahemaa sõiduki praeguse asukoha ja eelmise asukoha vahel, mis mõlemad saadakse kehtivatest
  standardsetest
  asukohasõnumitest ilma kõrgust arvestamata;

| — | OdometerDifference on läbisõidumõõdiku hetkeväärtuse ja eelmisele kehtivale
  standardsele
  asukohasõnumile vastava väärtuse vahe. |
| --- | --- |

—

OdometerDifference on läbisõidumõõdiku hetkeväärtuse ja eelmisele kehtivale
  standardsele
  asukohasõnumile vastava väärtuse vahe.

| TRA_019 | 14. liite punkti 5.4.5 „DSRC-protokolli nõuded sõidumeerikute kaugseirele. RtmData elemendid, toimingud ja määratlused“ nõude DSC_41 tabeli 14.3 real RTM20 tuleb teist lahtrit mõista järgmiselt:

  Sõidukiseade genereerib andmeelemendi RTM20 väärtuseks täisarvu (timeReal 1. liitest).


  Sõidukiseade määrab RTM20 väärtuseks aja, mil GNSSi vastuvõtjast oli kättesaadav sõiduki viimane
  standardne
  asukoht.


  Kui sõiduki
  standardne
  asukoht ei ole olnud GNSSi vastuvõtjast kättesaadav, määrab sõidukiseade RTM20 väärtuseks 0. |
| --- | --- |

TRA_019

Sõidukiseade genereerib andmeelemendi RTM20 väärtuseks täisarvu (timeReal 1. liitest).

Sõidukiseade määrab RTM20 väärtuseks aja, mil GNSSi vastuvõtjast oli kättesaadav sõiduki viimane
  standardne
  asukoht.

Kui sõiduki
  standardne
  asukoht ei ole olnud GNSSi vastuvõtjast kättesaadav, määrab sõidukiseade RTM20 väärtuseks 0.

| TRA_020 | Tüübikinnituse saanud üleminekusõidukiseadme tootja teavitab komisjoni oma tarkvaraversioonidest. Komisjon avaldab need tarkvaraversioonid avalikult kättesaadaval veebisaidil. |
| --- | --- |

TRA_020

5.   Üleminekusõidumeerikute tüübikinnitust ja kasutamist käsitlevad erisätted

| TRA_021 | Üleminekusõidukiseadmele antakse tüübikinnitus vastavalt IC lisa ja selle 1.–16. liite nõuetele, mida täiendavad käesoleva liite sätted. |
| --- | --- |

TRA_021

| TRA_022 | Üleminekusõidukiseadme ja üleminekusõidumeeriku tüübikinnitustunnistust võib taotleda ainult kuni 31. detsembrini 2023 või kuni OSNMA teenusedeklaratsiooni kuupäevani, olenevalt sellest, kumb on hilisem. |
| --- | --- |

TRA_022

| TRA_023 | Üleminekusõidukiseadet võib paigaldada esmakordselt registreeritavatele sõidukitele kuni 31. maini 2024 või kuni viis kuud pärast OSNMA teenusedeklaratsiooni kuupäeva, olenevalt sellest, kumb on hilisem. |
| --- | --- |

TRA_023

---

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/36 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/981,

17. mai 2023,

millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses aine prasikvanteeli liigitusega selle jääkide piirnormi järgi loomsetes toiduainetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 peab komisjon määrusega kehtestama nende farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid, mis on ette nähtud liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 peab komisjon määrusega kehtestama nende farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid, mis on ette nähtud liidus toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides kasutamiseks.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on esitatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on esitatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi.

| (3) | Prasikvanteel on juba kõnealusesse tabelisse kantud kui lammaste ja hobuslaste puhul lubatud toimeaine. Praeguses kandes on liigitus „Piirnorme ei nõuta“. |
| --- | --- |

(3)

Prasikvanteel on juba kõnealusesse tabelisse kantud kui lammaste ja hobuslaste puhul lubatud toimeaine. Praeguses kandes on liigitus „Piirnorme ei nõuta“.

| (4) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 3 esitas äriühing VETHELLAS AEBE 27. juulil 2021 Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet“) taotluse laiendada prasikvanteeli käsitlevat kehtivat kannet kaladele. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 3 esitas äriühing VETHELLAS AEBE 27. juulil 2021 Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet“) taotluse laiendada prasikvanteeli käsitlevat kehtivat kannet kaladele.

| (5) | Ravimiamet jõudis 8. septembril 2022 veterinaarravimite komitee arvamuse alusel järeldusele, et prasikvanteeli jääkide piirnormi kehtestamine kalade puhul seoses loomulikes proportsioonides lihaskoe ja nahaga on asjakohane. |
| --- | --- |

(5)

Ravimiamet jõudis 8. septembril 2022 veterinaarravimite komitee arvamuse alusel järeldusele, et prasikvanteeli jääkide piirnormi kehtestamine kalade puhul seoses loomulikes proportsioonides lihaskoe ja nahaga on asjakohane.

| (6) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma, kas teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi saab kasutada teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või kas ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi saab kasutada muude liikide puhul. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma, kas teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi saab kasutada teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või kas ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi saab kasutada muude liikide puhul.

| (7) | Ravimiamet leidis, et prasikvanteeli liigituse „Piirnorme ei nõuta“ ekstrapoleerimine lammastelt teistele mäletsejalistele, välja arvatud veistele, on asjakohane. |
| --- | --- |

(7)

Ravimiamet leidis, et prasikvanteeli liigituse „Piirnorme ei nõuta“ ekstrapoleerimine lammastelt teistele mäletsejalistele, välja arvatud veistele, on asjakohane.

| (8) | Ravimiameti arvamust silmas pidades peab komisjon asjakohaseks kehtestada prasikvanteeli jääkide piirnorm kalade puhul seoses loomulikes proportsioonides lihaskoe ja nahaga ning kehtestada prasikvanteeli soovitatav liigitus „Piirnorme ei nõuta“ kõigi mäletsejaliste, välja arvatud veised, puhul. |
| --- | --- |

(8)

Ravimiameti arvamust silmas pidades peab komisjon asjakohaseks kehtestada prasikvanteeli jääkide piirnorm kalade puhul seoses loomulikes proportsioonides lihaskoe ja nahaga ning kehtestada prasikvanteeli soovitatav liigitus „Piirnorme ei nõuta“ kõigi mäletsejaliste, välja arvatud veised, puhul.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 37/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 37/2010 vastavalt muuta.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

1

(2)  Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asendatakse toimeainet prasikvanteeli käsitlev kanne järgmisega:

| Farmakoloogiline toimeaine | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnormid | Sihtkoed | Muud sätted
  (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7) | Terapeutiline liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Prasikvanteel | EI KOHALDATA | Kõik mäletsejalised, v.a veised, hobuslased | Piirnorme ei nõuta | EI KOHALDATA | KIRJE PUUDUB | KIRJE PUUDUB |
| Prasikvanteel (isomeeride summa) | Kalad | 20 μg/kg | Loomulikes proportsioonides lihaskude ja nahk | KIRJE PUUDUB | KIRJE PUUDUB“ |

Farmakoloogiline toimeaine

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnormid

Sihtkoed

Muud sätted

(vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

Terapeutiline liigitus

„Prasikvanteel

EI KOHALDATA

Kõik mäletsejalised, v.a veised, hobuslased

Piirnorme ei nõuta

EI KOHALDATA

KIRJE PUUDUB

KIRJE PUUDUB

Prasikvanteel (isomeeride summa)

Kalad

20 μg/kg

Loomulikes proportsioonides lihaskude ja nahk

KIRJE PUUDUB

KIRJE PUUDUB“

---

OTSUSED

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/39

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/982,

15. mai 2023,

millega nimetatakse ametisse Soome Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis (1),

võttes arvesse Soome valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 3. veebruaril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/144, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 3. veebruaril 2020 vastu otsuse (EL) 2020/144, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025.

| (3) | Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Annette BERGBO asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Annette BERGBO asendusliikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht.

| (4) | Soome valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja Jesper JOSEFSSON, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat, Lagtingsledamot, Ålands lagting (Ahvenamaa parlamendi liige). |
| --- | --- |

(4)

Soome valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja Jesper JOSEFSSON, kellel on piirkondlikel valimistel saadud mandaat, Lagtingsledamot, Ålands lagting (Ahvenamaa parlamendi liige).

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 piirkondliku organi esindaja Jesper JOSEFSSON, kellel on valimistel saadud mandaat, Lagtingsledamot, Ålands lagting (Ahvenamaa parlamendi liige).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. FORSSMED

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 3. veebruari 2020. aasta otsus (EL) 2020/144, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025 (ELT L 32, 4.2.2020, lk 16).

2

---

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/41

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/983,

15. mai 2023,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühmas ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni maanteetranspordi töörühmas ning asjakohasel juhul seoses ÜRO peasekretäri poolt AETRi artikli 21 lõike 1 kohase teatamisega, seoses muudatusega, millega lisatakse vääramatu jõu klausel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööd puudutav Euroopa kokkulepe (AETR) (1) jõustus 5. jaanuaril 1976. Seda muudeti viimati 20. septembril 2010. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööd puudutav Euroopa kokkulepe (AETR) (1) jõustus 5. jaanuaril 1976. Seda muudeti viimati 20. septembril 2010.

| (2) | AETRi artikli 21 kohaselt võib iga kokkuleppeosaline esitada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) peasekretärile AETRi kavandatud muudatusi. Enne ettepanekute esitamist ÜRO peasekretärile arutatakse neid kõigepealt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) maanteetranspordi töörühmas (SC.1). |
| --- | --- |

(2)

AETRi artikli 21 kohaselt võib iga kokkuleppeosaline esitada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) peasekretärile AETRi kavandatud muudatusi. Enne ettepanekute esitamist ÜRO peasekretärile arutatakse neid kõigepealt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) maanteetranspordi töörühmas (SC.1).

| (3) | UNECE on AETRi raames loonud eksperdirühma. See rühm on volitatud välja töötama ja esitama UNECE maanteetranspordi töörühmale AETRi muutmise ettepanekuid. |
| --- | --- |

(3)

UNECE on AETRi raames loonud eksperdirühma. See rühm on volitatud välja töötama ja esitama UNECE maanteetranspordi töörühmale AETRi muutmise ettepanekuid.

| (4) | AETRi eksperdirühm arutab 12. juunil 2023 oma 32. planeeritud koosolekul Valgevene Vabariigi ja Vene Föderatsiooni ettepanekut muuta AETRi artiklit 4, lisades klausli vääramatu jõu kohta, nagu on esitatud dokumendis ECE/TRANS/SC.1/GE.21/2023/2/Rev. 1. |
| --- | --- |

(4)

AETRi eksperdirühm arutab 12. juunil 2023 oma 32. planeeritud koosolekul Valgevene Vabariigi ja Vene Föderatsiooni ettepanekut muuta AETRi artiklit 4, lisades klausli vääramatu jõu kohta, nagu on esitatud dokumendis ECE/TRANS/SC.1/GE.21/2023/2/Rev. 1.

| (5) | On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel AETRi eksperdirühmas ja võimalik, et UNECE maanteetranspordi töörühmas, kuna AETRi muudatus, mida nad peavad kaaluma ja heaks kiitma, oleks vastavalt AETRi artikli 21 lõikele 6 rahvusvahelise õiguse alusel siduv ning võib otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 561/2006 (2) ja (EL) nr 165/2014 (3) sisu. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel AETRi eksperdirühmas ja võimalik, et UNECE maanteetranspordi töörühmas, kuna AETRi muudatus, mida nad peavad kaaluma ja heaks kiitma, oleks vastavalt AETRi artikli 21 lõikele 6 rahvusvahelise õiguse alusel siduv ning võib otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 561/2006 (2) ja (EL) nr 165/2014 (3) sisu.

| (6) | Oma 31. märtsi 1971. aasta otsuses 22/70 (4) tõdes Euroopa Kohus, et autoveol töötava sõiduki meeskonna töö kuulub liidu ainuvälispädevusse. Seda pädevust on seejärel rakendatud mitmes liidu kaasseadusandja vastuvõetud õigusaktis, sealhulgas määrustes (EÜ) nr 561/2006 ja (EL) nr 165/2014. Kuna AETRi reguleerimisese kuulub määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaldamisalasse, on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikele 2 õigus pidada läbirääkimisi kokkuleppe ja selle muudatuste üle ning neid sõlmida üksnes liidul. |
| --- | --- |

(6)

Oma 31. märtsi 1971. aasta otsuses 22/70 (4) tõdes Euroopa Kohus, et autoveol töötava sõiduki meeskonna töö kuulub liidu ainuvälispädevusse. Seda pädevust on seejärel rakendatud mitmes liidu kaasseadusandja vastuvõetud õigusaktis, sealhulgas määrustes (EÜ) nr 561/2006 ja (EL) nr 165/2014. Kuna AETRi reguleerimisese kuulub määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaldamisalasse, on vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikele 2 õigus pidada läbirääkimisi kokkuleppe ja selle muudatuste üle ning neid sõlmida üksnes liidul.

| (7) | Muudatusettepaneku eesmärk on lahendada Valgevene Vabariigi ja Vene Föderatsiooni praktiline probleem, mis on tõenäoliselt tingitud Vene Föderatsiooni agressioonisõjast Ukraina vastu, milles Valgevene Vabariigil on kaasosalise roll ja mis viis liidu piiravate meetmete kohaldamiseni Vene Föderatsiooni ja Valgevene Vabariigi suhtes. Muude tagajärgede kõrval on piiravad meetmed toonud kaasa olukorra, kus teatavad liidu äriühingud, sealhulgas äriühingud, kes tavaliselt tarnivad digitaalseid sõidumeerikukaarte ja kiipe Vene Föderatsiooni ja Valgevene Vabariigi kaarte väljastavatele asutustele, on peatanud oma tegevuse nimetatud kahes riigis. Selle tulemusena väidavad nimetatud kaks kokkuleppeosalist, et nad on olukorras, kus nad ei suuda väljastada sõidumeerikukaarte oma juhtidele, kes ei saa seetõttu AETRi täita, kui nad tegelevad selle kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvaheliste maanteevedudega. Kavandatav muudatus võimaldaks kokkuleppeosalisel ühepoolselt teatada, et ta ei saa vääramatu jõu tõttu enam täita AETRi üht peamist eesmärki, milleks on ühtlustatud sõidumeerikute kasutamine rahvusvahelise veo sõidukites (digitaalne sõidumeerik), ja selle teate suhtes ei kohaldataks mingit liiki kinnitamist ega hindamist. |
| --- | --- |

(7)

Muudatusettepaneku eesmärk on lahendada Valgevene Vabariigi ja Vene Föderatsiooni praktiline probleem, mis on tõenäoliselt tingitud Vene Föderatsiooni agressioonisõjast Ukraina vastu, milles Valgevene Vabariigil on kaasosalise roll ja mis viis liidu piiravate meetmete kohaldamiseni Vene Föderatsiooni ja Valgevene Vabariigi suhtes. Muude tagajärgede kõrval on piiravad meetmed toonud kaasa olukorra, kus teatavad liidu äriühingud, sealhulgas äriühingud, kes tavaliselt tarnivad digitaalseid sõidumeerikukaarte ja kiipe Vene Föderatsiooni ja Valgevene Vabariigi kaarte väljastavatele asutustele, on peatanud oma tegevuse nimetatud kahes riigis. Selle tulemusena väidavad nimetatud kaks kokkuleppeosalist, et nad on olukorras, kus nad ei suuda väljastada sõidumeerikukaarte oma juhtidele, kes ei saa seetõttu AETRi täita, kui nad tegelevad selle kohaldamisalasse kuuluvate rahvusvaheliste maanteevedudega. Kavandatav muudatus võimaldaks kokkuleppeosalisel ühepoolselt teatada, et ta ei saa vääramatu jõu tõttu enam täita AETRi üht peamist eesmärki, milleks on ühtlustatud sõidumeerikute kasutamine rahvusvahelise veo sõidukites (digitaalne sõidumeerik), ja selle teate suhtes ei kohaldataks mingit liiki kinnitamist ega hindamist.

| (8) | Kavandatav muudatus võimaldaks seda, et pärast kokkuleppeosalise poolt vääramatu jõu kohta teate esitamist ei nõutaks temalt digitaalsete sõidumeerikute ja digitaalsete sõidumeerikukaartide kasutamist rahvusvahelise veoga tegelevates sõidukites, mis on registreeritud teate esitanud kokkuleppeosalise territooriumil. Selle tulemusena muutuks juhi sõidu- ja puhkeajast kinnipidamise täitmise tagamine, nagu on sätestatud mujal AETRis, väga palju keerulisemaks, tekitades võimaluse, mis tõenäoliselt õõnestaks AETRikogu eesmärki. |
| --- | --- |

(8)

Kavandatav muudatus võimaldaks seda, et pärast kokkuleppeosalise poolt vääramatu jõu kohta teate esitamist ei nõutaks temalt digitaalsete sõidumeerikute ja digitaalsete sõidumeerikukaartide kasutamist rahvusvahelise veoga tegelevates sõidukites, mis on registreeritud teate esitanud kokkuleppeosalise territooriumil. Selle tulemusena muutuks juhi sõidu- ja puhkeajast kinnipidamise täitmise tagamine, nagu on sätestatud mujal AETRis, väga palju keerulisemaks, tekitades võimaluse, mis tõenäoliselt õõnestaks AETRikogu eesmärki.

| (9) | AETRi eksperdirühmas ja UNECE maanteetranspordi töörühmas võetav liidu seisukoht peaks olema mitte toetada kavandatavat muudatust, et hoida ära AETRis sätestatud sõidu- ja puhkeaja eeskirjade täitmise tagamise märkimisväärset nõrgenemist ning tagada liidu vastu võetud piiravate meetmete täielik mõju. |
| --- | --- |

(9)

AETRi eksperdirühmas ja UNECE maanteetranspordi töörühmas võetav liidu seisukoht peaks olema mitte toetada kavandatavat muudatust, et hoida ära AETRis sätestatud sõidu- ja puhkeaja eeskirjade täitmise tagamise märkimisväärset nõrgenemist ning tagada liidu vastu võetud piiravate meetmete täielik mõju.

| (10) | Ei saa välistada, et Valgevene Vabariik või Vene Föderatsioon esitab ÜRO peasekretärile AETRi artikli 21 lõike 1 alusel ametlikult ettepaneku AETRi muutmiseks, hoolimata UNECE organites toimunud aruteludest. Sellisel juhul peaksid liikmesriigid esitama nimetatud ettepaneku suhtes vastuväite AETRi artikli 21 lõike 2 punkti a alusel. |
| --- | --- |

(10)

Ei saa välistada, et Valgevene Vabariik või Vene Föderatsioon esitab ÜRO peasekretärile AETRi artikli 21 lõike 1 alusel ametlikult ettepaneku AETRi muutmiseks, hoolimata UNECE organites toimunud aruteludest. Sellisel juhul peaksid liikmesriigid esitama nimetatud ettepaneku suhtes vastuväite AETRi artikli 21 lõike 2 punkti a alusel.

| (11) | Liidu seisukoha esitavad tema huvides üheskoos tegutsevad liikmesriigid, kes on AETRi eksperdirühma ja UNECE maanteetranspordi töörühma liikmed, |
| --- | --- |

(11)

Liidu seisukoha esitavad tema huvides üheskoos tegutsevad liikmesriigid, kes on AETRi eksperdirühma ja UNECE maanteetranspordi töörühma liikmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna töö alase Euroopa kokkuleppe (AETR) eksperdirühma 32. koosolekul ja asjakohasel juhul Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) maanteetranspordi töörühma järgmisel koosolekul või järgmistel koosolekutel on mitte toetada kavandatavat AETRi muudatust, mis on esitatud dokumendis ECE/TRANS/SC.1/GE.21/2023/2/Rev. 1 ja mille eesmärk on lisada vääramatu jõu klausel, ning mitte toetada ühtegi sarnase sisuga muudatusettepanekut.

2.   Lõikes 1 osutatud seisukoha esitavad liidu huvides üheskoos tegutsevad liidu liikmesriigid, kes on AETRi eksperdirühma ja UNECE maanteetranspordi töörühma liikmed.

Artikkel 2

Kui liikmesriigid saavad ÜRO peasekretärilt AETRi artikli 21 lõike 1 alusel teate, et mõni kokkuleppeosaline on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni organites peetud aruteludest hoolimata ametlikult esitanud dokumendis ECE/TRANS/SC.1/GE.21/2023/2/REV.1 sisalduva muudatuse või muu sarnase sisuga muudatuse seoses vääramatu jõu klausli lisamisega, esitavad liikmesriigid ettepaneku suhtes vastuväite AETRi artikli 21 lõike 2 punkti a alusel.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. mai 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. FORSSMED

---

(1)  
  EÜT L 95, 8.4.1978, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

3

(4)  ECLI:EU:C:1971:32.

4

---

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/44

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/984,

15. mai 2023,

millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3324 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõike 1 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude kõrge patogeensusega gripp on lindude nakkuslik viirushaigus, mis võib tõsiselt mõjutada kodulinnukasvatuse tulusust ning põhjustada sellega häireid liidusiseses kaubanduses ja ekspordis kolmandatesse riikidesse. Lindude kõrge patogeensusega gripi viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes kevad- ja sügisrände ajal võivad viirusi levitada pika vahemaa taha. Seepärast kaasneb lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste metslindudel esinemisega pidev oht, et need viirused võivad otseselt või kaudselt sattuda ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(1)

Lindude kõrge patogeensusega gripp on lindude nakkuslik viirushaigus, mis võib tõsiselt mõjutada kodulinnukasvatuse tulusust ning põhjustada sellega häireid liidusiseses kaubanduses ja ekspordis kolmandatesse riikidesse. Lindude kõrge patogeensusega gripi viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes kevad- ja sügisrände ajal võivad viirusi levitada pika vahemaa taha. Seepärast kaasneb lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste metslindudel esinemisega pidev oht, et need viirused võivad otseselt või kaudselt sattuda ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde.

| (2) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud uus loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Lindude kõrge patogeensusega gripp kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ning selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudiennetamise ja -tõrje eeskirju. Lisaks täiendatakse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega, sealhulgas tauditõrjemeetmetega lindude kõrge patogeensusega gripi korral. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud uus loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Lindude kõrge patogeensusega gripp kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ning selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudiennetamise ja -tõrje eeskirju. Lisaks täiendatakse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega, sealhulgas tauditõrjemeetmetega lindude kõrge patogeensusega gripi korral.

| (3) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/641 (3) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning sellega kehtestati lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega seotud erakorralised meetmed liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/641 (3) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning sellega kehtestati lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega seotud erakorralised meetmed liidu tasandil.

| (4) | Täpsemalt on rakendusotsuses (EL) 2021/641 sätestatud, et kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid, mille asjaomased liikmesriigid on pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid kehtestanud kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, peavad hõlmama vähemalt neid piirkondi, mis on eespool nimetatud rakendusotsuse lisas loetletud kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning täiendavate piirangutsoonidena. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusotsuses (EL) 2021/641 sätestatud, et kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid, mille asjaomased liikmesriigid on pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid kehtestanud kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, peavad hõlmama vähemalt neid piirkondi, mis on eespool nimetatud rakendusotsuse lisas loetletud kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning täiendavate piirangutsoonidena.

| (5) | Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/901, (4) sest Tšehhis, Taanis, Saksamaal, Itaalias, Ungaris ja Poolas esines kodulindude või tehistingimustes peetavate lindude seas lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid ja seda oli vaja kajastada kõnealuses lisas. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/901, (4) sest Tšehhis, Taanis, Saksamaal, Itaalias, Ungaris ja Poolas esines kodulindude või tehistingimustes peetavate lindude seas lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid ja seda oli vaja kajastada kõnealuses lisas.

| (6) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2023/901 vastuvõtmise kuupäeva on Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poola teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi uutest puhangutest kodulindude või tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevates ettevõtetes Tšehhis Moraavia-Sileesia piirkonnas, Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal, Prantsusmaal Uus-Akvitaania ja Oksitaania piirkonnas, Ungaris Bács-Kiskuni maakonnas ning Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2023/901 vastuvõtmise kuupäeva on Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poola teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi uutest puhangutest kodulindude või tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevates ettevõtetes Tšehhis Moraavia-Sileesia piirkonnas, Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal, Prantsusmaal Uus-Akvitaania ja Oksitaania piirkonnas, Ungaris Bács-Kiskuni maakonnas ning Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas.

| (7) | Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poola pädevad asutused on võtnud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 kohaselt nõutavad tauditõrjemeetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste puhangukollete ümber. |
| --- | --- |

(7)

Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poola pädevad asutused on võtnud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 kohaselt nõutavad tauditõrjemeetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste puhangukollete ümber.

| (8) | Peale selle otsustas Prantsusmaa pädev asutus kehtestada selles liikmesriigis teatavate taudipuhangute tõttu kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonidele lisaks täiendavad piirangutsoonid. |
| --- | --- |

(8)

Peale selle otsustas Prantsusmaa pädev asutus kehtestada selles liikmesriigis teatavate taudipuhangute tõttu kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonidele lisaks täiendavad piirangutsoonid.

| (9) | Lisaks sellele asuvad Tšehhi poolt kinnitatud puhangute kolded Poola piiri vahetus läheduses. Kuna järelevalvetsoon ulatub Poola territooriumile, on nende liikmesriikide pädevad asutused teinud nõuetekohaselt koostööd vajaliku järelevalvetsooni kehtestamisel kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sellele asuvad Tšehhi poolt kinnitatud puhangute kolded Poola piiri vahetus läheduses. Kuna järelevalvetsoon ulatub Poola territooriumile, on nende liikmesriikide pädevad asutused teinud nõuetekohaselt koostööd vajaliku järelevalvetsooni kehtestamisel kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687.

| (10) | Komisjon on koostöös Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poolaga läbi vaadanud kõnealuste liikmesriikide võetud tauditõrjemeetmed ning leidnud, et kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid Tšehhis, Saksamaal, Prantsusmaal, Ungaris ja Poolas on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute esinemine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on koostöös Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poolaga läbi vaadanud kõnealuste liikmesriikide võetud tauditõrjemeetmed ning leidnud, et kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid Tšehhis, Saksamaal, Prantsusmaal, Ungaris ja Poolas on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute esinemine on kinnitust leidnud.

| (11) | Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas ei ole praegu kaitsetsoonidena loetletud Prantsusmaa piirkondi. |
| --- | --- |

(11)

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas ei ole praegu kaitsetsoonidena loetletud Prantsusmaa piirkondi.

| (12) | Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poolaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealuste liikmesriikide poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning Prantsusmaa poolt kehtestatud täiendavaid piirangutsoone. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poolaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealuste liikmesriikide poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning Prantsusmaa poolt kehtestatud täiendavaid piirangutsoone.

| (13) | Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas Tšehhi, Saksamaa, Ungari ja Poola puhul kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning Prantsusmaa puhul järelevalvetsoonide ja täiendavate piirangutsoonidena loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas Tšehhi, Saksamaa, Ungari ja Poola puhul kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning Prantsusmaa puhul järelevalvetsoonide ja täiendavate piirangutsoonidena loetletud piirkondi.

| (14) | Lisaks tuleks rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas loetleda Prantsusmaa puhul kaitsetsoonid. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks tuleks rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas loetleda Prantsusmaa puhul kaitsetsoonid.

| (15) | Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa, ajakohastamaks liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, et võtta arvesse vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poola poolt nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning Prantsusmaa poolt nõuetekohaselt kehtestatud täiendavaid piirangutsoone, ning seal kohaldatavate meetmete kestust. |
| --- | --- |

(15)

Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa, ajakohastamaks liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, et võtta arvesse vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 Tšehhi, Saksamaa, Prantsusmaa, Ungari ja Poola poolt nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning Prantsusmaa poolt nõuetekohaselt kehtestatud täiendavaid piirangutsoone, ning seal kohaldatavate meetmete kestust.

| (16) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/641 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/641 vastavalt muuta.

| (17) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsusesse (EL) 2021/641 tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsusesse (EL) 2021/641 tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (18) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. mai 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/641, milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 134, 20.4.2021, lk 166).

3

(4)  Komisjoni 28. aprilli 2023. aasta rakendusotsus (EL) 2023/901, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 115, 3.5.2023, lk 20).

4

---

Lisa

„LISA

A OSA

Artiklites 1 ja 2 osutatud kaitsetsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Tšehhi

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| Moravian-Silesian Region |
| CZ-HPAI(P)-2023-00022
  CZ-HPAI(P)-2023-00023 | Orlová (712361); Lazy u Orlové (712434); Poruba u Orlové (712493); Horní Lutyně (712531); Petřvald u Karviné (720488); Rychvald (744441). | 26.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Moravian-Silesian Region

CZ-HPAI(P)-2023-00022

CZ-HPAI(P)-2023-00023

Orlová (712361); Lazy u Orlové (712434); Poruba u Orlové (712493); Horní Lutyně (712531); Petřvald u Karviné (720488); Rychvald (744441).

26.5.2023

Liikmesriik: Taani

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| DK-HPAI(P)-2023-00003 | The parts of Sønderborg municipality that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates
  N 54.96176; E 9.91148 | 20.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

DK-HPAI(P)-2023-00003

The parts of Sønderborg municipality that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates

N 54.96176; E 9.91148

20.5.2023

Liikmesriik: Saksamaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| BADEN-WÜRTTEMBERG |
| SACHSEN-ANHALT |
| DE-HPAI(P)-2023-00023
  DE-HPAI(P)-2023-00024 | Landkreis Jerichower Land

  3 km-Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten 12.209378/52.427862 und 12.209555/52.427901.
  Betroffen sind die Gemeinden oder Teile der Gemeinden Jerichow und Genthin | 5.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

BADEN-WÜRTTEMBERG

SACHSEN-ANHALT

DE-HPAI(P)-2023-00023

DE-HPAI(P)-2023-00024

Landkreis Jerichower Land

3 km-Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten 12.209378/52.427862 und 12.209555/52.427901.

Betroffen sind die Gemeinden oder Teile der Gemeinden Jerichow und Genthin

5.5.2023

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| Department: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074 | BEAUMARCHES
  COULOUME-MONDEBAT
  LASSERADE
  LOUSSOUS-DEBAT
  AVERON BERGELLE
  BASCOUS
  CRAVENCERES
  EAUZE
  ESPAS
  MANCIET
  SAINTE CHRISTIE D'ARMAGNAC | 26.5.2023 |
| Department: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067 | BORDERES-ET-LAMENSANS
  CASTANDET
  CAZERES-SUR-L'ADOUR
  RENUNG
  LE VIGNAU | 31.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Department: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

BEAUMARCHES

COULOUME-MONDEBAT

LASSERADE

LOUSSOUS-DEBAT

AVERON BERGELLE

BASCOUS

CRAVENCERES

EAUZE

ESPAS

MANCIET

SAINTE CHRISTIE D'ARMAGNAC

26.5.2023

Department: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

BORDERES-ET-LAMENSANS

CASTANDET

CAZERES-SUR-L'ADOUR

RENUNG

LE VIGNAU

31.5.2023

Liikmesriik: Itaalia

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| Regions: Veneto and Lombardia |
| IT-HPAI(P)-2023-00005 | The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.307002212, E 10.924128439 | 11.5.2023 |
| Region: Veneto |
| IT-HPAI(P)-2023-00010 | The area of the parts of Veneto Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.376651349, E 10.887810584 | 19.5.2023 |
| Region: Lombardia |
| IT-HPAI(P)-2023-00008 | The area of the parts of Lombardia Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.337184, E 10.46897 | 11.5.2023 |
| Region: Emilia Romagna |
| IT-HPAI(P)-2023-00009 | The area of the parts of Emilia Romagna Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 44.227425,E 10.897058 | 13.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Regions: Veneto and Lombardia

IT-HPAI(P)-2023-00005

The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.307002212, E 10.924128439

11.5.2023

Region: Veneto

IT-HPAI(P)-2023-00010

The area of the parts of Veneto Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.376651349, E 10.887810584

19.5.2023

Region: Lombardia

IT-HPAI(P)-2023-00008

The area of the parts of Lombardia Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.337184, E 10.46897

11.5.2023

Region: Emilia Romagna

IT-HPAI(P)-2023-00009

The area of the parts of Emilia Romagna Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 44.227425,E 10.897058

13.5.2023

Liikmesriik: Ungari

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| Bács-Kiskun vármegye |
| HU-HPAI(P)-2023-00069
  HU-HPAI(P)-2023-00075 | Bócsa, Bugac, Szank és Tázlár települések közigazgatási területének a 46.609400 és a 19.540600, valamint a 46.622916 és a 19.537992 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 11.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00007
  HU-HPAI(P)-2023-00030
  HU-HPAI(P)-2023-00032
  HU-HPAI(P)-2023-00035 - HU-HPAI(P)-2023-00039
  HU-HPAI(P)-2023-00041 - HU-HPAI(P)-2023-00043
  HU-HPAI(P)-2023-00047
  HU-HPAI(P)-2023-00049
  HU-HPAI(P)-2023-00056 - HU-HPAI(P)-2023-00059
  HU-HPAI(P)-2023-00072 | Csólyospálos, Kiskunmajsa és Kömpöc a települések közigazgatási területének a 46.475730 és a 19.743580, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444530 és a 19.840710, a 46.411530 és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.450524 és a 19.779081, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.421357 és a 19.851937, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.464470 és a 19.763320, a 46.403803 és a 19.834630, a 46.477420 és a 19.864870, a 46.387357 és a 19.867894, a 46.494361 és a 19.781250, a 46.448656 és a 19.743515, a 46.362527 és a 19.889847, a 46.357100 és a 19.886700, valamint a 46.359048 és a 19.888786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 11.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00074
  HU-HPAI(P)-2023-00077
  HU-HPAI(P)-2023-00079 | Kiskunhalas és Kunfehértó települések közigazgatási területének a 46.415899 és a 19.417376 és a 46.429513, a 19.437763, valamint a 46.416400 és a 19.437296 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 13.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00076
  HU-HPAI(P)-2023-00078 | Fülöpháza, Kerekegyháza és Szabadszállás települések közigazgatási területének a 46.916900 és a 19.450500, valamint a 46.918392 és a 19.439000 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 12.5.2023 |
| Csongrád-Csanád vármegye |
| HU-HPAI(P)-2023-00030
  HU-HPAI(P)-2023-00035 - HU-HPAI(P)-2023-00036
  HU-HPAI(P)-2023-00038
  HU-HPAI(P)-2023-00041
  HU-HPAI(P)-2023-00043
  HU-HPAI(P)-2023-00047
  HU-HPAI(P)-2023-00049
  HU-HPAI(P)-2023-00050 - HU-HPAI(P)-2023-00051
  HU-HPAI(P)-2023-00056
  HU-HPAI(P)-2023-00058 - HU-HPAI(P)-2023- 00060
  HU-HPAI(P)-2023-00072 | Balástya, Bordány, Csengele, Forráskút, Kistelek, Szatymaz, Üllés és Zsombó települések közigazgatási területének a 46.443106 és a 19.844167, a 46.411530 és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.403803 és a 19.834630, a 46.477420 és a 19.864870, a 46.387357 és a 19.867894, a 46.438200 és a 19.936500, a 46.347100 és a 19.941140, 46.494361 és a 19.781250, a 46.362527 és a 19.889847, a 46.357100 és a 19.886700, a 46.341487 és a 19.959773, valamint a 46.359048 és a 19.888786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 11.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00071 | Ruzsa település közigazgatási területének a 46.304143 és a 19.772469 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 11.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Bács-Kiskun vármegye

HU-HPAI(P)-2023-00069

HU-HPAI(P)-2023-00075

Bócsa, Bugac, Szank és Tázlár települések közigazgatási területének a 46.609400 és a 19.540600, valamint a 46.622916 és a 19.537992 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

11.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00007

HU-HPAI(P)-2023-00030

HU-HPAI(P)-2023-00032

HU-HPAI(P)-2023-00035 - HU-HPAI(P)-2023-00039

HU-HPAI(P)-2023-00041 - HU-HPAI(P)-2023-00043

HU-HPAI(P)-2023-00047

HU-HPAI(P)-2023-00049

HU-HPAI(P)-2023-00056 - HU-HPAI(P)-2023-00059

HU-HPAI(P)-2023-00072

Csólyospálos, Kiskunmajsa és Kömpöc a települések közigazgatási területének a 46.475730 és a 19.743580, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444530 és a 19.840710, a 46.411530 és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.450524 és a 19.779081, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.421357 és a 19.851937, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.464470 és a 19.763320, a 46.403803 és a 19.834630, a 46.477420 és a 19.864870, a 46.387357 és a 19.867894, a 46.494361 és a 19.781250, a 46.448656 és a 19.743515, a 46.362527 és a 19.889847, a 46.357100 és a 19.886700, valamint a 46.359048 és a 19.888786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

11.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00074

HU-HPAI(P)-2023-00077

HU-HPAI(P)-2023-00079

Kiskunhalas és Kunfehértó települések közigazgatási területének a 46.415899 és a 19.417376 és a 46.429513, a 19.437763, valamint a 46.416400 és a 19.437296 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

13.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00076

HU-HPAI(P)-2023-00078

Fülöpháza, Kerekegyháza és Szabadszállás települések közigazgatási területének a 46.916900 és a 19.450500, valamint a 46.918392 és a 19.439000 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

12.5.2023

Csongrád-Csanád vármegye

HU-HPAI(P)-2023-00030

HU-HPAI(P)-2023-00035 - HU-HPAI(P)-2023-00036

HU-HPAI(P)-2023-00038

HU-HPAI(P)-2023-00041

HU-HPAI(P)-2023-00043

HU-HPAI(P)-2023-00047

HU-HPAI(P)-2023-00049

HU-HPAI(P)-2023-00050 - HU-HPAI(P)-2023-00051

HU-HPAI(P)-2023-00056

HU-HPAI(P)-2023-00058 - HU-HPAI(P)-2023- 00060

HU-HPAI(P)-2023-00072

Balástya, Bordány, Csengele, Forráskút, Kistelek, Szatymaz, Üllés és Zsombó települések közigazgatási területének a 46.443106 és a 19.844167, a 46.411530 és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.403803 és a 19.834630, a 46.477420 és a 19.864870, a 46.387357 és a 19.867894, a 46.438200 és a 19.936500, a 46.347100 és a 19.941140, 46.494361 és a 19.781250, a 46.362527 és a 19.889847, a 46.357100 és a 19.886700, a 46.341487 és a 19.959773, valamint a 46.359048 és a 19.888786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

11.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00071

Ruzsa település közigazgatási területének a 46.304143 és a 19.772469 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

11.5.2023

Liikmesriik: Poola

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| PL-HPAI(P)-2023-00014 | W województwie wielkopolskim:






  1. | Część gminy: Koźminek, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim.
  zawierająca się w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 51.744 / 18.351 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

PL-HPAI(P)-2023-00014

W województwie wielkopolskim:

1.

Część gminy: Koźminek, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim.

zawierająca się w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 51.744 / 18.351

13.5.2023

PL-HPAI(P)-2023-00024

W województwie wielkopolskim:

| 2. | Część gminy: Lisków, Koźminek, Ceków-Kolonia w powiecie kaliskim.
  zawierająca się w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 51.8368 / 18.3348 |
| --- | --- |

2.

Część gminy: Lisków, Koźminek, Ceków-Kolonia w powiecie kaliskim.

zawierająca się w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 51.8368 / 18.3348

19.5.2023

B OSA

Artiklites 1 ja 3 osutatud järelevalvetsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Tšehhi

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| Moravian-Silesian Region |
| CZ-HPAI(P)-2023-00022
  CZ-HPAI(P)-2023-00023 | Albrechtice u Českého Těšína (600121); Horní Datyně (642720); Karviná-město (663824); Darkov (664014); Antošovice (600393); Dětmarovice (625965); Koukolná (625973); Dolní Datyně (628905); Dolní Lutyně (629731); Doubrava u Orlové (631167); Havířov-město (637556); Bludovice (637696); Šumbark (637734); Prostřední Suchá (637742); Dolní Suchá (637777); Horní Suchá (644404); Karviná-Doly (664103); Staré Město u Karviné (664197); Koblov (667366); Nový Bohumín (707031); Kopytov (707139); Moravská Ostrava (713520); Přívoz (713767); Vítkovice (714071); Kunčice nad Ostravicí (714224); Kunčičky (714241); Heřmanice (714691); Michálkovice (714747); Slezská Ostrava (714828); Hrušov (714917); Muglinov (714941); Radvanice (715018); Bartovice (715085); Petrovice u Karviné (720356); Závada nad Olší (720372), Petřkovice u Ostravy (720470); Pudlov (736716); Skřečoň (748871); Starý Bohumín (754897); Stonava (755630); Šenov u Ostravy (762342); Šilheřovice (762474); Věřňovice (780359); Vratimov (785601); Vrbice nad Odrou (785971); Záblatí u Bohumína (789216). | 4.6.2023 |
| Orlová (712361); Lazy u Orlové (712434); Poruba u Orlové (712493); Horní Lutyně (712531); Petřvald u Karviné (720488); Rychvald (744441). | 27.5.2023–4.6.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Moravian-Silesian Region

CZ-HPAI(P)-2023-00022

CZ-HPAI(P)-2023-00023

Albrechtice u Českého Těšína (600121); Horní Datyně (642720); Karviná-město (663824); Darkov (664014); Antošovice (600393); Dětmarovice (625965); Koukolná (625973); Dolní Datyně (628905); Dolní Lutyně (629731); Doubrava u Orlové (631167); Havířov-město (637556); Bludovice (637696); Šumbark (637734); Prostřední Suchá (637742); Dolní Suchá (637777); Horní Suchá (644404); Karviná-Doly (664103); Staré Město u Karviné (664197); Koblov (667366); Nový Bohumín (707031); Kopytov (707139); Moravská Ostrava (713520); Přívoz (713767); Vítkovice (714071); Kunčice nad Ostravicí (714224); Kunčičky (714241); Heřmanice (714691); Michálkovice (714747); Slezská Ostrava (714828); Hrušov (714917); Muglinov (714941); Radvanice (715018); Bartovice (715085); Petrovice u Karviné (720356); Závada nad Olší (720372), Petřkovice u Ostravy (720470); Pudlov (736716); Skřečoň (748871); Starý Bohumín (754897); Stonava (755630); Šenov u Ostravy (762342); Šilheřovice (762474); Věřňovice (780359); Vratimov (785601); Vrbice nad Odrou (785971); Záblatí u Bohumína (789216).

4.6.2023

Orlová (712361); Lazy u Orlové (712434); Poruba u Orlové (712493); Horní Lutyně (712531); Petřvald u Karviné (720488); Rychvald (744441).

27.5.2023–4.6.2023

Liikmesriik: Taani

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| DK-HPAI(P)-2023-00003 | The parts of Sønderborg municipalities beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates coordinates
  N 54.96176; E 9.91148 | 29.5.2023 |
| The parts of Sønderborg municipality that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates
  N 54.96176; E 9.91148 | 21.5.2023–29.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

DK-HPAI(P)-2023-00003

The parts of Sønderborg municipalities beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates coordinates

N 54.96176; E 9.91148

29.5.2023

The parts of Sønderborg municipality that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates

N 54.96176; E 9.91148

21.5.2023–29.5.2023

Liikmesriik: Saksamaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| BRANDENBURG |
| DE-HPAI(P)-2023-00023
  DE-HPAI(P)-2023-00024 | Landkreis Havelland

  10 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten : 12.209378/52.427862 und 12.209555/52.427901. Betroffen ist die Gemeinde Milower Land mit Teilen der Gemarkungen Zollchow, Vieritz, Milow, Jerchel und Nitzhan. | 17.5.2023 |
| Landkreis Potsdam-Mittelmark

  10 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten : 12.209378/52.427862 und 12.209555/52.427901. Betroffen sind Teile der Gemeinde Bensdorf mit den Ortsteilen Vehlen, Altbensdorf, Neubensdorf und Herrenhölzer; Teile der Gemeinde Wusterwitz und in der Gemeinde Rosenau Teile der Gemarkung Warchau. |
| SACHSEN-ANHALT |
| DE-HPAI(P)-2023-00023
  DE-HPAI(P)-2023-00024 | Landkreis Jerichower Land und Landkreis Stendal

  10 km-Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten 12.209378 52.427862 und 12.209555/52.427901.
  Betroffen sind die Gemeinden oder Teile der Gemeinden Jerichow und Genthin (jeweils Landkreis Jerichower Land) und ein Teil der Gemeinde Wust-Fischbeck (Landkreis Stendal) | 17.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

BRANDENBURG

DE-HPAI(P)-2023-00023

DE-HPAI(P)-2023-00024

Landkreis Havelland

10 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten : 12.209378/52.427862 und 12.209555/52.427901. Betroffen ist die Gemeinde Milower Land mit Teilen der Gemarkungen Zollchow, Vieritz, Milow, Jerchel und Nitzhan.

17.5.2023

Landkreis Potsdam-Mittelmark

10 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten : 12.209378/52.427862 und 12.209555/52.427901. Betroffen sind Teile der Gemeinde Bensdorf mit den Ortsteilen Vehlen, Altbensdorf, Neubensdorf und Herrenhölzer; Teile der Gemeinde Wusterwitz und in der Gemeinde Rosenau Teile der Gemarkung Warchau.

SACHSEN-ANHALT

DE-HPAI(P)-2023-00023

DE-HPAI(P)-2023-00024

Landkreis Jerichower Land und Landkreis Stendal

10 km-Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten 12.209378 52.427862 und 12.209555/52.427901.

Betroffen sind die Gemeinden oder Teile der Gemeinden Jerichow und Genthin (jeweils Landkreis Jerichower Land) und ein Teil der Gemeinde Wust-Fischbeck (Landkreis Stendal)

17.5.2023

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| Département: Côtes-d'Armor (22) |
| FR-HPAI(P)-2023-00035
  FR-HPAI(P)-2023-00037
  FR-HPAI(P)-2023-00038
  FR-HPAI(P)-2023-00039
  FR-HPAI(P)-2023-00040
  FR-HPAI(P)-2023-00045
  FR-HPAI(P)-2023-00046
  FR-HPAI(P)-2023-00047
  FR-HPAI(P)-2023-00048
  FR-HPAI(P)-2023-00049
  FR-HPAI(P)-2023-00050
  FR-HPAI(P)-2023-00051
  FR-HPAI(P)-2023-00053
  FR-HPAI(P)-2023-00054
  FR-HPAI(P)-2023-00055
  FR-HPAI(P)-2023-00056
  FR-HPAI(P)-2023-00057
  FR-HPAI(P)-2023-00058
  FR-HPAI(P)-2023-00061 | KERPERT
  LANRODEC
  LE VIEUX-BOURG
  PLÉSIDY
  SAINT-ADRIEN
  SAINT CONNAN
  SAINT-FIACRE
  SAINT-GILDAS
  SAINT-GILLES-PLIGEAUX
  SAINT-PEVER
  SEVEN-LÉHART | 23.5.2023 |
| Département: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065 | AIGNAN
  ARMOUS ET CAU
  BETOUS
  BOUZON GELLENAVE
  CAHUZAC SUR ADOUR
  CASTELNAVET
  COURTIES
  FUSTEROUAU
  GALIAX
  GAZAX ET BACCARISSE
  GOUX
  IZOTGES
  JU BELLOC
  JUILLAC
  LADEVEZE RIVIERE
  LADEVEZE VILLE
  LOUSLITGES
  LUPIAC
  MARGOUET MEYMES
  PEYRUSSE GRANDE
  PEYRUSSE VIEILLE
  PLAISANCE
  POUYDRAGUIN
  PRECHAC SUR ADOUR
  SABAZAN
  SAINT AUNIX LENGROS
  SAINT PIERRE D'AUBEZIES
  TASQUE
  TERMES D'ARMAGNAC
  TIESTE URAGNOUX
  TOURDUN
  CASTELNAU RIVIERE BASSE | 4.6.2023 |
| BEAUMARCHES
  COULOUME-MONDEBAT
  LASSERADE
  LOUSSOUS-DEBAT | 27.5.2023–4.6.2023 |
| FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074 | AIZIEU
  BOURROUILLAN
  BRETAGNE D'ARMAGNAC
  CAMPAGNE D'ARMAGNAC
  CASTILLON DEBATS
  CAUPENNE D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CAZENEUVE
  COURRENSAN
  DEMU
  EAUZE
  GONDRIN
  LAGRAULET DU GERS
  LANNEPAX
  LIAS D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  NOGARO
  NOULENS
  PANJAS
  RAMOUZENS
  REANS
  SAINTE CHRISTIE D'ARMAGNAC
  SALLES D'ARMAGNAC
  SFAILLES
  SION
  SORBETS
  URGOSSE
  VIC FEZENSAC | 4.6.2023 |
| AVERON BERGELLE
  BASCOUS
  CRAVENCERES
  EAUZE
  ESPAS
  MANCIET
  SAINTE CHRISTIE D'ARMAGNAC | 27.5.2023–4.6.2023 |
| Département: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067 | AIRE-SUR-L'ADOUR
  ARTASSENX
  BAHUS-SOUBIRAN
  BASCONS
  BOURDALAT
  BUANES
  CLASSUN
  DUHORT-BACHEN
  EUGENIE-LES-BAINS
  FARGUES
  GRENADE-SUR-L'ADOUR
  HONTANX
  LAGLORIEUSE
  LARRIVIERE-SAINT-SAVIN
  LUSSAGNET
  MAURRIN
  MONTGAILLARD
  PERQUIE
  PUJO-LE-PLAN
  SAINT-GEIN
  SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR | 9.6.2023 |
| BORDERES-ET-LAMENSANS
  CASTANDET
  CAZERES-SUR-L'ADOUR
  RENUNG
  LE VIGNAU | 1.6.2023–9.6.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Département: Côtes-d'Armor (22)

FR-HPAI(P)-2023-00035

FR-HPAI(P)-2023-00037

FR-HPAI(P)-2023-00038

FR-HPAI(P)-2023-00039

FR-HPAI(P)-2023-00040

FR-HPAI(P)-2023-00045

FR-HPAI(P)-2023-00046

FR-HPAI(P)-2023-00047

FR-HPAI(P)-2023-00048

FR-HPAI(P)-2023-00049

FR-HPAI(P)-2023-00050

FR-HPAI(P)-2023-00051

FR-HPAI(P)-2023-00053

FR-HPAI(P)-2023-00054

FR-HPAI(P)-2023-00055

FR-HPAI(P)-2023-00056

FR-HPAI(P)-2023-00057

FR-HPAI(P)-2023-00058

FR-HPAI(P)-2023-00061

KERPERT

LANRODEC

LE VIEUX-BOURG

PLÉSIDY

SAINT-ADRIEN

SAINT CONNAN

SAINT-FIACRE

SAINT-GILDAS

SAINT-GILLES-PLIGEAUX

SAINT-PEVER

SEVEN-LÉHART

23.5.2023

Département: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

AIGNAN

ARMOUS ET CAU

BETOUS

BOUZON GELLENAVE

CAHUZAC SUR ADOUR

CASTELNAVET

COURTIES

FUSTEROUAU

GALIAX

GAZAX ET BACCARISSE

GOUX

IZOTGES

JU BELLOC

JUILLAC

LADEVEZE RIVIERE

LADEVEZE VILLE

LOUSLITGES

LUPIAC

MARGOUET MEYMES

PEYRUSSE GRANDE

PEYRUSSE VIEILLE

PLAISANCE

POUYDRAGUIN

PRECHAC SUR ADOUR

SABAZAN

SAINT AUNIX LENGROS

SAINT PIERRE D'AUBEZIES

TASQUE

TERMES D'ARMAGNAC

TIESTE URAGNOUX

TOURDUN

CASTELNAU RIVIERE BASSE

4.6.2023

BEAUMARCHES

COULOUME-MONDEBAT

LASSERADE

LOUSSOUS-DEBAT

27.5.2023–4.6.2023

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

AIZIEU

BOURROUILLAN

BRETAGNE D'ARMAGNAC

CAMPAGNE D'ARMAGNAC

CASTILLON DEBATS

CAUPENNE D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CAZENEUVE

COURRENSAN

DEMU

EAUZE

GONDRIN

LAGRAULET DU GERS

LANNEPAX

LIAS D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

NOGARO

NOULENS

PANJAS

RAMOUZENS

REANS

SAINTE CHRISTIE D'ARMAGNAC

SALLES D'ARMAGNAC

SFAILLES

SION

SORBETS

URGOSSE

VIC FEZENSAC

4.6.2023

AVERON BERGELLE

BASCOUS

CRAVENCERES

EAUZE

ESPAS

MANCIET

SAINTE CHRISTIE D'ARMAGNAC

27.5.2023–4.6.2023

Département: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

AIRE-SUR-L'ADOUR

ARTASSENX

BAHUS-SOUBIRAN

BASCONS

BOURDALAT

BUANES

CLASSUN

DUHORT-BACHEN

EUGENIE-LES-BAINS

FARGUES

GRENADE-SUR-L'ADOUR

HONTANX

LAGLORIEUSE

LARRIVIERE-SAINT-SAVIN

LUSSAGNET

MAURRIN

MONTGAILLARD

PERQUIE

PUJO-LE-PLAN

SAINT-GEIN

SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR

9.6.2023

BORDERES-ET-LAMENSANS

CASTANDET

CAZERES-SUR-L'ADOUR

RENUNG

LE VIGNAU

1.6.2023–9.6.2023

Liikmesriik: Itaalia

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| Regions: Veneto and Lombardia |
| IT-HPAI(P)-2023-00005 | The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.307002212, E 10.924128439 | 19.5.2023 |
| The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.307002212, E 10.924128439 | 11.5.2023–19.5.2023 |
| IT-HPAI(P)-2023-00007 | The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.297457808, E 10.824189031 | 17.5.2023 |
| The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.297457808, E 10.824189031 | 9.5.2023–17.5.2023 |
| Region: Veneto |
| IT-HPAI(P)-2023-00006 | The area of the parts of Veneto Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.364675882, E 10.905559196 | 16.5.2023 |
| The area of the parts of Veneto Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.364675882, E 10.905559196 | 8.5.2023–17.5.2023 |
| IT-HPAI(P)-2023-00010 | The area of the parts of Veneto Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.376651349, E 10.887810584 | 28.5.2023 |
| The area of the parts of Veneto Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.376651349, E 10.887810584 | 20.5.2023–28.5.2023 |
| Region: Lombardia |
| IT-HPAI(P)-2023-00008 | The area of the parts of Lombardia Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.337184, E 10.46897 | 20.5.2023 |
| The area of the parts of Lombardia Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.337184, E 10.46897 | 12.5.2023–20.5.2023 |
| Region: Emilia Romagna |
| IT-HPAI(P)-2023-00009 | The area of the parts of Emilia Romagna Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 44.227425,E 10.897058 | 22.5.2023 |
| The area of the parts of Emilia Romagna Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 44.227425,E 10.897058 | 14.5.2023–22.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Regions: Veneto and Lombardia

IT-HPAI(P)-2023-00005

The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.307002212, E 10.924128439

19.5.2023

The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.307002212, E 10.924128439

11.5.2023–19.5.2023

IT-HPAI(P)-2023-00007

The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.297457808, E 10.824189031

17.5.2023

The area of the parts of Veneto and Lombardia Regions contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.297457808, E 10.824189031

9.5.2023–17.5.2023

Region: Veneto

IT-HPAI(P)-2023-00006

The area of the parts of Veneto Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.364675882, E 10.905559196

16.5.2023

The area of the parts of Veneto Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.364675882, E 10.905559196

8.5.2023–17.5.2023

IT-HPAI(P)-2023-00010

The area of the parts of Veneto Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.376651349, E 10.887810584

28.5.2023

The area of the parts of Veneto Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.376651349, E 10.887810584

20.5.2023–28.5.2023

Region: Lombardia

IT-HPAI(P)-2023-00008

The area of the parts of Lombardia Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.337184, E 10.46897

20.5.2023

The area of the parts of Lombardia Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45.337184, E 10.46897

12.5.2023–20.5.2023

Region: Emilia Romagna

IT-HPAI(P)-2023-00009

The area of the parts of Emilia Romagna Region extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 44.227425,E 10.897058

22.5.2023

The area of the parts of Emilia Romagna Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 44.227425,E 10.897058

14.5.2023–22.5.2023

Liikmesriik: Ungari

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád vármegye |
| HU-HPAI(P)-2023-00005 - HU-HPAI(P)-202300013
  HU-HPAI(P)-2023-00015 - HU-HPAI(P)-2023-00025
  HU-HPAI(P)-2023-00029
  HU-HPAI(P)-2023-00030
  HU-HPAI(P)-2023-00032 - HU-HPAI(P)-2023-00075
  HU-HPAI(P)-2023-00077 | Balotaszállás, Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Fülöpjakab, Gátér, Harkakötöny, Imrehegy, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kéleshalom, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kömpöc, Kunfehértó, Kunszállás, Móricgát, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Algyő, Ásotthalom, Baks, Balástya, Bordány, Csanytelek, Csengele, Derekegyház, Dóc, Domaszék, Forráskút, Hódmezővásárhely, Kistelek, Mártély, Mindszent, Mórahalom, Ópusztaszer, Öttömös, Pusztamérges, Pusztaszer, Ruzsa, Sándorfalva, Szatymaz, Szeged, Szegvár, Tömörkény, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.
  Kecskemét település közigazgatási területének a 46.698392 és a 19.650317, valamint a 46.704927 és a 19.688536GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Kiskőrös település közigazgatási területének a 46.572330 és a 19.486939, a 46.616224 és a 19.444349, a 46.598273 és a 19.462954, valamint a 46.614164 és a 19.439083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.551046 és a 19.790439, a 46.561767 és a 19.663297, a 46.569793 és a 19.692088, a 46.570880 és a 19.682400, a 46.550029 és a 19.723605, a 46.544094 és a 19.746475, 46.589123 és a 19.752358, a 46.544094 és a 19.746475, a 46.642973 és a 19.896612, a 46.664167 és a 19.838889, a 46.598180 és a 19.804550, a 46.613303 és a 19.868162, valamint a 46.550095 és a 19.799990 koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.642973 és a 19.896612, valamint a 46.664167 és a 19.838889 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Mélykút 46.348170 és a 19.405260, a 46.346178 és a 19.407121, valamint a 46.345334 és a 19.405583 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Orgovány település közigazgatási területének a 46.641252 és a 19.532421, a 46.607374 és a 19.538858, a 46.635031 és a 19.545341, a 46.609697 és a 19.530675, valamint a 46.631954 és a 19.533666, 46.609400 és a 19.540600, valamint a 46.622916 és a 19.537992 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Páhi település közigazgatási területének a 46.641252 és a 19.532421, 46.616224 és a 19.444349, a 46.631954 és a 19.533666, valamint a 46.614164 és a 19.439083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Tabdi település közigazgatási területének a 46.616224 és a 19.444349, valamint a 46.614164 és a 19.439083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Városföld település közigazgatási területének a 46.704927 és a 19.688536 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Bordány, Pusztamérges, Ruzsa, Szatymaz, Üllés, Zákányszék
  és Zsombó települések közigazgatási területének a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444530 és a 19.840710, a 46.411530és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.450524 és a 19.779081, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.421357 és a 19.851937, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.464470 és a 19.763320, valamint a 46.403803 és a 19.834630 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.
  Csongrád és Felgyő települések közigazgatási területének a 46.642973 és a 19.896612, valamint a 46.554700 és a 19.983900 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe. | 22.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00076
  HU-HPAI(P)-2023-00078 | Ágasegyháza, Ballószög, Fülöpháza, Fülöpszállás, Izsák, Kerekegyháza, Kunadacs, Kunbaracs, Ladánybene, Lajosmizse, Szabadszállás települések közigazgatási területének a 46.916900 és a 19.450500, valamint a 46.918392 és a 19.439000 GPS-koordináták koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe. | 21.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00069
  HU-HPAI(P)-2023-00075 | Bócsa, Bugac, Szank és Tázlár települések közigazgatási területének a 46.609400 és a 19.540600, valamint a 46.622916 és a 19.537992 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 12.5.2023–22.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00007
  HU-HPAI(P)-2023-00030
  HU-HPAI(P)-2023-00032
  HU-HPAI(P)-2023-00035 - HU-HPAI(P)-2023-00039
  HU-HPAI(P)-2023-00041 - HU-HPAI(P)-2023-00043
  HU-HPAI(P)-2023-00047
  HU-HPAI(P)-2023-00049
  HU-HPAI(P)-2023-00056 - HU-HPAI(P)-2023-00059
  HU-HPAI(P)-2023-00072 | Csólyospálos, Kiskunmajsa és Kömpöc a települések közigazgatási területének a 46.475730 és a 19.743580, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444530 és a 19.840710, a 46.411530 és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.450524 és a 19.779081, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.421357 és a 19.851937, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.464470 és a 19.763320, a 46.403803 és a 19.834630, a 46.477420 és a 19.864870, a 46.387357 és a 19.867894, a 46.494361 és a 19.781250, a 46.448656 és a 19.743515, a 46.362527 és a 19.889847, a 46.357100 és a 19.886700, valamint a 46.359048 és a 19.888786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 12.5.2023–22.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00074
  HU-HPAI(P)-2023-00077
  HU-HPAI(P)-2023-00079 | Kiskunhalas és Kunfehértó települések közigazgatási területének a 46.415899 és a 19.417376 és a 46.429513, a 19.437763, valamint a 46.416400 és a 19.437296 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 14.5.2023–22.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00076
  HU-HPAI(P)-2023-00078 | Fülöpháza, Kerekegyháza és Szabadszállás települések közigazgatási területének a 46.916900 és a 19.450500, valamint a 46.918392 és a 19.439000 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 13.5.2023–22.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00030
  HU-HPAI(P)-2023-00035 - HU-HPAI(P)-2023-00036
  HU-HPAI(P)-2023-00038
  HU-HPAI(P)-2023-00041
  HU-HPAI(P)-2023-00043
  HU-HPAI(P)-2023-00047
  HU-HPAI(P)-2023-00049
  HU-HPAI(P)-2023-00050 - HU-HPAI(P)-2023-00051
  HU-HPAI(P)-2023-00056
  HU-HPAI(P)-2023-00058 - HU-HPAI(P)-2023-00060
  HU-HPAI(P)-2023-00072 | Balástya, Bordány, Csengele, Forráskút, Kistelek, Szatymaz, Üllés és Zsombó települések közigazgatási területének a 46.443106 és a 19.844167, a 46.411530 és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.403803 és a 19.834630, a 46.477420 és a 19.864870, a 46.387357 és a 19.867894, a 46.438200 és a 19.936500, a 46.347100 és a 19.941140, 46.494361 és a 19.781250, a 46.362527 és a 19.889847, a 46.357100 és a 19.886700, a 46.341487 és a 19.959773, valamint a 46.359048 és a 19.888786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 12.5.2023–22.5.2023 |
| HU-HPAI(P)-2023-00071 | Ruzsa település közigazgatási területének a 46.304143 és a 19.772469 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe. | 12.5.2023–22.5.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Bács-Kiskun és Csongrád-Csanád vármegye

HU-HPAI(P)-2023-00005 - HU-HPAI(P)-202300013

HU-HPAI(P)-2023-00015 - HU-HPAI(P)-2023-00025

HU-HPAI(P)-2023-00029

HU-HPAI(P)-2023-00030

HU-HPAI(P)-2023-00032 - HU-HPAI(P)-2023-00075

HU-HPAI(P)-2023-00077

Balotaszállás, Bócsa, Bugac, Bugacpusztaháza, Csólyospálos, Fülöpjakab, Gátér, Harkakötöny, Imrehegy, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú, Kéleshalom, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kömpöc, Kunfehértó, Kunszállás, Móricgát, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pirtó, Soltvadkert, Szank, Tázlár, Zsana, Algyő, Ásotthalom, Baks, Balástya, Bordány, Csanytelek, Csengele, Derekegyház, Dóc, Domaszék, Forráskút, Hódmezővásárhely, Kistelek, Mártély, Mindszent, Mórahalom, Ópusztaszer, Öttömös, Pusztamérges, Pusztaszer, Ruzsa, Sándorfalva, Szatymaz, Szeged, Szegvár, Tömörkény, Üllés, Zákányszék és Zsombó települések védőkörzeten kívül eső teljes közigazgatási területe.

Kecskemét település közigazgatási területének a 46.698392 és a 19.650317, valamint a 46.704927 és a 19.688536GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Kiskőrös település közigazgatási területének a 46.572330 és a 19.486939, a 46.616224 és a 19.444349, a 46.598273 és a 19.462954, valamint a 46.614164 és a 19.439083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.551046 és a 19.790439, a 46.561767 és a 19.663297, a 46.569793 és a 19.692088, a 46.570880 és a 19.682400, a 46.550029 és a 19.723605, a 46.544094 és a 19.746475, 46.589123 és a 19.752358, a 46.544094 és a 19.746475, a 46.642973 és a 19.896612, a 46.664167 és a 19.838889, a 46.598180 és a 19.804550, a 46.613303 és a 19.868162, valamint a 46.550095 és a 19.799990 koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Kiskunfélegyháza település közigazgatási területének a 46.642973 és a 19.896612, valamint a 46.664167 és a 19.838889 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Mélykút 46.348170 és a 19.405260, a 46.346178 és a 19.407121, valamint a 46.345334 és a 19.405583 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Orgovány település közigazgatási területének a 46.641252 és a 19.532421, a 46.607374 és a 19.538858, a 46.635031 és a 19.545341, a 46.609697 és a 19.530675, valamint a 46.631954 és a 19.533666, 46.609400 és a 19.540600, valamint a 46.622916 és a 19.537992 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Páhi település közigazgatási területének a 46.641252 és a 19.532421, 46.616224 és a 19.444349, a 46.631954 és a 19.533666, valamint a 46.614164 és a 19.439083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Tabdi település közigazgatási területének a 46.616224 és a 19.444349, valamint a 46.614164 és a 19.439083 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Városföld település közigazgatási területének a 46.704927 és a 19.688536 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Bordány, Pusztamérges, Ruzsa, Szatymaz, Üllés, Zákányszék

és Zsombó települések közigazgatási területének a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444530 és a 19.840710, a 46.411530és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.450524 és a 19.779081, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.421357 és a 19.851937, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.464470 és a 19.763320, valamint a 46.403803 és a 19.834630 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

Csongrád és Felgyő települések közigazgatási területének a 46.642973 és a 19.896612, valamint a 46.554700 és a 19.983900 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területe.

22.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00076

HU-HPAI(P)-2023-00078

Ágasegyháza, Ballószög, Fülöpháza, Fülöpszállás, Izsák, Kerekegyháza, Kunadacs, Kunbaracs, Ladánybene, Lajosmizse, Szabadszállás települések közigazgatási területének a 46.916900 és a 19.450500, valamint a 46.918392 és a 19.439000 GPS-koordináták koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül és védőkörzeten kívül eső területe.

21.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00069

HU-HPAI(P)-2023-00075

Bócsa, Bugac, Szank és Tázlár települések közigazgatási területének a 46.609400 és a 19.540600, valamint a 46.622916 és a 19.537992 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

12.5.2023–22.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00007

HU-HPAI(P)-2023-00030

HU-HPAI(P)-2023-00032

HU-HPAI(P)-2023-00035 - HU-HPAI(P)-2023-00039

HU-HPAI(P)-2023-00041 - HU-HPAI(P)-2023-00043

HU-HPAI(P)-2023-00047

HU-HPAI(P)-2023-00049

HU-HPAI(P)-2023-00056 - HU-HPAI(P)-2023-00059

HU-HPAI(P)-2023-00072

Csólyospálos, Kiskunmajsa és Kömpöc a települések közigazgatási területének a 46.475730 és a 19.743580, a 46.443106 és a 19.844167, a 46.444530 és a 19.840710, a 46.411530 és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.450524 és a 19.779081, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.421357 és a 19.851937, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.464470 és a 19.763320, a 46.403803 és a 19.834630, a 46.477420 és a 19.864870, a 46.387357 és a 19.867894, a 46.494361 és a 19.781250, a 46.448656 és a 19.743515, a 46.362527 és a 19.889847, a 46.357100 és a 19.886700, valamint a 46.359048 és a 19.888786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

12.5.2023–22.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00074

HU-HPAI(P)-2023-00077

HU-HPAI(P)-2023-00079

Kiskunhalas és Kunfehértó települések közigazgatási területének a 46.415899 és a 19.417376 és a 46.429513, a 19.437763, valamint a 46.416400 és a 19.437296 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

14.5.2023–22.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00076

HU-HPAI(P)-2023-00078

Fülöpháza, Kerekegyháza és Szabadszállás települések közigazgatási területének a 46.916900 és a 19.450500, valamint a 46.918392 és a 19.439000 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

13.5.2023–22.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00030

HU-HPAI(P)-2023-00035 - HU-HPAI(P)-2023-00036

HU-HPAI(P)-2023-00038

HU-HPAI(P)-2023-00041

HU-HPAI(P)-2023-00043

HU-HPAI(P)-2023-00047

HU-HPAI(P)-2023-00049

HU-HPAI(P)-2023-00050 - HU-HPAI(P)-2023-00051

HU-HPAI(P)-2023-00056

HU-HPAI(P)-2023-00058 - HU-HPAI(P)-2023-00060

HU-HPAI(P)-2023-00072

Balástya, Bordány, Csengele, Forráskút, Kistelek, Szatymaz, Üllés és Zsombó települések közigazgatási területének a 46.443106 és a 19.844167, a 46.411530 és a 19.852480, a 46.403030 és a 19.836280, a 46.423886 és a 19.854827, a 46.403984 és a 19.880357, a 46.403803 és a 19.834630, a 46.477420 és a 19.864870, a 46.387357 és a 19.867894, a 46.438200 és a 19.936500, a 46.347100 és a 19.941140, 46.494361 és a 19.781250, a 46.362527 és a 19.889847, a 46.357100 és a 19.886700, a 46.341487 és a 19.959773, valamint a 46.359048 és a 19.888786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

12.5.2023–22.5.2023

HU-HPAI(P)-2023-00071

Ruzsa település közigazgatási területének a 46.304143 és a 19.772469 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területe.

12.5.2023–22.5.2023

Liikmesriik: Poola

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| PL-HPAI(P)-2023-00014 | W województwie wielkopolskim:
  Część gmin: Ceków-Kolonia, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki
  W województwie łódzkim:
  Część gminy: Goszczanów, Błaszki, Warta w powiecie sieradzkim.






  1. | zawierająca się w promieniu 10 km od współrzędnych GPS: 51.744 / 18.351 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

PL-HPAI(P)-2023-00014

W województwie wielkopolskim:

Część gmin: Ceków-Kolonia, Koźminek, Lisków, Opatówek, Szczytniki

W województwie łódzkim:

Część gminy: Goszczanów, Błaszki, Warta w powiecie sieradzkim.

1.

zawierająca się w promieniu 10 km od współrzędnych GPS: 51.744 / 18.351

22.5.2023

W województwie wielkopolskim:

Część gminy: Koźminek, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim.

zawierająca się w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 51.744 / 18.351

14.5.2023–22.5.2023

PL-HPAI(P)-2023-00024

W województwie wielkopolskim:

| 2. | Część gminy: Mycielin, Ceków-Kolonia, Żelazków, Lisków, Koźminek, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim. |
| --- | --- |

2.

Część gminy: Mycielin, Ceków-Kolonia, Żelazków, Lisków, Koźminek, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim.

| 3. | Część gminy: Kawęczyn, Malanów w powiecie tureckim.
  W województwie łódzkim: |
| --- | --- |

3.

Część gminy: Kawęczyn, Malanów w powiecie tureckim.

W województwie łódzkim:

| 2. | Część gminy Goszczanów w powiecie sieradzkim
  zawierająca się w promieniu 10 km od współrzędnych GPS: 51.8368 / 18.3348 |
| --- | --- |

2.

Część gminy Goszczanów w powiecie sieradzkim

zawierająca się w promieniu 10 km od współrzędnych GPS: 51.8368 / 18.3348

28.5.2023

W województwie wielkopolskim:

| 1. | Część gminy: Lisków, Koźminek, Ceków-Kolonia w powiecie kaliskim
  zawierająca się w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 51.8368 / 18.3348 |
| --- | --- |

1.

Część gminy: Lisków, Koźminek, Ceków-Kolonia w powiecie kaliskim

zawierająca się w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 51.8368 / 18.3348

20.5.2023–28.5.2023

CZ-HPAI(P)-2023-00022

CZ-HPAI(P)-2023-00023

W województwie śląskim

| 1. | W gminie Krzyżanowice: miejscowość Chałupki
  w powiecie raciborskim |
| --- | --- |

1.

W gminie Krzyżanowice: miejscowość Chałupki

w powiecie raciborskim

| 1. | W gminie Gorzyce miejscowości: Gorzyczki, Uchylsko |
| --- | --- |

1.

W gminie Gorzyce miejscowości: Gorzyczki, Uchylsko

| 2. | W gminie Godów miejscowości Łaziska, Godów, Gołkowice
  w powiecie wodzisławskim. |
| --- | --- |

2.

W gminie Godów miejscowości Łaziska, Godów, Gołkowice

w powiecie wodzisławskim.

4.6.2023

C OSA

Artiklites 1 ja 3a osutatud täiendavad piirangutsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Piirkond | Meetmete kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas artikliga 3a |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Cher (18) |
| GENOUILLY
  GRACAY
  SAINT-OUTRILLE | 12.5.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| ARTHEZ-D'ARMAGNAC
  AUBAGNAN
  BAS-MAUCO
  BATS
  BENQUET
  BOUGUE
  BRETAGNE-DE-MARSAN
  CASTELNAU-TURSAN
  CLEDES
  COUDURES
  EYRES-MONCUBE
  LE FRECHE
  GAILLERES
  GEAUNE
  HAUT-MAUCO
  LATRILLE
  MAURIES
  MAZEROLLES
  MIRAMONT-SENSACQ
  MONT-DE-MARSAN
  MONTEGUT
  MONTSOUE
  PARLEBOSCQ
  PAYROS-CAZAUTETS
  PECORADE
  PUYOL-CAZALET
  SAINT-AGNET
  SAINT-CRICQ-VILLENEUVE
  SAINTE-FOY
  SAINT-LOUBOUER
  SAINT-PIERRE-DU-MONT
  SAINT-SEVER
  SARRAZIET
  SARRON
  SERRES-GASTON
  SORBETS
  URGONS
  VIELLE-TURSAN
  VILLENEUVE-DE-MARSAN | 9.6.2023 |

Piirkond

Meetmete kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas artikliga 3a

Les communes suivantes dans le département: Cher (18)

GENOUILLY

GRACAY

SAINT-OUTRILLE

12.5.2023

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

ARTHEZ-D'ARMAGNAC

AUBAGNAN

BAS-MAUCO

BATS

BENQUET

BOUGUE

BRETAGNE-DE-MARSAN

CASTELNAU-TURSAN

CLEDES

COUDURES

EYRES-MONCUBE

LE FRECHE

GAILLERES

GEAUNE

HAUT-MAUCO

LATRILLE

MAURIES

MAZEROLLES

MIRAMONT-SENSACQ

MONT-DE-MARSAN

MONTEGUT

MONTSOUE

PARLEBOSCQ

PAYROS-CAZAUTETS

PECORADE

PUYOL-CAZALET

SAINT-AGNET

SAINT-CRICQ-VILLENEUVE

SAINTE-FOY

SAINT-LOUBOUER

SAINT-PIERRE-DU-MONT

SAINT-SEVER

SARRAZIET

SARRON

SERRES-GASTON

SORBETS

URGONS

VIELLE-TURSAN

VILLENEUVE-DE-MARSAN

9.6.2023

| * | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesolevas lisas olevad viited liikmesriigile Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga. |
| --- | --- |

*

---

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/63

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/985,

15. mai 2023,

milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Itaalias

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3325 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Sigade Aafrika katku puhangute korral peetavate sigade ja uluksigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistesse seapidamisettevõtetesse, aga ka uluksigade hulka. |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku puhangute korral peetavate sigade ja uluksigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistesse seapidamisettevõtetesse, aga ka uluksigade hulka.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kantud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c, ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 21 ja 22 sätestatud piirangutsooni kehtestamine A-kategooria taudi, sealhulgas sigade Aafrika katku puhangu korral, ning teatavad piirangutsoonis kohaldatavad meetmed. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artikli 21 lõikes 1 sätestatud, et piirangutsoon peab koosnema kaitsetsoonist, järelevalvetsoonist ja vajaduse korral täiendavatest piirangutsoonidest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonide ümber või naabruses. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kantud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c, ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 21 ja 22 sätestatud piirangutsooni kehtestamine A-kategooria taudi, sealhulgas sigade Aafrika katku puhangu korral, ning teatavad piirangutsoonis kohaldatavad meetmed. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artikli 21 lõikes 1 sätestatud, et piirangutsoon peab koosnema kaitsetsoonist, järelevalvetsoonist ja vajaduse korral täiendavatest piirangutsoonidest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonide ümber või naabruses.

| (4) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 on ka sätestatud teatavad meetmed, mida tuleb võtta metsloomadel esineva A-kategooria taudi, sh uluksigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu ametliku kinnitamise korral. Esmajoones nähakse nende sätetega ette nakkustsooni kehtestamine ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade ja neilt saadud loomsete saaduste veo keelamine. |
| --- | --- |

(4)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 on ka sätestatud teatavad meetmed, mida tuleb võtta metsloomadel esineva A-kategooria taudi, sh uluksigade hulgas esineva sigade Aafrika katku puhangu ametliku kinnitamise korral. Esmajoones nähakse nende sätetega ette nakkustsooni kehtestamine ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade ja neilt saadud loomsete saaduste veo keelamine.

| (5) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on kõnealuse rakendusmääruse artikli 3 punktiga a ette nähtud, et kui peetavate sigade hulgas esineb sigade Aafrika katku puhang, kehtestatakse piirangutsoon vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on kõnealuse rakendusmääruse artikli 3 punktiga a ette nähtud, et kui peetavate sigade hulgas esineb sigade Aafrika katku puhang, kehtestatakse piirangutsoon vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1.

| (6) | Rakendusmääruse (EL) 2023/594 artikli 3 punktis b on ka sätestatud, et kõnealuse taudi puhkemisel uluksigade hulgas mõne liikmesriigi alal tuleb vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestada nakkustsoon. Lisaks on eespool nimetatud rakendusmääruse artiklis 6 sätestatud, et see ala tuleb loetleda II taseme piirangutsoonina I lisa II osas ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestatud nakkustsooni kohandatakse viivitamata nii, et see hõlmaks vähemalt asjaomast II taseme piirangutsooni. Rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed hõlmavad muu hulgas II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo keeldu kõnealustest piirangutsoonidest. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmääruse (EL) 2023/594 artikli 3 punktis b on ka sätestatud, et kõnealuse taudi puhkemisel uluksigade hulgas mõne liikmesriigi alal tuleb vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestada nakkustsoon. Lisaks on eespool nimetatud rakendusmääruse artiklis 6 sätestatud, et see ala tuleb loetleda II taseme piirangutsoonina I lisa II osas ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 kehtestatud nakkustsooni kohandatakse viivitamata nii, et see hõlmaks vähemalt asjaomast II taseme piirangutsooni. Rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed hõlmavad muu hulgas II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo keeldu kõnealustest piirangutsoonidest.

| (7) | Itaalia on teatanud komisjonile sigade Aafrika katku praegusest olukorrast oma territooriumil pärast seda, kui 12. mail 2023 leidis kinnitust kõnealuse taudi puhang peetavate sigade hulgas Calabria maakonnas, ning vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594 on kõnealune liikmesriik kehtestanud piirangutsooni, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud üldisi tauditõrjemeetmeid, et tõkestada kõnealuse taudi edasist levikut. |
| --- | --- |

(7)

Itaalia on teatanud komisjonile sigade Aafrika katku praegusest olukorrast oma territooriumil pärast seda, kui 12. mail 2023 leidis kinnitust kõnealuse taudi puhang peetavate sigade hulgas Calabria maakonnas, ning vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594 on kõnealune liikmesriik kehtestanud piirangutsooni, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud üldisi tauditõrjemeetmeid, et tõkestada kõnealuse taudi edasist levikut.

| (8) | Samuti teatas Itaalia komisjonile, et 11. mail 2023 leidis kinnitust mitu sigade Aafrika katku puhangut uluksigade hulgas Calabria maakonnas. Sellest tulenevalt kehtestas kõnealuse liikmesriigi pädev asutus nakkustsooni vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594. |
| --- | --- |

(8)

Samuti teatas Itaalia komisjonile, et 11. mail 2023 leidis kinnitust mitu sigade Aafrika katku puhangut uluksigade hulgas Calabria maakonnas. Sellest tulenevalt kehtestas kõnealuse liikmesriigi pädev asutus nakkustsooni vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594.

| (9) | Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Itaaliaga määratleda kõnealuses liikmesriigis sigade Aafrika katku piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, ning nakkustsoon. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Itaaliaga määratleda kõnealuses liikmesriigis sigade Aafrika katku piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, ning nakkustsoon.

| (10) | Sigade Aafrika katku edasise leviku tõkestamiseks tuleks lisaks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmetele senikaua, kuni uluksigade hulgas sigade Aafrika katku puhangust tabandunud Itaalia ala loetletakse II taseme piirangutsoonina rakendusmääruse (EL) 2023/594 I lisa II osas, selles määruses sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo suhtes nimetatud tsoonidest, kohaldada ka nende saadetiste väljaveo suhtes nakkustsoonist, mille Itaalia on pärast kõnealust hiljutist taudipuhangut kehtestanud. |
| --- | --- |

(10)

Sigade Aafrika katku edasise leviku tõkestamiseks tuleks lisaks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmetele senikaua, kuni uluksigade hulgas sigade Aafrika katku puhangust tabandunud Itaalia ala loetletakse II taseme piirangutsoonina rakendusmääruse (EL) 2023/594 I lisa II osas, selles määruses sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonides peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljaveo suhtes nimetatud tsoonidest, kohaldada ka nende saadetiste väljaveo suhtes nakkustsoonist, mille Itaalia on pärast kõnealust hiljutist taudipuhangut kehtestanud.

| (11) | Seega tuleks asjaomane nakkustsoon loetleda käesoleva otsuse lisas ja selle suhtes tuleks kohaldada rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonide suhtes. Uue sigade Aafrika katku alase epidemioloogilise olukorra tõttu ja taudi edasise leviku suurenenud vahetut ohtu arvesse võttes ei tohiks kooskõlas eespool nimetatud rakendusmäärusega lubada peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljavedu nakkustsoonist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. Käesolevas otsuses tuleks sätestada ka selle tsooni määramise kestus. |
| --- | --- |

(11)

Seega tuleks asjaomane nakkustsoon loetleda käesoleva otsuse lisas ja selle suhtes tuleks kohaldada rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonide suhtes. Uue sigade Aafrika katku alase epidemioloogilise olukorra tõttu ja taudi edasise leviku suurenenud vahetut ohtu arvesse võttes ei tohiks kooskõlas eespool nimetatud rakendusmäärusega lubada peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljavedu nakkustsoonist teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. Käesolevas otsuses tuleks sätestada ka selle tsooni määramise kestus.

| (12) | Seepärast ei tohiks Itaalia hiljuti seal uluksigade hulgas esinenud sigade Aafrika katku puhangust tingitud riskide maandamiseks lubada nakkustsoonis peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljavedu teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse kuni käesoleva otsuse kehtivusaja lõpuni. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast ei tohiks Itaalia hiljuti seal uluksigade hulgas esinenud sigade Aafrika katku puhangust tingitud riskide maandamiseks lubada nakkustsoonis peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste väljavedu teistesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse kuni käesoleva otsuse kehtivusaja lõpuni.

| (13) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid hakatakse kohaldama võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid hakatakse kohaldama võimalikult kiiresti.

| (14) | Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Itaalias viivitamata nakkustsoon ja loetleda see käesoleva otsuse lisas ning määrata kindlaks tsooni määramise kestus. |
| --- | --- |

(14)

Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Itaalias viivitamata nakkustsoon ja loetleda see käesoleva otsuse lisas ning määrata kindlaks tsooni määramise kestus.

| (15) | Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel, |
| --- | --- |

(15)

Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalia tagab, et:

| a) | Itaalias kehtestatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1 ja selles artiklis sätestatud tingimuste alusel viivitamata piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsooni; |
| --- | --- |

a)

Itaalias kehtestatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1 ja selles artiklis sätestatud tingimuste alusel viivitamata piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsooni;

| b) | punktis a osutatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva rakendusotsuse lisas loetletud alasid; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva rakendusotsuse lisas loetletud alasid;

| c) | Itaalia kehtestab vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 ja rakendusmääruse (EL) 2023/594 artikli 3 punktile b viivitamata sigade Aafrika katku nakkustsooni ning et see hõlmab vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud alasid. |
| --- | --- |

c)

Itaalia kehtestab vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklile 63 ja rakendusmääruse (EL) 2023/594 artikli 3 punktile b viivitamata sigade Aafrika katku nakkustsooni ning et see hõlmab vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud alasid.

Artikkel 2

Itaalia tagab, et lisaks delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 63–66 sätestatud meetmetele kohaldatakse käesoleva otsuse lisas nakkustsoonina loetletud aladel rakendusmääruses (EL) 2023/594 sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmeid, mida kohaldatakse II taseme piirangutsoonides.

Artikkel 3

Itaalia tagab, et lisas nakkustsoonina loetletud aladel peetavate sigade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetisi ei lubata vedada teistesse liikmesriikidesse ega kolmandatesse riikidesse.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse 12. augustini 2023.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Itaaliale.

Brüssel, 15. mai 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 16. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/594, millega kehtestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/605 (ELT L 79, 17.3.2023, lk 65).

4

---

LISA

| Artiklis 1 osutatud piirangutsoonina määratletud Itaalia alad | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- |
| Kaitsetsoon
  Calabria maakonna osa, mis koosneb kolme kilomeetri raadiusega ringist, mille keskpunkt on: laiuskraad 38,070938, pikkuskraad 15,946858 | 12.8.2023 |
| Järelevalvetsoon
  Calabria maakonna osa, mis koosneb kümne kilomeetri raadiusega ringist, mille keskpunkt on: laiuskraad 38,070938, pikkuskraad 15,946858 |
| Artiklis 1 osutatud nakkustsoonina määratletud Itaalia alad | Kohaldamise lõppkuupäev |
| Calabria maakond
  Reggio Calabria provintsis: Cardeto, Motta San Giovanni, Montebello Ionico, Sant’Eufemia d’Aspromonte, Sant’Alessio in Aspromonte, Sinopoli, San Roberto, San Lorenzo, San Procopio, Roghudi, Palmi, Melito di Porto Salvo, Laganadi, Calanna, Roccaforte di Greco, Melicucco, Santo Stefano in Aspromonte, Seminara, Reggio Calabria, Scilla, Cosoleto, Delianuova, Condofuri, Bagaladi, Bagnara Calabra. | 12.8.2023 |

Artiklis 1 osutatud piirangutsoonina määratletud Itaalia alad

Kohaldamise lõppkuupäev

Kaitsetsoon

Calabria maakonna osa, mis koosneb kolme kilomeetri raadiusega ringist, mille keskpunkt on: laiuskraad 38,070938, pikkuskraad 15,946858

12.8.2023

Järelevalvetsoon

Calabria maakonna osa, mis koosneb kümne kilomeetri raadiusega ringist, mille keskpunkt on: laiuskraad 38,070938, pikkuskraad 15,946858

Artiklis 1 osutatud nakkustsoonina määratletud Itaalia alad

Kohaldamise lõppkuupäev

Calabria maakond

Reggio Calabria provintsis: Cardeto, Motta San Giovanni, Montebello Ionico, Sant’Eufemia d’Aspromonte, Sant’Alessio in Aspromonte, Sinopoli, San Roberto, San Lorenzo, San Procopio, Roghudi, Palmi, Melito di Porto Salvo, Laganadi, Calanna, Roccaforte di Greco, Melicucco, Santo Stefano in Aspromonte, Seminara, Reggio Calabria, Scilla, Cosoleto, Delianuova, Condofuri, Bagaladi, Bagnara Calabra.

12.8.2023

---

Parandused

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/67

---

Nõukogu 21. märtsi 2023. aasta otsuse (EL) 2023/701 (Euroopa Liidu nimel vastuvõetud seisukoha kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga moodustatud ühises nõuandetöörühmas seoses selle töökorra muutmisega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 92, 30. märts 2023
  )

Nõukogu otsusele (EL) 2023/701 lisatakse järgmine eelnõu:

EELNÕU

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA MOODUSTATUD ÜHISE NÕUANDETÖÖRÜHMA OTSUS nr .../2023,

...,

millega muudetakse töörühma töökorda

ÜHINE NÕUANDETÖÖRÜHM,

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut („väljaastumisleping“), (1) eriti väljaastumislepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli („protokoll“) artikli 15 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Protokolli artikli 15 lõike 6 kohaselt võtab ühine nõuandetöörühm („töörühm“) oma töökorra vastu vastastikusel kokkuleppel. Töörühm võttis oma töökorra vastu oma esimesel koosolekul 29. jaanuaril 2021. |
| --- | --- |

(1)

Protokolli artikli 15 lõike 6 kohaselt võtab ühine nõuandetöörühm („töörühm“) oma töökorra vastu vastastikusel kokkuleppel. Töörühm võttis oma töökorra vastu oma esimesel koosolekul 29. jaanuaril 2021.

| (2) | Alates esimesest koosolekust on liit ja Ühendkuningriik välja kujundanud töörühma toimimise ning leidnud võimalusi, kuidas töörühm saaks paremini täita protokolli artiklis 15 määratletud ülesandeid. |
| --- | --- |

(2)

Alates esimesest koosolekust on liit ja Ühendkuningriik välja kujundanud töörühma toimimise ning leidnud võimalusi, kuidas töörühm saaks paremini täita protokolli artiklis 15 määratletud ülesandeid.

| (3) | Eelkõige aitaksid need täiustused tagada, et Ühendkuningriik saaks töörühmas arutada oma seisukohti protokolli kohaldamisalasse kuuluvate liidu õigusaktide kohta, muu hulgas Põhja-Iirimaa sidusrühmade panuse alusel, et neid seisukohti saaks enne selliste liidu õigusaktide vastuvõtmist arvesse võtta, |
| --- | --- |

(3)

Eelkõige aitaksid need täiustused tagada, et Ühendkuningriik saaks töörühmas arutada oma seisukohti protokolli kohaldamisalasse kuuluvate liidu õigusaktide kohta, muu hulgas Põhja-Iirimaa sidusrühmade panuse alusel, et neid seisukohti saaks enne selliste liidu õigusaktide vastuvõtmist arvesse võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühise nõuandetöörühma töökorda muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval peale selle vastuvõtmist.

...,

Ühise nõuandetöörühma nimel

kaaseesistujad

LISA

Ühise nõuandetöörühma töökorra artiklit 3 (Koosolekutel osalemine) muudetakse järgmiselt:

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega: „Koosolekutel ja struktureeritud allrühmades osalemine“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega: „Koosolekutel ja struktureeritud allrühmades osalemine“.

| 2) | Lisatakse punktid 3, 4 ja 5:






  „3. | Asjakoasel juhul toetavad töörühma struktureeritud allrühmad, mis koosnevad Euroopa Komisjoni ja Ühendkuningriigi valitsuse ametnikest ning abistavad töörühma tema ülesannete täitmisel teabevahetuse ja vastastikuse konsulteerimise tõhusa foorumina. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse punktid 3, 4 ja 5:

„3.

Asjakoasel juhul toetavad töörühma struktureeritud allrühmad, mis koosnevad Euroopa Komisjoni ja Ühendkuningriigi valitsuse ametnikest ning abistavad töörühma tema ülesannete täitmisel teabevahetuse ja vastastikuse konsulteerimise tõhusa foorumina.

| 4. | Vajaduse korral peetakse struktureeritud allrühmade koosolekuid tagamaks, et liit võtab õigeaegselt arvesse Ühendkuningriigi seisukohti kavandatavate liidu õigusaktide kohta, mille suhtes toimub protokolli artikli 15 lõike 3 kohane teabevahetus. |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral peetakse struktureeritud allrühmade koosolekuid tagamaks, et liit võtab õigeaegselt arvesse Ühendkuningriigi seisukohti kavandatavate liidu õigusaktide kohta, mille suhtes toimub protokolli artikli 15 lõike 3 kohane teabevahetus.

| 5. | Kõiki käesolevas töökorras koosolekute kohta sätestatud eeskirju kohaldatakse mutatis mutandis struktureeritud allrühmade koosolekute suhtes.“ |
| --- | --- |

5.

Kõiki käesolevas töökorras koosolekute kohta sätestatud eeskirju kohaldatakse mutatis mutandis struktureeritud allrühmade koosolekute suhtes.“

---

(1)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

1

---

| 22.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/70

---

Parandused Nõukogu 21. märtsi 2023. aasta otsuse (EL) 2023/702 (seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitees seoses kavandatava otsuse vastuvõtmise ning soovituste, ühis- ja ühepoolsete deklaratsioonide tegemisega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 92, 30. märts 2023
  )

Nõukogu otsusele (EL) 2023/702 lisatakse järgmised lisad:

„1. LISA

„EELNÕU

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2023,

... 2023,

milles sätestatakse Windsori raamistikku käsitlev kord

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut (1 10 11 15 16 17 18 19 21) („väljaastumisleping“), eriti selle artikli 164 lõike 5 punkti d, Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli („protokoll“) artikli 5 lõiget 2, samuti väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punkti c ja protokolli artikli 8 viiendat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on artikli 164 lõike 1 kohaselt loodud ühiskomitee („ühiskomitee“) otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad selliseid otsuseid rakendama ning neil otsustel on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on artikli 164 lõike 1 kohaselt loodud ühiskomitee („ühiskomitee“) otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad selliseid otsuseid rakendama ning neil otsustel on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul.

| (2) | Väljaastumislepingu artikli 182 kohaselt on protokoll kõnealuse lepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(2)

Väljaastumislepingu artikli 182 kohaselt on protokoll kõnealuse lepingu lahutamatu osa.

| (3) | Väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktiga d on ühiskomiteele antud õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse nimetatud lepingut, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida lepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, ja tingimusel et selliste otsustega ei muudeta kõnealuse lepingu olulisi osi. |
| --- | --- |

(3)

Väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktiga d on ühiskomiteele antud õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse nimetatud lepingut, tingimusel et sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid puudusi või lahendada olukordi, mida lepingu allkirjastamise ajal ei osatud ette näha, ja tingimusel et selliste otsustega ei muudeta kõnealuse lepingu olulisi osi.

| (4) | Liit ja Ühendkuningriik on esitanud ühiskomitees ühisdeklaratsiooni selle kohta, et juhul kui see on asjakohane nende suhetes väljaastumislepingu raames, kasutavad nad protokollile viidates kooskõlas õiguskindluse nõuetega väljendit „Windsori raamistik“, ja et nad võivad muudetud protokollile samamoodi viidata ka oma siseriiklikes õigusaktides. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja Ühendkuningriik on esitanud ühiskomitees ühisdeklaratsiooni selle kohta, et juhul kui see on asjakohane nende suhetes väljaastumislepingu raames, kasutavad nad protokollile viidates kooskõlas õiguskindluse nõuetega väljendit „Windsori raamistik“, ja et nad võivad muudetud protokollile samamoodi viidata ka oma siseriiklikes õigusaktides.

| (5) | Liit ja Ühendkuningriik meenutavad ühiselt võetud kohustust, et Ühendkuningriigi valitsuse, Iirimaa valitsuse ja teiste mitmepoolsete läbirääkimiste osaliste vahelises 10. aprilli 1998. aasta suure reede kokkuleppe ehk Belfasti kokkuleppe („1998. aasta kokkulepe“), mis on lisatud samal kuupäeval sõlmitud Briti-Iiri kokkuleppele, kaasa arvatud selle järgnevad rakenduskokkulepped ja -kord, peaks olema kaitstud kõigis selle osades. |
| --- | --- |

(5)

Liit ja Ühendkuningriik meenutavad ühiselt võetud kohustust, et Ühendkuningriigi valitsuse, Iirimaa valitsuse ja teiste mitmepoolsete läbirääkimiste osaliste vahelises 10. aprilli 1998. aasta suure reede kokkuleppe ehk Belfasti kokkuleppe („1998. aasta kokkulepe“), mis on lisatud samal kuupäeval sõlmitud Briti-Iiri kokkuleppele, kaasa arvatud selle järgnevad rakenduskokkulepped ja -kord, peaks olema kaitstud kõigis selle osades.

| (6) | Võttes arvesse Põhja-Iirimaa erilist olukorda, peaks protokolli artikli 6 lõikes 2 osutatud hõlbustamine, arvestades Põhja-Iirimaa staatust Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osana vastavalt protokollile, hõlmama erikorda, mis võimaldab kaupadel liikuda Ühendkuningriigi siseturul, juhul kui kaubad on mõeldud lõpptarbimiseks või lõppkasutuseks Põhja-Iirimaal ja kui on kehtestatud kaitsemeetmed, mis on vajalikud liidu siseturu ja tolliliidu terviklikkuse kaitseks. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse Põhja-Iirimaa erilist olukorda, peaks protokolli artikli 6 lõikes 2 osutatud hõlbustamine, arvestades Põhja-Iirimaa staatust Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osana vastavalt protokollile, hõlmama erikorda, mis võimaldab kaupadel liikuda Ühendkuningriigi siseturul, juhul kui kaubad on mõeldud lõpptarbimiseks või lõppkasutuseks Põhja-Iirimaal ja kui on kehtestatud kaitsemeetmed, mis on vajalikud liidu siseturu ja tolliliidu terviklikkuse kaitseks.

| (7) | Luua tuleks nn hädapidurimehhanism, mis võimaldaks Põhja-Iirimaa Assamblee liikmetel, tuginedes ükskõik millisele tingimustest, mis on sätestatud käesolevale otsusele lisatud Ühendkuningriigi ühepoolse deklaratsiooni (mis käsitleb 1998. aasta kokkuleppe institutsioonide kaasamist) lõikes 1, tegeleda märkimisväärselt ja konkreetselt kogukondade igapäevaelu mõjutavate teguritega, mis tulenevad sellest, kui Põhja-Iirimaal kohaldatakse liidu õiguse sätteid, mida muudetakse või asendatakse tulevaste liidu õigusaktidega. |
| --- | --- |

(7)

Luua tuleks nn hädapidurimehhanism, mis võimaldaks Põhja-Iirimaa Assamblee liikmetel, tuginedes ükskõik millisele tingimustest, mis on sätestatud käesolevale otsusele lisatud Ühendkuningriigi ühepoolse deklaratsiooni (mis käsitleb 1998. aasta kokkuleppe institutsioonide kaasamist) lõikes 1, tegeleda märkimisväärselt ja konkreetselt kogukondade igapäevaelu mõjutavate teguritega, mis tulenevad sellest, kui Põhja-Iirimaal kohaldatakse liidu õiguse sätteid, mida muudetakse või asendatakse tulevaste liidu õigusaktidega.

| (8) | Mis puudutab käibemaksu ja aktsiise, siis arvestades Põhja-Iirimaa erilist olukorda, sealhulgas asjaolu, et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi siseturu lahutamatu osa, tuleks teha teatavad muudatused protokolli 3. lisas. Nimetatud muudatuste tulemusena ei tohiks tekkida maksudest kõrvalehoidmise ohtu ega võimalikke konkurentsimoonutusi. Nende rakendamine Põhja-Iirimaal ja eriti kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi erikorra rakendamine ei tohiks tingida riske liidu siseturule ega Ühendkuningriigi siseturule, samuti ei tohiks see tekitada tarbetut koormust Põhja-Iirimaal tegutsevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(8)

Mis puudutab käibemaksu ja aktsiise, siis arvestades Põhja-Iirimaa erilist olukorda, sealhulgas asjaolu, et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi siseturu lahutamatu osa, tuleks teha teatavad muudatused protokolli 3. lisas. Nimetatud muudatuste tulemusena ei tohiks tekkida maksudest kõrvalehoidmise ohtu ega võimalikke konkurentsimoonutusi. Nende rakendamine Põhja-Iirimaal ja eriti kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi erikorra rakendamine ei tohiks tingida riske liidu siseturule ega Ühendkuningriigi siseturule, samuti ei tohiks see tekitada tarbetut koormust Põhja-Iirimaal tegutsevatele ettevõtjatele.

| (9) | Selleks et selgitada teatavate protokolli 3. lisas juba loetletud õigusaktide kohaldamisala, tuleks kõnealusesse lisasse lisada kaks märkust. Et tagada võimalus lisada kõnealusesse lisasse mis tahes ajal uusi märkusi, tuleks see võimalus käesoleva otsusega ette näha. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et selgitada teatavate protokolli 3. lisas juba loetletud õigusaktide kohaldamisala, tuleks kõnealusesse lisasse lisada kaks märkust. Et tagada võimalus lisada kõnealusesse lisasse mis tahes ajal uusi märkusi, tuleks see võimalus käesoleva otsusega ette näha.

| (10) | Kaupade liikumise suhtes antakse ühiskomiteele protokolli artikli 5 lõikega 2 volitused võtta vastu otsuseid, millega kehtestatakse tingimused, mille korral töötlemist ei tule pidada kaubanduslikul eesmärgil töötlemiseks, ja kriteeriumid, mille täitmise korral võib järeldada, et väljastpoolt liitu Põhja-Iirimaale toodud kauba puhul ei esine ohtu, et see kaup liiguks edaspidi liitu. |
| --- | --- |

(10)

Kaupade liikumise suhtes antakse ühiskomiteele protokolli artikli 5 lõikega 2 volitused võtta vastu otsuseid, millega kehtestatakse tingimused, mille korral töötlemist ei tule pidada kaubanduslikul eesmärgil töötlemiseks, ja kriteeriumid, mille täitmise korral võib järeldada, et väljastpoolt liitu Põhja-Iirimaale toodud kauba puhul ei esine ohtu, et see kaup liiguks edaspidi liitu.

| (11) | Soovitav on parandada ühiskomitee otsuses nr 4/2020 sätestatud kavade toimimist, sealhulgas seoses muudest Ühendkuningriigi osadest pakkides Põhja-Iirimaale saadetavate kaupadega, kuna sel juhul saab võtta meetmeid, mis võimaldavad olukorda tolli alal ulatuslikult lihtsustada. |
| --- | --- |

(11)

Soovitav on parandada ühiskomitee otsuses nr 4/2020 sätestatud kavade toimimist, sealhulgas seoses muudest Ühendkuningriigi osadest pakkides Põhja-Iirimaale saadetavate kaupadega, kuna sel juhul saab võtta meetmeid, mis võimaldavad olukorda tolli alal ulatuslikult lihtsustada.

| (12) | Vastavalt väljaastumislepingu artiklile 175 võtavad liit ja Ühendkuningriik vajalikke meetmeid, et täita heas usus vahekohtu otsust käesoleva otsuse sätete kohaldamise peatamise ja lõpetamise ning nende kohaldatavaks muutumise tingimuste kohta. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt väljaastumislepingu artiklile 175 võtavad liit ja Ühendkuningriik vajalikke meetmeid, et täita heas usus vahekohtu otsust käesoleva otsuse sätete kohaldamise peatamise ja lõpetamise ning nende kohaldatavaks muutumise tingimuste kohta.

| (13) | Ühiskomitee otsus nr 4/2020 tuleks asendada käesoleva otsuse 2. jaoga. |
| --- | --- |

(13)

Ühiskomitee otsus nr 4/2020 tuleks asendada käesoleva otsuse 2. jaoga.

| (14) | Mis puudutab tõhustatud koordineerimismehhanismi loomist seoses protokolli toimimisega käibemaksu ja aktsiisi valdkonnas, siis ühiskomitee võib vastavalt väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktile c muu hulgas muuta erikomiteedele antud ülesandeid. |
| --- | --- |

(14)

Mis puudutab tõhustatud koordineerimismehhanismi loomist seoses protokolli toimimisega käibemaksu ja aktsiisi valdkonnas, siis ühiskomitee võib vastavalt väljaastumislepingu artikli 164 lõike 5 punktile c muu hulgas muuta erikomiteedele antud ülesandeid.

| (15) | Vastavalt protokolli artikli 8 neljandale lõigule peab ühiskomitee kõnealuse artikli rakendamist korrapäraselt arutama, muu hulgas selles osas, mis puudutab kõnealuse artikli esimeses lõigus osutatud sätetega ettenähtud maksuvabastusi ja vähendatud maksumäärasid, ning peab vajaduse korral võtma meetmeid selle nõuetekohaseks kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt protokolli artikli 8 neljandale lõigule peab ühiskomitee kõnealuse artikli rakendamist korrapäraselt arutama, muu hulgas selles osas, mis puudutab kõnealuse artikli esimeses lõigus osutatud sätetega ettenähtud maksuvabastusi ja vähendatud maksumäärasid, ning peab vajaduse korral võtma meetmeid selle nõuetekohaseks kohaldamiseks.

| (16) | Protokolli artikli 8 viienda lõigu kohaselt võib ühiskomitee kõnealuse artikli kohaldamise läbi vaadata, arvestades et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi siseturu lahutamatu osa, ning võtta vajaduse korral vastu otstarbekohased meetmed. |
| --- | --- |

(16)

Protokolli artikli 8 viienda lõigu kohaselt võib ühiskomitee kõnealuse artikli kohaldamise läbi vaadata, arvestades et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi siseturu lahutamatu osa, ning võtta vajaduse korral vastu otstarbekohased meetmed.

| (17) | Selleks et tagada protokolli artikli 8 tõhusus ja eelkõige arvestades, et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi siseturu lahutamatu osa, peaksid liit ja Ühendkuningriik hindama struktureeritult kõiki artikli 8 rakendamisest ja kohaldamisest tingitud küsimusi, sealhulgas eriti mõju, mida võivad Põhja-Iirimaale avaldada liidu ja Ühendkuningriigi tulevased poliitilised ja regulatiivsed algatused kaupade käibemaksu ja aktsiisi valdkonnas. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada protokolli artikli 8 tõhusus ja eelkõige arvestades, et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi siseturu lahutamatu osa, peaksid liit ja Ühendkuningriik hindama struktureeritult kõiki artikli 8 rakendamisest ja kohaldamisest tingitud küsimusi, sealhulgas eriti mõju, mida võivad Põhja-Iirimaale avaldada liidu ja Ühendkuningriigi tulevased poliitilised ja regulatiivsed algatused kaupade käibemaksu ja aktsiisi valdkonnas.

| (18) | Seega on asjakohane luua tõhustatud koordineerimismehhanism, et liit ja Ühendkuningriik saaksid kindlaks teha küsimused, mis seonduvad protokolli toimimisega käibemaksu ja aktsiisi valdkonnas, ja neid arutada ning pakkuda vajadust mööda välja asjakohaseid meetmeid. Sel eesmärgil tuleks kokku kutsuda väljaastumislepingu artikli 165 lõike 1 punktiga c loodud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli rakendamisega seotud küsimuste erikomitee spetsiaalsed koosolekud, et arutada vajadust mööda kaupade käibemaksu ja aktsiise. Kõnealuseid koosolekuid nimetatakse käibemaksu ja aktsiiside tõhustatud koordineerimismehhanismiks, |
| --- | --- |

(18)

Seega on asjakohane luua tõhustatud koordineerimismehhanism, et liit ja Ühendkuningriik saaksid kindlaks teha küsimused, mis seonduvad protokolli toimimisega käibemaksu ja aktsiisi valdkonnas, ja neid arutada ning pakkuda vajadust mööda välja asjakohaseid meetmeid. Sel eesmärgil tuleks kokku kutsuda väljaastumislepingu artikli 165 lõike 1 punktiga c loodud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli rakendamisega seotud küsimuste erikomitee spetsiaalsed koosolekud, et arutada vajadust mööda kaupade käibemaksu ja aktsiise. Kõnealuseid koosolekuid nimetatakse käibemaksu ja aktsiiside tõhustatud koordineerimismehhanismiks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

1. JAGU

PROTOKOLLI MUUDATUSED

Artikkel 1

Protokolli artikli 6 lõike 2 esimese lause järele lisatakse järgmine lause:

„Tulenevalt Põhja-Iirimaa staatusest Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osana vastavalt käesolevale protokollile hõlmab see erikorda, mis käsitleb kaupade liikumist Ühendkuningriigi siseturul juhul, kui kaubad on mõeldud lõpptarbimiseks või lõppkasutuseks Põhja-Iirimaal ja kui on kehtestatud kaitsemeetmed, mis on vajalikud liidu siseturu ja tolliliidu terviklikkuse kaitseks.“

Artikkel 2

Protokolli artikli 13 lõike 3 järele lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Erandina lõikest 3 ja kooskõlas käesoleva lõike neljanda lõiguga ei kohaldata käesoleva lõikega hõlmatud liidu õigusakti, mida on muudetud või mis on asendatud konkreetse liidu õigusaktiga („konkreetne liidu õigusakt“), konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul alates sellest, kui on möödunud kaks nädalat päevast, kui Ühendkuningriik on esitanud liidule ühiskomitee kaudu kirjaliku teate selle kohta, et järgitud on menetlust, mis on sätestatud 1998. aasta kokkuleppe institutsioonide kaasamist käsitlevas Ühendkuningriigi ühepoolses deklaratsioonis, mis on lisatud ühiskomitee otsusele nr .../2023 (2 12 20 22) kui selle I lisa. Kõnealune teade esitatakse kahe kuu jooksul pärast konkreetse liidu õigusakti avaldamist ja see sisaldab üksikasjalikku selgitust Ühendkuningriigi hinnangu kohta käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud tingimustele, samuti Ühendkuningriigis enne teate esitamist läbitud protseduurietappide kohta.

Kui liit leiab, et Ühendkuningriigi selgitus käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud tingimuste kohta ei ole küllaldane, võib ta kahe nädala jooksul pärast teate esitamist taotleda täiendavaid selgitusi ja Ühendkuningriik esitab kõnealused täiendavad selgitused kahe nädala jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. Sellisel juhul ei kohaldata liidu õigusakti konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul alates kolmandast päevast pärast päeva, kui Ühendkuningriik on esitanud kõnealused täiendavad selgitused.

Ühendkuningriik esitab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud teate ainult juhul, kui

| a) | liidu õigusakt selle konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul erineb oma sisu või kohaldamisala poolest kas tervikuna või osaliselt märkimisväärselt enne muutmist või asendamist kohaldatava liidu õigusakti sisust või kohaldamisalast ning |
| --- | --- |

a)

liidu õigusakt selle konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul erineb oma sisu või kohaldamisala poolest kas tervikuna või osaliselt märkimisväärselt enne muutmist või asendamist kohaldatava liidu õigusakti sisust või kohaldamisalast ning

| b) | liidu õigusakti või selle asjaomase osa kohaldamine Põhja-Iirimaal konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul avaldaks märkimisväärset ja tõenäoliselt püsivat mõju Põhja-Iirimaa kogukondade igapäevaelule. |
| --- | --- |

b)

liidu õigusakti või selle asjaomase osa kohaldamine Põhja-Iirimaal konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul avaldaks märkimisväärset ja tõenäoliselt püsivat mõju Põhja-Iirimaa kogukondade igapäevaelule.

Juhul kui punktides a ja b esitatud tingimused on täidetud ainult osa puhul liidu õigusaktist selle konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul, esitatakse teade ainult selle osa kohta, tingimusel et see on liidu õigusaktist selle konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul eraldatav. Kui see ei ole eraldatav, esitatakse teade kõnealust osa sisaldava kõige väiksema eraldatava osa kohta liidu õigusaktist selle konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul.

Kui teade esitatakse osa kohta liidu õigusaktist selle konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul, ei kohaldata liidu õigusakti selle konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul vastavalt eelmise lõigu teisele lausele ainult seoses selle osaga.

Kui on esitatud käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud teade, kohaldatakse lõiget 4 liidu õigusakti suhtes selle konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul; juhul kui liidu õigusakt selle konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul lisatakse käesolevale protokollile, asendab see liidu õigusakti enne selle muutmist või asendamist.

Käesolev lõige hõlmab käesoleva protokolli 2. lisa 1. peatüki esimeses taandes ja 7.–47. peatükis ning protokolli artikli 5 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud liidu õigusakte.“

Artikkel 3

Protokolli 3. lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Peatükki „1. Käibemaks“ lisatakse kande „Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi“ järele järgmine märkus:

  „Selliste kaupade puhul, mille tarnivad ja paigaldavad Põhja-Iirimaal asuvatesse kinnisasjadesse maksukohustuslased, võib Ühendkuningriik kohaldada Põhja-Iirimaa suhtes vähendatud maksumäära, maksumäära alla 5 % või maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega.
  Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks direktiivi 2006/112/EÜ artikli 98 lõike 1 kolmandat lõiku ja artikli 98 lõike 2 esimest lõiku, ja seega võib ta kohaldada vähendatud käibemaksumäära III lisa rohkem kui 24 punktiga hõlmatud tarnete suhtes ning võib kohaldada vähendatud maksumäära, mis on alla 5 % suuruse miinimumi, ja maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega direktiivi 2006/112/EÜ III lisa rohkem kui seitsme punktiga hõlmatud tarnete suhtes.
  Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks direktiivi 2006/112/EÜ (muudetud nõukogu 18. veebruari 2020. aasta direktiiviga (EL) 2020/285, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) väikeettevõtete erikorra osas ning määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ja teabevahetuse osas, mille eesmärk on teostada järelevalvet väikeettevõtete erikorra nõuetekohase kohaldamise üle (3 13)) XII jaotise 1. peatükiga kehtestatud väikeettevõtete erikorda Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa puhul, ja seega võib ta kohaldada ükskõik millist maksuvabastuskava selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle kaubatarnete ja teenuste osutamise aastakäive vastab direktiivi 2006/112/EÜ (muudetud nõukogu direktiiviga (EL) 2020/285) artikli 284 lõikes 1, artiklis 288 ning artikli 288a lõigetes 1 ja 3 sätestatud normidele käibe künniste kohta. Artikli 284 lõikes 1 osutatud käibe piirmäära summa naelsterlingites arvutatakse direktiivi (EL) 2020/285 jõustumise kuupäevale järgneva päeva vahetuskursi alusel, mille on avaldanud Euroopa Keskpank. Selleks et võtta arvesse kõnealuse vahetuskursi muutumist aja jooksul, on 85 000 euro suuruse piirmäära ümberarvutamisel lubatud kõige enam 15 % suurune erinevus.
  Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi erikorda, mis on kehtestatud direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaoga, kaupade kaugmüügi suhtes Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale, tingimusel et kaupade lõpptarbimine toimub Põhja-Iirimaal ja et käibemaks nõutakse sisse Ühendkuningriigis.“ |
| --- | --- |

1)

Peatükki „1. Käibemaks“ lisatakse kande „Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi“ järele järgmine märkus:

„Selliste kaupade puhul, mille tarnivad ja paigaldavad Põhja-Iirimaal asuvatesse kinnisasjadesse maksukohustuslased, võib Ühendkuningriik kohaldada Põhja-Iirimaa suhtes vähendatud maksumäära, maksumäära alla 5 % või maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega.

Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks direktiivi 2006/112/EÜ artikli 98 lõike 1 kolmandat lõiku ja artikli 98 lõike 2 esimest lõiku, ja seega võib ta kohaldada vähendatud käibemaksumäära III lisa rohkem kui 24 punktiga hõlmatud tarnete suhtes ning võib kohaldada vähendatud maksumäära, mis on alla 5 % suuruse miinimumi, ja maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega direktiivi 2006/112/EÜ III lisa rohkem kui seitsme punktiga hõlmatud tarnete suhtes.

Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks direktiivi 2006/112/EÜ (muudetud nõukogu 18. veebruari 2020. aasta direktiiviga (EL) 2020/285, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) väikeettevõtete erikorra osas ning määrust (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ja teabevahetuse osas, mille eesmärk on teostada järelevalvet väikeettevõtete erikorra nõuetekohase kohaldamise üle (3 13)) XII jaotise 1. peatükiga kehtestatud väikeettevõtete erikorda Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa puhul, ja seega võib ta kohaldada ükskõik millist maksuvabastuskava selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle kaubatarnete ja teenuste osutamise aastakäive vastab direktiivi 2006/112/EÜ (muudetud nõukogu direktiiviga (EL) 2020/285) artikli 284 lõikes 1, artiklis 288 ning artikli 288a lõigetes 1 ja 3 sätestatud normidele käibe künniste kohta. Artikli 284 lõikes 1 osutatud käibe piirmäära summa naelsterlingites arvutatakse direktiivi (EL) 2020/285 jõustumise kuupäevale järgneva päeva vahetuskursi alusel, mille on avaldanud Euroopa Keskpank. Selleks et võtta arvesse kõnealuse vahetuskursi muutumist aja jooksul, on 85 000 euro suuruse piirmäära ümberarvutamisel lubatud kõige enam 15 % suurune erinevus.

Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks kolmandatelt territooriumidelt või kolmandatest riikidest imporditud kaupade kaugmüügi erikorda, mis on kehtestatud direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaoga, kaupade kaugmüügi suhtes Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale, tingimusel et kaupade lõpptarbimine toimub Põhja-Iirimaal ja et käibemaks nõutakse sisse Ühendkuningriigis.“

| 2) | Peatükki „2. Aktsiis“ lisatakse kande „Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta“ järele järgmine märkus:

  „Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks nõukogu direktiivi 92/83/EMÜ artikli 3 lõiget 1 ning artikleid 9, 13, 18 ja 21, ning seega võib ta kohaldada alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärasid alati alkoholisisalduse põhjal ja võib kohaldada vähendatud maksumäära selliste alkohoolsete jookide suhtes, mis on pakendatud suurtesse ankrutesse ja mõeldud kohe tarbimiseks võõrustusasutustes, tingimusel et kõnealused Ühendkuningriigi maksumäärad Põhja-Iirimaa puhul ei ole mingil juhul isegi pärast kõiki kohaldatavaid soodustusi madalamad kui direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 lõikes 1 ning artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud maksu alammäärad ja et neid kohaldatakse liidust tarnitavate toodete suhtes vähemalt sama soodsalt kui omamaiste toodete suhtes.
  Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks nõukogu direktiivi 92/83/EMÜ artikleid 4, 9a, 13a, 18a, artikli 22 lõikeid 1–5 ja artiklit 23a, ja seega võib ta määratleda väiketootjad ja kehtestada vähendatud maksumäärad väiketootjate valmistatud alkoholi ja alkohoolsete jookide suhtes, tingimusel et kõnealused Ühendkuningriigi maksumäärad Põhja-Iirimaa puhul ei ole mingil juhul isegi pärast kõiki kohaldatavaid soodustusi madalamad kui direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 lõikes 1 ning artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud maksu alammäärad ning et vähendatud maksumäära kasutamise õigust omavate väiketootjate aastatoodang ei ole mingil juhul suurem kui tootmise alammäärad, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 92/83/EMÜ artikli 4 lõike 1 esimeses taandes, artikli 9a lõike 1 esimeses taandes, artikli 13a lõike 1 esimeses taandes, artikli 18a lõike 1 esimeses taandes ja artikli 22 lõike 1 esimeses taandes. Liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahel ei kohaldata Põhja-Iirimaa puhul direktiivi 92/83/EMÜ artikli 4 lõikes 3, artikli 9a lõikes 3, artikli 13a lõikes 5, artikli 18a lõikes 4, artikli 22 lõikes 3 ja artikli 23a lõikes 3 sätestatud vastastikuse tunnustamise menetlusi.“ |
| --- | --- |

2)

Peatükki „2. Aktsiis“ lisatakse kande „Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/83/EMÜ alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta“ järele järgmine märkus:

„Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks nõukogu direktiivi 92/83/EMÜ artikli 3 lõiget 1 ning artikleid 9, 13, 18 ja 21, ning seega võib ta kohaldada alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimäärasid alati alkoholisisalduse põhjal ja võib kohaldada vähendatud maksumäära selliste alkohoolsete jookide suhtes, mis on pakendatud suurtesse ankrutesse ja mõeldud kohe tarbimiseks võõrustusasutustes, tingimusel et kõnealused Ühendkuningriigi maksumäärad Põhja-Iirimaa puhul ei ole mingil juhul isegi pärast kõiki kohaldatavaid soodustusi madalamad kui direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 lõikes 1 ning artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud maksu alammäärad ja et neid kohaldatakse liidust tarnitavate toodete suhtes vähemalt sama soodsalt kui omamaiste toodete suhtes.

Ühendkuningriigilt ei nõuta Põhja-Iirimaa puhul, et ta kohaldaks nõukogu direktiivi 92/83/EMÜ artikleid 4, 9a, 13a, 18a, artikli 22 lõikeid 1–5 ja artiklit 23a, ja seega võib ta määratleda väiketootjad ja kehtestada vähendatud maksumäärad väiketootjate valmistatud alkoholi ja alkohoolsete jookide suhtes, tingimusel et kõnealused Ühendkuningriigi maksumäärad Põhja-Iirimaa puhul ei ole mingil juhul isegi pärast kõiki kohaldatavaid soodustusi madalamad kui direktiivi 92/84/EMÜ artikli 3 lõikes 1 ning artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud maksu alammäärad ning et vähendatud maksumäära kasutamise õigust omavate väiketootjate aastatoodang ei ole mingil juhul suurem kui tootmise alammäärad, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 92/83/EMÜ artikli 4 lõike 1 esimeses taandes, artikli 9a lõike 1 esimeses taandes, artikli 13a lõike 1 esimeses taandes, artikli 18a lõike 1 esimeses taandes ja artikli 22 lõike 1 esimeses taandes. Liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahel ei kohaldata Põhja-Iirimaa puhul direktiivi 92/83/EMÜ artikli 4 lõikes 3, artikli 9a lõikes 3, artikli 13a lõikes 5, artikli 18a lõikes 4, artikli 22 lõikes 3 ja artikli 23a lõikes 3 sätestatud vastastikuse tunnustamise menetlusi.“

Artikkel 4

1.   Protokolli 3. lisa peatükki „1. Käibemaks“ lisatakse muid märkusi peale nende, mis on esitatud käesoleva otsuse (selle ühiskomitees heakskiidetud kujul) artikli 3 lõikes 1, tingimusel et kõnealuste märkustega määratakse kindlaks, mil viisil 3. lisa 1. jaos loetletud liidu õigusakte kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa puhul. Kõnealuste märkustega tagatakse, et puudub negatiivne mõju liidu siseturule, nagu näiteks maksudest kõrvalehoidmise risk või konkurentsimoonutuste võimalus.

2.   Protokolli 3. lisa peatükki „2. Aktsiis“ lisatakse muid märkusi peale nende, mis on esitatud käesoleva otsuse (selle ühiskomitees heakskiidetud kujul) artikli 3 lõikes 2, tingimusel et kõnealuste märkustega määratakse kindlaks, mil viisil 3. lisa 2. jaos loetletud liidu õigusakte kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa puhul. Kõnealuste märkustega tagatakse, et puudub negatiivne mõju liidu siseturule, nagu näiteks maksudest kõrvalehoidmise risk või konkurentsimoonutuste võimalus.

2. JAGU

SELLISE KAUBA KINDLAKSMÄÄRAMINE, MILLE PUHUL PUUDUB SELLE EDASI LIITU LIIKUMISE OHT, JA OTSUSE NR°4/2020 KEHTETUKS TUNNISTAMINE

Artikkel 5

Reguleerimisese

Käesolevas jaos sätestatakse protokolli artikli 5 lõike 2 rakenduseeskirjad seoses järgmisega:

| a) | tingimused, mille täitmise korral järeldatakse, et väljastpoolt liitu Põhja-Iirimaale toodud kaupa ei hakata Põhja-Iirimaal kaubanduslikel eesmärkidel töötlema; |
| --- | --- |

a)

tingimused, mille täitmise korral järeldatakse, et väljastpoolt liitu Põhja-Iirimaale toodud kaupa ei hakata Põhja-Iirimaal kaubanduslikel eesmärkidel töötlema;

| b) | kriteeriumid, mille täitmise korral võib järeldada, et väljastpoolt liitu Põhja-Iirimaale toodud kauba puhul ei esine ohtu, et see kaup liiguks edaspidi liitu. |
| --- | --- |

b)

kriteeriumid, mille täitmise korral võib järeldada, et väljastpoolt liitu Põhja-Iirimaale toodud kauba puhul ei esine ohtu, et see kaup liiguks edaspidi liitu.

Artikkel 6

Mittekaubanduslikul eesmärgil töötlemine

Protokolli artikli 5 lõike 2 esimese lõigu punkti a ja kolmanda lõigu kohaldamisel peetakse kauba töötlemist mittekaubanduslikul eesmärgil töötlemiseks, kui:

| a) | sellise isiku aastakäive, kes esitab kõnealuse kauba vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni või kelle nimel selline deklaratsioon esitatakse („importija“), oli viimasel terviklikul majandusaastal alla 2 000 000 naelsterlingi, või |
| --- | --- |

a)

sellise isiku aastakäive, kes esitab kõnealuse kauba vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni või kelle nimel selline deklaratsioon esitatakse („importija“), oli viimasel terviklikul majandusaastal alla 2 000 000 naelsterlingi, või

| b) | töötlemine toimub Põhja-Iirimaal ja selle ainus eesmärk on:






  i) | toidu müük Ühendkuningriigis asuvale lõpptarbijale, |
| --- | --- | --- |

b)

töötlemine toimub Põhja-Iirimaal ja selle ainus eesmärk on:

i)

toidu müük Ühendkuningriigis asuvale lõpptarbijale,

| ii) | ehitus, mille puhul töödeldud kaubad on ette nähtud selleks, et moodustada alaline osa ehitisest, mida importija või üks talle järgnev üksus Põhja-Iirimaal ehitab ja mis asub seal, |
| --- | --- |

ii)

ehitus, mille puhul töödeldud kaubad on ette nähtud selleks, et moodustada alaline osa ehitisest, mida importija või üks talle järgnev üksus Põhja-Iirimaal ehitab ja mis asub seal,

| iii) | tervise- või hooldusteenuste otsene osutamine saajale importija või ühe talle järgneva üksuse poolt Põhja-Iirimaal, |
| --- | --- |

iii)

tervise- või hooldusteenuste otsene osutamine saajale importija või ühe talle järgneva üksuse poolt Põhja-Iirimaal,

| iv) | importija või ühe talle järgneva üksuse mittetulunduslik tegevus Põhja-Iirimaal, kui töödeldud kaupa ei müüda hiljem edasi, või |
| --- | --- |

iv)

importija või ühe talle järgneva üksuse mittetulunduslik tegevus Põhja-Iirimaal, kui töödeldud kaupa ei müüda hiljem edasi, või

| v) | lõppkasutus loomatoiduna Põhja-Iirimaal asuvates ruumides importija või ühe talle järgneva üksuse poolt. |
| --- | --- |

v)

lõppkasutus loomatoiduna Põhja-Iirimaal asuvates ruumides importija või ühe talle järgneva üksuse poolt.

Artikkel 7

Kriteeriumid, mille täitmise korral võib järeldada, et kauba puhul ei ole ohtu, et see liiguks edaspidi liitu

1.   Võib järeldada, et puudub oht, et kaup liigub edaspidi liitu, kui kaupa ei peeta käesoleva otsuse artikli 6 kohaselt kaubanduslikul eesmärgil töödeldavaks ja kui:

| a) | kauba puhul, mis tuuakse Põhja-Iirimaale otseveoga mõnest teisest Ühendkuningriigi osast:






  i) | liidu ühise tollitariifistiku kohaselt tasumisele kuuluv tollimaks võrdub nulliga või |
| --- | --- | --- |

a)

kauba puhul, mis tuuakse Põhja-Iirimaale otseveoga mõnest teisest Ühendkuningriigi osast:

i)

liidu ühise tollitariifistiku kohaselt tasumisele kuuluv tollimaks võrdub nulliga või

| ii) | importijal on käesoleva otsuse artiklite 9–11 kohaselt lubatud tuua kõnealune kaup Põhja-Iirimaale müügiks Ühendkuningriigis asuvatele lõpptarbijatele või lõppkasutuseks Ühendkuningriigis asuvate lõpptarbijate poolt, sealhulgas juhul, kui seda kaupa on enne selle müüki lõpptarbijatele või lõppkasutust lõpptarbijate poolt käesoleva otsuse artikli 6 kohaselt mittekaubanduslikul eesmärgil töödeldud, või |
| --- | --- |

ii)

importijal on käesoleva otsuse artiklite 9–11 kohaselt lubatud tuua kõnealune kaup Põhja-Iirimaale müügiks Ühendkuningriigis asuvatele lõpptarbijatele või lõppkasutuseks Ühendkuningriigis asuvate lõpptarbijate poolt, sealhulgas juhul, kui seda kaupa on enne selle müüki lõpptarbijatele või lõppkasutust lõpptarbijate poolt käesoleva otsuse artikli 6 kohaselt mittekaubanduslikul eesmärgil töödeldud, või

| iii) | see saadetakse pakiga ning






  aa) | see on mittekaubanduslikku laadi ja eraisik on saatnud selle teisele eraisikule, kes elab Põhja-Iirimaal, või |
| --- | --- | --- |

iii)

see saadetakse pakiga ning

aa)

see on mittekaubanduslikku laadi ja eraisik on saatnud selle teisele eraisikule, kes elab Põhja-Iirimaal, või

| bb) | ettevõtja on saatnud selle käesoleva otsuse artikli 12 kohaselt loa saanud vedaja vahendusel eraisikule, kes elab Põhja-Iirimaal, ja see on eranditult isiklikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

bb)

ettevõtja on saatnud selle käesoleva otsuse artikli 12 kohaselt loa saanud vedaja vahendusel eraisikule, kes elab Põhja-Iirimaal, ja see on eranditult isiklikuks kasutamiseks;

| b) | kaupade puhul, mis tuuakse Põhja-Iirimaale otseveoga mujalt kui liidust või mõnest teisest Ühendkuningriigi osast:






  i) | liidu ühise tollitariifistiku kohaselt tasumisele kuuluv tollimaks on võrdne Ühendkuningriigi tollitariifistiku kohaselt tasumisele kuuluva tollimaksuga või sellest väiksem või |
| --- | --- | --- |

b)

kaupade puhul, mis tuuakse Põhja-Iirimaale otseveoga mujalt kui liidust või mõnest teisest Ühendkuningriigi osast:

i)

liidu ühise tollitariifistiku kohaselt tasumisele kuuluv tollimaks on võrdne Ühendkuningriigi tollitariifistiku kohaselt tasumisele kuuluva tollimaksuga või sellest väiksem või

| ii) | importijal on käesoleva otsuse artiklite 9–11 kohaselt lubatud tuua kõnealune kaup Põhja-Iirimaale müügiks Ühendkuningriigis asuvatele lõpptarbijatele või lõppkasutuseks Ühendkuningriigis asuvate lõpptarbija poolt (sealhulgas juhul, kui seda kaupa on enne selle müüki lõpptarbijatele või lõppkasutust lõpptarbijate poolt käesoleva otsuse artikli 6 kohaselt mittekaubanduslikul eesmärgil töödeldud) ning liidu ühise tollitariifistiku kohaselt tasumisele kuuluva tollimaksu ja Ühendkuningriigi tollitariifistiku alusel tasumisele kuuluva tollimaksu vahe on väiksem kui 3 % kauba tolliväärtusest. |
| --- | --- |

ii)

importijal on käesoleva otsuse artiklite 9–11 kohaselt lubatud tuua kõnealune kaup Põhja-Iirimaale müügiks Ühendkuningriigis asuvatele lõpptarbijatele või lõppkasutuseks Ühendkuningriigis asuvate lõpptarbija poolt (sealhulgas juhul, kui seda kaupa on enne selle müüki lõpptarbijatele või lõppkasutust lõpptarbijate poolt käesoleva otsuse artikli 6 kohaselt mittekaubanduslikul eesmärgil töödeldud) ning liidu ühise tollitariifistiku kohaselt tasumisele kuuluva tollimaksu ja Ühendkuningriigi tollitariifistiku alusel tasumisele kuuluva tollimaksu vahe on väiksem kui 3 % kauba tolliväärtusest.

2.   Lõike 1 punkti a alapunkti ii, lõike 1 punkti a alapunkti iii ja lõike 1 punkti b alapunkti ii ei kohaldata kaupade suhtes, mille suhtes kohaldatakse liidu vastu võetud kaubandusalaseid kaitsemeetmeid.

3.   Käesoleva otsuse kohaldamisel tähistab sõna „pakk“ saadetist, mis sisaldab:

| a) | kaupu, mis ei ole kirjasaadetis ja mille maksimaalne kogubrutokaal on 31,5 kg, või |
| --- | --- |

a)

kaupu, mis ei ole kirjasaadetis ja mille maksimaalne kogubrutokaal on 31,5 kg, või

| b) | ühte kaubaühikut, mis ei ole kirjasaadetis, mille maksimaalne kogubrutokaal on 100 kg ja mis seondub äritehinguga. |
| --- | --- |

b)

ühte kaubaühikut, mis ei ole kirjasaadetis, mille maksimaalne kogubrutokaal on 100 kg ja mis seondub äritehinguga.

Artikkel 8

Kohaldatavate tollimaksude kindlaksmääramine

Käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 7 lõike 1 punkti b kohaldamisel kehtib järgmine:

| a) | liidu ühise tollitariifistiku kohaselt kauba pealt tasumisele kuuluv tollimaks määratakse kindlaks vastavalt liidu tollialastes õigusaktides sätestatud õigusnormidele; |
| --- | --- |

a)

liidu ühise tollitariifistiku kohaselt kauba pealt tasumisele kuuluv tollimaks määratakse kindlaks vastavalt liidu tollialastes õigusaktides sätestatud õigusnormidele;

| b) | Ühendkuningriigi tollitariifistiku kohaselt kauba pealt tasumisele kuuluv tollimaks määratakse kindlaks vastavalt Ühendkuningriigi tollialastes õigusaktides sätestatud õigusnormidele. |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigi tollitariifistiku kohaselt kauba pealt tasumisele kuuluv tollimaks määratakse kindlaks vastavalt Ühendkuningriigi tollialastes õigusaktides sätestatud õigusnormidele.

Artikkel 9

Loa andmine artiklis 7 osutatud eesmärgil

1.   Käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 7 lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaldamisel tuleb selleks, et saada luba tuua kaup otseveoga Põhja-Iirimaale müügiks lõpptarbijatele või lõppkasutuseks lõpptarbijate poolt, esitada taotlus Ühendkuningriigi pädevale asutusele.

2.   Lõikes 1 osutatud loataotlus sisaldab teavet taotleja äritegevuse kohta, tavapäraselt Põhja-Iirimaale toodavate kaupade kohta ning selliste andmete, süsteemide ja kontrollimeetmete kirjeldust, mille taotleja on kehtestanud selle tagamiseks, et loaga hõlmatud kaubad deklareeritakse tollis nõuetekohaselt ning et käesoleva otsuse artikli 10 punktis b sätestatud kohustuse toetamiseks suudetakse esitada tõendid. Kaupleja säilitab tõendeid, nt arveid, viimase viie aasta kohta ja esitab need nõudmise korral pädevatele asutustele. Taotlusega seotud andmenõuded on üksikasjalikult sätestatud käesoleva otsuse II lisas.

3.   Loal peab olema märgitud vähemalt järgmine:

| a) | selle isiku nimi, kellele luba on antud („loa omanik“); |
| --- | --- |

a)

selle isiku nimi, kellele luba on antud („loa omanik“);

| b) | pädeva tolliasutuse poolt otsusele määratud ühtne viitenumber; |
| --- | --- |

b)

pädeva tolliasutuse poolt otsusele määratud ühtne viitenumber;

| c) | loa andnud asutus; |
| --- | --- |

c)

loa andnud asutus;

| d) | loa jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

d)

loa jõustumise kuupäev.

4.   Käesolevas artiklis osutatud taotluste ja lubade, sealhulgas järelevalve suhtes kohaldatakse liidu tollialaste õigusaktide sätteid, mis käsitlevad tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud otsuseid.

5.   Juhul kui Ühendkuningriigi pädev tolliasutus teeb kindlaks, et luba on tahtlikult väärkasutatud või käesolevas otsuses sätestatud loa andmise tingimusi on rikutud, peatab või tühistab asutus selle loa.

6.   Liidu esindajad võivad esitada Ühendkuningriigi pädevale tolliasutusele taotluse, et ta konkreetset luba kontrolliks. Ühendkuningriigi pädev tolliasutus astub vastuseks nimetatud taotlusele asjakohaseid samme ja esitab 30 päeva jooksul teabe võetud meetmete kohta.

Artikkel 10

Loa andmise üldtingimused

Käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 7 lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaldamisel võib loa anda taotlejatele, kes:

| a) | vastavad järgmistele asutamiskriteeriumidele:






  i) | nad on asutatud Põhja-Iirimaal või neil on Põhja-Iirimaal kindel tegevuskoht,






  — | kus on püsivalt olemas inim- ja tehnilised ressursid ning |
| --- | --- | --- | --- |

a)

vastavad järgmistele asutamiskriteeriumidele:

i)

nad on asutatud Põhja-Iirimaal või neil on Põhja-Iirimaal kindel tegevuskoht,

—

kus on püsivalt olemas inim- ja tehnilised ressursid ning

| — | kust kaup müüakse lõpptarbijatele või antakse lõpptarbijatele lõppkasutuseks ning |
| --- | --- |

—

kust kaup müüakse lõpptarbijatele või antakse lõpptarbijatele lõppkasutuseks ning

| — | kus tolli-, äri- ja veoandmed ja -teave on Põhja-Iirimaal kättesaadavad või juurdepääsetavad või |
| --- | --- |

—

kus tolli-, äri- ja veoandmed ja -teave on Põhja-Iirimaal kättesaadavad või juurdepääsetavad või

| ii) | nad on asutatud muudes Ühendkuningriigi osades kui Põhja-Iirimaa ja vastavad järgmistele kriteeriumidele:






  — | nende tollitoimingud tehakse Ühendkuningriigis, |
| --- | --- | --- |

ii)

nad on asutatud muudes Ühendkuningriigi osades kui Põhja-Iirimaa ja vastavad järgmistele kriteeriumidele:

—

nende tollitoimingud tehakse Ühendkuningriigis,

| — | neil on Põhja-Iirimaal kaudne tolliesindaja, |
| --- | --- |

—

neil on Põhja-Iirimaal kaudne tolliesindaja,

| — | nende tolli-, äri- ja veoandmed ja -teave on Ühendkuningriigis Ühendkuningriigi pädevatele asutustele ja liidu esindajatele kättesaadavad või juurdepääsetavad, et kontrollida käesolevast otsusest tulenevate tingimuste ja kohustuste täitmist, ning |
| --- | --- |

—

nende tolli-, äri- ja veoandmed ja -teave on Ühendkuningriigis Ühendkuningriigi pädevatele asutustele ja liidu esindajatele kättesaadavad või juurdepääsetavad, et kontrollida käesolevast otsusest tulenevate tingimuste ja kohustuste täitmist, ning

| b) | kohustuvad tooma kaupu Põhja-Iirimaale üksnes müügiks lõpptarbijatele või lõppkasutuseks lõpptarbijate poolt Ühendkuningriigis, sealhulgas juhul, kui neid kaupu on käesoleva otsuse artikli 6 kohaselt töödeldud mittekaubanduslikul eesmärgil enne nende müüki lõpptarbijatele või lõppkasutust lõpptarbijate poolt Ühendkuningriigis, ning juhul, kui kaup müüakse Põhja-Iirimaal asuvatele lõpptarbijatele, kohustuvad tagama, et müügiks kasutatakse Põhja-Iirimaal asuvat ühte või mitut füüsilist müügipunkti, kust toimub füüsiline otsemüük lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

b)

kohustuvad tooma kaupu Põhja-Iirimaale üksnes müügiks lõpptarbijatele või lõppkasutuseks lõpptarbijate poolt Ühendkuningriigis, sealhulgas juhul, kui neid kaupu on käesoleva otsuse artikli 6 kohaselt töödeldud mittekaubanduslikul eesmärgil enne nende müüki lõpptarbijatele või lõppkasutust lõpptarbijate poolt Ühendkuningriigis, ning juhul, kui kaup müüakse Põhja-Iirimaal asuvatele lõpptarbijatele, kohustuvad tagama, et müügiks kasutatakse Põhja-Iirimaal asuvat ühte või mitut füüsilist müügipunkti, kust toimub füüsiline otsemüük lõpptarbijatele.

Artikkel 11

Impordiloa andmise eritingimused

1.   Käesoleva artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 7 lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaldamisel antakse luba kauba toomiseks Põhja-Iirimaale üksnes taotlejatele, kes vastavad käesoleva otsuse artiklis 10 sätestatud tingimustele ja järgmistele tingimustele, mida on täpsemalt selgitatud käesoleva otsuse III lisas:

| a) | taotleja kinnitab, et ta deklareerib vastavalt käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunktile ii või artikli 7 lõike 1 punkti b alapunktile ii Põhja-Iirimaale toodud kauba vabasse ringlusse lubamiseks; |
| --- | --- |

a)

taotleja kinnitab, et ta deklareerib vastavalt käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunktile ii või artikli 7 lõike 1 punkti b alapunktile ii Põhja-Iirimaale toodud kauba vabasse ringlusse lubamiseks;

| b) | taotleja ei tohi olla kolme aasta jooksul enne taotluse esitamist toime pannud tollilalaste õigusaktide ega maksueeskirjade tõsiseid rikkumisi ega korduvaid rikkumisi ega oma majandustegevusega seotud raskeid kuritegusid; |
| --- | --- |

b)

taotleja ei tohi olla kolme aasta jooksul enne taotluse esitamist toime pannud tollilalaste õigusaktide ega maksueeskirjade tõsiseid rikkumisi ega korduvaid rikkumisi ega oma majandustegevusega seotud raskeid kuritegusid;

| c) | kauba puhul, mis deklareeritakse kaubana, mille puhul puudub oht, et see liiguks edaspidi liitu, tõendab taotleja, et tal on kõrgetasemeline kontroll oma tegevuse ja kaubavoogude üle, kasutades selleks äriandmete ja asjakohasel juhul veoandmete haldamise süsteemi, mis võimaldab asjakohaseid kontrolle ja tõendite esitamist käesoleva otsuse artikli 10 punktis b sätestatud kohustuse täitmise kohta; |
| --- | --- |

c)

kauba puhul, mis deklareeritakse kaubana, mille puhul puudub oht, et see liiguks edaspidi liitu, tõendab taotleja, et tal on kõrgetasemeline kontroll oma tegevuse ja kaubavoogude üle, kasutades selleks äriandmete ja asjakohasel juhul veoandmete haldamise süsteemi, mis võimaldab asjakohaseid kontrolle ja tõendite esitamist käesoleva otsuse artikli 10 punktis b sätestatud kohustuse täitmise kohta;

| d) | taotlejal on kolme aasta jooksul enne taotluse esitamist või alates tema asutamisest, kui sellest on möödunud vähem kui kolm aastat, piisavalt rahalisi vahendeid, et oma kohustusi täita, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomase äritegevuse eripära; |
| --- | --- |

d)

taotlejal on kolme aasta jooksul enne taotluse esitamist või alates tema asutamisest, kui sellest on möödunud vähem kui kolm aastat, piisavalt rahalisi vahendeid, et oma kohustusi täita, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomase äritegevuse eripära;

| e) | taotleja peaks suutma tõendada, et mõistab selgelt kõnealusest loast tulenevaid ja kava alusel toimuva kaupade liikumisega seotud kohustusi ning seda, kuidas neid täita. |
| --- | --- |

e)

taotleja peaks suutma tõendada, et mõistab selgelt kõnealusest loast tulenevaid ja kava alusel toimuva kaupade liikumisega seotud kohustusi ning seda, kuidas neid täita.

2.   Taotleja peab suutma kindlaks teha, kas kaup, mida ta toob Põhja-Iirimaale, kuulub mõnesse käesoleva otsuse IV lisas sätestatud kategooriasse.

3.   Luba antakse üksnes juhul, kui tolliasutus leiab, et ta suudab teha kontrolle kooskõlas asjaomase kokkulepitud tegevuskorraga ja ilma ebaproportsionaalse halduskoormuseta, sealhulgas kontrollida tõendeid selle kohta, et kaup müüdi lõpptarbijatele või läks lõppkasutusse lõpptarbijate poolt.

Artikkel 12

Veoloa andmise eritingimused

1.   Käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti iii alapunkti bb kohaldamisel saab pakke vedav ettevõtja, sealhulgas Ühendkuningriigi määratud postiettevõtja, taotleda luba tegutseda pakkide vedajana muudest Ühendkuningriigi osadest Põhja-Iirimaale („loa saanud vedaja“), kui ta vastab järgmistele tingimustele:

| a) | ta on ettevõtjana registreeritud; |
| --- | --- |

a)

ta on ettevõtjana registreeritud;

| b) | ta on asutatud Ühendkuningriigis, ning kui ta ei ole asutatud Põhja-Iirimaal, on tal Põhja-Iirimaal kaudne tolliesindaja; |
| --- | --- |

b)

ta on asutatud Ühendkuningriigis, ning kui ta ei ole asutatud Põhja-Iirimaal, on tal Põhja-Iirimaal kaudne tolliesindaja;

| c) | ta ei tohi olla kolme aasta jooksul enne taotluse esitamist tõsiselt või korduvalt rikkunud õigusnorme, mis on seotud tema majandustegevusega; |
| --- | --- |

c)

ta ei tohi olla kolme aasta jooksul enne taotluse esitamist tõsiselt või korduvalt rikkunud õigusnorme, mis on seotud tema majandustegevusega;

| d) | tal peab olema kõrgetasemeline kontroll oma tegevuse üle, kasutades selleks äriandmete ja asjakohasel juhul veoandmete haldamise süsteemi, mis võimaldab asjakohaseid kontrolle ja tõendite esitamist, et toetada oma majandustegevust. |
| --- | --- |

d)

tal peab olema kõrgetasemeline kontroll oma tegevuse üle, kasutades selleks äriandmete ja asjakohasel juhul veoandmete haldamise süsteemi, mis võimaldab asjakohaseid kontrolle ja tõendite esitamist, et toetada oma majandustegevust.

2.   Luba antakse üksnes juhul, kui Ühendkuningriigi pädev asutus leiab, et ta suudab teha kontrolle kooskõlas asjaomase kokkulepitud tegevuskorraga ja ilma ebaproportsionaalse halduskoormuseta, sealhulgas kontrollida tõendeid selle kohta, et kaup tarniti Põhja-Iirimaal elavale eraisikule.

Artikkel 13

Loa saanud vedaja kohustused

Loa saanud vedaja:

| a) | kohustub tõendama, et pakis sisalduv kaup kuulub komisjoni delegeeritud rakendusmääruse (EL) 2015/2446 artikli 138 punktis l kirjeldatud liiki; |
| --- | --- |

a)

kohustub tõendama, et pakis sisalduv kaup kuulub komisjoni delegeeritud rakendusmääruse (EL) 2015/2446 artikli 138 punktis l kirjeldatud liiki;

| b) | rakendab tegevusprotsesse, mis võimaldavad tal teha vahet, kas paki saaja või saatja on ettevõtja või eraisik; |
| --- | --- |

b)

rakendab tegevusprotsesse, mis võimaldavad tal teha vahet, kas paki saaja või saatja on ettevõtja või eraisik;

| c) | peab suutma kindlaks teha, kas kaup, mida ta toob Põhja-Iirimaale, kuulub käesoleva otsuse IV lisas sätestatud kategooriasse 1; |
| --- | --- |

c)

peab suutma kindlaks teha, kas kaup, mida ta toob Põhja-Iirimaale, kuulub käesoleva otsuse IV lisas sätestatud kategooriasse 1;

| d) | rakendab süsteeme, mis võimaldavad tal koguda ja jagada komisjoni delegeeritud rakendusmääruse (EL) 2015/2446 lisas 52-03 osutatud andmeid; |
| --- | --- |

d)

rakendab süsteeme, mis võimaldavad tal koguda ja jagada komisjoni delegeeritud rakendusmääruse (EL) 2015/2446 lisas 52-03 osutatud andmeid;

| e) | esitab korrapäraselt ja komisjoni delegeeritud rakendusmääruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõike 1 punkti d alapunktis vii sätestatud tingimuste kohaselt Ühendriigi pädevale asutusele nimetatud sättes osutatud andmed; |
| --- | --- |

e)

esitab korrapäraselt ja komisjoni delegeeritud rakendusmääruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõike 1 punkti d alapunktis vii sätestatud tingimuste kohaselt Ühendriigi pädevale asutusele nimetatud sättes osutatud andmed;

| f) | teatab Ühendkuningriigi pädevale asutusele mis tahes kahtlasest tegevusest seoses käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti iii alapunktis bb osutatud pakkide liikumisega; |
| --- | --- |

f)

teatab Ühendkuningriigi pädevale asutusele mis tahes kahtlasest tegevusest seoses käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti iii alapunktis bb osutatud pakkide liikumisega;

| g) | vastab Ühendkuningriigi pädeva asutuse erakorralistele täiendava teabe taotlustele; |
| --- | --- |

g)

vastab Ühendkuningriigi pädeva asutuse erakorralistele täiendava teabe taotlustele;

| h) | täidab Ühendkuningriigi pädeva asutuse kõiki juhiseid seoses käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti iii alapunktis bb osutatud pakkide liikumisega. |
| --- | --- |

h)

täidab Ühendkuningriigi pädeva asutuse kõiki juhiseid seoses käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti iii alapunktis bb osutatud pakkide liikumisega.

Artikkel 14

Teabevahetus protokolli artikli 5 lõigete 1 ja 2 kohaldamise kohta

1.   Ühendkuningriik esitab liidule teavet protokolli artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning käesoleva otsuse kohta kord kuus, ilma et see piiraks tema kohustusi, mis tulenevad protokolli artikli 5 lõikest 4, mida tõlgendatakse koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 638/2004 (4 14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 471/2009 (5). Kõnealune teave peab sisaldama koguseid ja väärtusi koondandmetena ja saadetise kohta, samuti transpordivahendeid, mis on seotud järgmisega:

| a) | Põhja-Iirimaale toodud kaup, millelt ei tulnud maksta tollimaksu vastavalt protokolli artikli 5 lõike 1 esimesele lõigule; |
| --- | --- |

a)

Põhja-Iirimaale toodud kaup, millelt ei tulnud maksta tollimaksu vastavalt protokolli artikli 5 lõike 1 esimesele lõigule;

| b) | Põhja-Iirimaale toodud kaup, millelt suhtes kohaldati Ühendkuningriigis kehtivaid tasumisele kuuluvaid tollimakse vastavalt protokolli artikli 5 lõike 1 teisele lõigule, ning |
| --- | --- |

b)

Põhja-Iirimaale toodud kaup, millelt suhtes kohaldati Ühendkuningriigis kehtivaid tasumisele kuuluvaid tollimakse vastavalt protokolli artikli 5 lõike 1 teisele lõigule, ning

| c) | Põhja-Iirimaale toodud kaup, mille suhtes kohaldati tasumisele kuuluvaid tollimakse vastavalt liidu ühisele tollitariifistikule. |
| --- | --- |

c)

Põhja-Iirimaale toodud kaup, mille suhtes kohaldati tasumisele kuuluvaid tollimakse vastavalt liidu ühisele tollitariifistikule.

2.   Ühendkuningriik esitab lõikes 1 osutatud teabe selle kuu 15. tööpäeval, mis järgneb kuule, mille kohta teave esitatakse.

3.   Teave esitatakse elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil.

4.   Ühendkuningriigi pädevad asutused esitavad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitee otsuses nr 6/2020 osutatud liidu esindajate taotlusel ja vähemalt kaks korda aastas kõnealustele esindajatele käesoleva otsuse artiklite 9–12 kohaselt antud lubade kohta koondteabe ja teabe iga loavormi kohta eraldi, sealhulgas heakskiidetud, tagasilükatud ja tühistatud lubade arvu ning nende lubade omanike asutamiskoha.

Artikkel 15

Käesoleva otsuse 2. jao läbivaatamine, peatamine ja lõpetamine

1.   Kui pooled ei lepi kokku teisiti, arutab käesoleva jao kohaldamist ühiskomitee.

2.   Liit võib teavitada ühiskomitees Ühendkuningriiki, kui Ühendkuningriik:

| a) | ei rakenda jätkuvalt ühiskomitee otsuse nr 6/2020 artiklit 5, et tagada juurdepääs kõnealuse otsuse I lisas osutatud Ühendkuningriigi võrkudes, infosüsteemides ja andmebaasis ning liidu süsteemide Ühendkuningriigi riiklikes moodulites sisalduvale teabele, või |
| --- | --- |

a)

ei rakenda jätkuvalt ühiskomitee otsuse nr 6/2020 artiklit 5, et tagada juurdepääs kõnealuse otsuse I lisas osutatud Ühendkuningriigi võrkudes, infosüsteemides ja andmebaasis ning liidu süsteemide Ühendkuningriigi riiklikes moodulites sisalduvale teabele, või

| b) | ei taga käesoleva otsuse artikli 23 lõikes 5 osutatud kuupäevast kuue kuu möödumisel või mis tahes ajal pärast seda, et liidu esindajatel on punktis a osutatud Ühendkuningriigi võrkudes, infosüsteemides ja andmebaasis ning liidu süsteemide Ühendkuningriigi riiklikes moodulites sisalduvale teabele juurdepääs ligipääsetaval kujul ja sellisel viisil, mis võimaldab neil teha riskianalüüsi, sealhulgas teha kindlaks hiljutisi ja varasemaid suundumusi, või |
| --- | --- |

b)

ei taga käesoleva otsuse artikli 23 lõikes 5 osutatud kuupäevast kuue kuu möödumisel või mis tahes ajal pärast seda, et liidu esindajatel on punktis a osutatud Ühendkuningriigi võrkudes, infosüsteemides ja andmebaasis ning liidu süsteemide Ühendkuningriigi riiklikes moodulites sisalduvale teabele juurdepääs ligipääsetaval kujul ja sellisel viisil, mis võimaldab neil teha riskianalüüsi, sealhulgas teha kindlaks hiljutisi ja varasemaid suundumusi, või

| c) | teeb tõsiseid haldusvigu käesoleva otsuse artiklite 9–14 ja III lisa kohaldamisel. |
| --- | --- |

c)

teeb tõsiseid haldusvigu käesoleva otsuse artiklite 9–14 ja III lisa kohaldamisel.

Liit teatab Ühendkuningriigile teavitamise põhjused. Pooled teevad kõik endast oleneva, et leida küsimusele vastastikku rahuldav lahendus. Kui pooled ei leia 30 päeva jooksul alates teavitamisest või ühiskomitee otsusest tuleneva pikema aja jooksul vastastikku rahuldavat lahendust, lõpetatakse sellele ajavahemikule järgneva kuu esimesel kuupäeval käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunktide ii ja iii, artikli 7 lõike 1 punkti b alapunkti ii ning artiklite 9–14 kohaldamine.

Teises lõigus osutatud juhul alustavad liit ja Ühendkuningriik kohe ühiskomitees konsultatsioone ja teevad kõik endast oleneva, et leida küsimuses vastastikku rahuldav lahendus või leppida peatamise ajaks kokku alternatiivsetes sätetes.

Kui teavitamise põhjuseks olnud olukord on lahendatud, teavitab liit ühiskomitees sellest Ühendkuningriiki. Sellisel juhul hakatakse teisele teavitamisele järgneva kuu esimesel päeval taas kohaldama teises lõigus osutatud sätteid.

3.   Ühendkuningriik võib teavitada ühiskomitees liitu, kui nende liidu õigusaktide kohaldamine, milles on sätestatud käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii osutatud kaupade liikumise lihtsustatud kord, lõpetatakse täielikult või osaliselt, nii et lihtsustatud kord ei ole enam samal tasemel tagatud.

Ühendkuningriik teatab liidule teavitamise põhjused. Pooled teevad kõik endast oleneva, et leida küsimusele vastastikku rahuldav lahendus. Kui pooled ei leia 30 päeva jooksul alates teavitamisest või ühiskomitee otsusest tuleneva pikema aja jooksul vastastikku rahuldavat lahendust, lõpetatakse sellele ajavahemikule järgneva kuu esimesel kuupäeval käesoleva otsuse artiklite 9, 10, 11 ja 14 kohaldamine ning nende asemel kohaldatakse samu norme kui need, mis on sätestatud ühiskomitee otsuse nr 4/2020 artiklites 5–8.

Kui teavitamise põhjuseks olnud olukord on lahendatud, teavitab Ühendkuningriik ühiskomitees sellest liitu. Sellisel juhul hakatakse teisele teavitamisele järgneva kuu esimesel päeval taas kohaldama käesoleva otsuse artikleid 9, 10, 11 ja 14 ning lõpetatakse samade normide kohaldamine kui need, mis on sätestatud ühiskomitee otsuse nr 4/2020 artiklites 5–8.

4.   Kui üks pool leiab, et tegemist on kaubanduse olulise ümbersuunamisega, pettuse või muu ebaseadusliku tegevusega, teatab ta sellest teisele poolele ühiskomitees hiljemalt käesoleva otsuse artikli 23 lõikes 5 osutatud kuupäevaks ning pooled teevad kõik endast oleneva, et leida küsimusele vastastikku rahuldav lahendus. Kui pooled ei leia vastastikku rahuldavat lahendust, lõpetatakse 24 kuu möödumisel käesoleva otsuse artikli 23 lõikes osutatud kuupäevast käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunktide ii ja iii, artikli 7 lõike 1 punkti b alapunkti ii ning artiklite 9–14 kohaldamine, välja arvatud juhul, kui ühiskomitee otsustab 18 kuu jooksul alates käesoleva otsuse artikli 23 lõikes 5 osutatud kuupäevast jätkata nende kohaldamist.

Juhul kui lõpetatakse käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunktide ii ja iii, artikli 7 lõike 1 punkti b alapunkti ii ning artiklite 9–14 kohaldamine vastavalt esimesele lõigule, muudab ühiskomitee käesolevat otsust hiljemalt 24 kuu jooksul alates käesoleva otsuse artikli 23 lõikes 5 osutatud kuupäevast, et kehtestada asjakohane alternatiivne säte, mida kohaldatakse alates 24 möödumisest käesoleva otsuse artikli 23 lõikes 5 osutatud kuupäevast, võttes arvesse Põhja-Iirimaa eriolukorda ja austades täielikult Põhja-Iirimaa kohta Ühendkuningriigi tolliterritooriumil.

Juhul kui käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunktide ii ja iii, artikli 7 lõike 1 punkti b alapunkti ii ning artiklite 9–14 kohaldamine on käesoleva artikli lõike 2 punkti a või b kohaselt peatatud, pikendatakse esimeses ja teises lõigus sätestatud ajavahemikke peatamise kestuse võrra.

Artikkel 16

Ühiskomitee otsuse nr 4/2020 kehtetuks tunnistamine

Ühiskomitee otsus nr 4/2020 asendatakse käesoleva otsuse käesoleva jaoga ja tunnistatakse kehtetuks.

3. JAGU

KÄIBEMAKSU JA AKTSIISIMAKSUDE VALDKONNAS PROTOKOLLI TOIMIMIST KÄSITLEVA TÕHUSTATUD KOORDINEERIMISMEHHANISMI LOOMINE

Artikkel 17

Reguleerimisese

1.   Luuakse käibemaksu ja aktsiisimaksude tõhusatud koordineerimismehhanism („mehhanism“).

2.   Mehhanismi eesmärk on abistada ühiskomiteed ülesannete täitmisel, mille eesmärk on vaadata läbi protokolli artikli 8 rakendamine ja kohaldamine seoses protokolli 3. lisas loetletud liidu õigusaktidega, võttes arvesse, et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi siseturu lahutamatu osa, ning tagades samal ajal liidu siseturu terviklikkuse.

Artikkel 18

Ülesanded

Mehhanism aitab ühiskomiteel:

| a) | luua foorumi, et koordineerida tõhusalt ja aegsasti asjaomase teabe vahetamist ja konsultatsioone Ühendkuningriigi ja liidu tulevaste käibemaksu ja aktsiisimaksusid käsitlevate õigusaktide kohta, kui need mõjutavad eriti kaubavahetust Põhja-Iirimaal, sest kohaldavas õigusraamistikus kavatsetakse teha olulisi muudatusi või kaupade ja teenuste erinev kohtlemine käibemaksu valdkonnas võib põhjustada suuri probleeme; |
| --- | --- |

a)

luua foorumi, et koordineerida tõhusalt ja aegsasti asjaomase teabe vahetamist ja konsultatsioone Ühendkuningriigi ja liidu tulevaste käibemaksu ja aktsiisimaksusid käsitlevate õigusaktide kohta, kui need mõjutavad eriti kaubavahetust Põhja-Iirimaal, sest kohaldavas õigusraamistikus kavatsetakse teha olulisi muudatusi või kaupade ja teenuste erinev kohtlemine käibemaksu valdkonnas võib põhjustada suuri probleeme;

| b) | luua foorumi, et hinnata punktis a osutatud õigusaktide võimalikku mõju ja teha ettevalmistusi nende sujuvaks rakendamiseks Põhja-Iirimaal. Hindamise käigus tuleks eelkõige pöörata tähelepanu sellele, et vältida põhjendamatut halduskoormust ning asjatuid kulusid ettevõtjatele ja maksuasutustele; |
| --- | --- |

b)

luua foorumi, et hinnata punktis a osutatud õigusaktide võimalikku mõju ja teha ettevalmistusi nende sujuvaks rakendamiseks Põhja-Iirimaal. Hindamise käigus tuleks eelkõige pöörata tähelepanu sellele, et vältida põhjendamatut halduskoormust ning asjatuid kulusid ettevõtjatele ja maksuasutustele;

| c) | luua foorumi, et arutada praktilisi probleeme, mis on seotud protokollist tulenevalt kohaldavate olemasolevate Ühendkuningriigi ja liidu käibemaksu ja aktsiisimaksusid käsitlevate õigusaktide kohaldamisega; |
| --- | --- |

c)

luua foorumi, et arutada praktilisi probleeme, mis on seotud protokollist tulenevalt kohaldavate olemasolevate Ühendkuningriigi ja liidu käibemaksu ja aktsiisimaksusid käsitlevate õigusaktide kohaldamisega;

| d) | võtta vastu otsuseid või soovitusi protokolli 3. lisas loetletud liidu õigusaktide kohta, vältides samal ajal liidule maksudest kõrvalehoidmise või konkurentsimoonutuse näol tekkida võivat kahjulikku mõju. Sellised otsused ja soovitused ei mõjuta käibe- ega aktsiisimaksude taset; |
| --- | --- |

d)

võtta vastu otsuseid või soovitusi protokolli 3. lisas loetletud liidu õigusaktide kohta, vältides samal ajal liidule maksudest kõrvalehoidmise või konkurentsimoonutuse näol tekkida võivat kahjulikku mõju. Sellised otsused ja soovitused ei mõjuta käibe- ega aktsiisimaksude taset;

| e) | arutada ja võtta vastu mis tahes muid asjakohaseid meetmeid, kui see on vajalik, et lahendada protokolli artikli 8 rakendamisest ja kohaldamisest tulenevaid küsimusi. |
| --- | --- |

e)

arutada ja võtta vastu mis tahes muid asjakohaseid meetmeid, kui see on vajalik, et lahendada protokolli artikli 8 rakendamisest ja kohaldamisest tulenevaid küsimusi.

Artikkel 19

Tegevus

1.   Väljaastumislepingu artikli 165 lõike 1 punktiga c loodud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli rakendamisega seotud küsimuste erikomitee (edaspidi „erikomitee“) kaaseesistujad kutsuvad vajaduse korral käibemaksu ja aktsiisimaksusid käsitlevate küsimuste arutamiseks kokku erikomitee erikoosolekuid. Selliseid koosolekuid nimetatakse „käibemaksu ja aktsiisimaksude tõhustatud koordineerimismehhanismiks“.

Mõlemad erikomitee kaaseesistujad määravad ühe käibemaksu ja aktsiisimaksude valdkonna juhtiva eksperdi (edaspidi „juhtivad eksperdid“).

2.   Mehhanismi koosolekuid korraldatakse vastavalt vajadusele. Juhtivad eksperdid võivad mehhanismi koosolekute vahel ebaametlikult arvamusi vahetada ja kohtuda. Pärast iga koosolekut koostavad juhtivad eksperdid koosoleku protokolli ja saadavad selle erikomitee kaaseesistujatele ja protokolli artikliga 15 loodud ühisele nõuandetöörühmale (edaspidi „ühine nõuandetöörühm“).

3.   Pärast teatava küsimuse arutamist esitavad juhtivad eksperdid erikomitee kaaseesistujatele lõpparuande, milles võetakse kokku arutelu tulemused ja antakse soovitusi meetmete võtmiseks, käsitledes ka küsimusi, milles ei jõutud kokkuleppele.

4.   Juhtivad eksperdid võivad kutsuda konkreetsetes küsimustes sõna võtma kolmandate isikute esindajaid või teisi eksperte. Nad esitavad nende ekspertide nimed erikomitee kaaseesistujatele.

Ühise nõuandetöörühma kaaseesistujad võivad osaleda mehhanismi koosolekutel. Ühise nõuandetöörühma kaaseesistujad võivad teavitada juhtivaid eksperte kavandatavatest liidu õigusaktidest või muudest küsimustest, mis on seotud käibemaksu ja aktsiisimaksudega.

5.   Kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse väljaastumislepingu VIII lisas esitatud ühiskomitee ja erikomiteede töökorda mutatis mutandis ka mehhanismi suhtes.

Artikkel 20

Käesoleva jaoga seotud otsuste ja soovituste ettepanekud

Erikomitee võib juhtivate ekspertide lõpparuande põhjal, millele on osutatud artikli 19 lõikes 3, koostada otsuste või soovituste ettepanekuid ning edastada need vastuvõtmiseks ühiskomiteele. Nendes ettepanekutes esitatakse:

| a) | küsimused, mis liit ja Ühendkuningriik on tõstatanud seoses protokolli artikli 8 kohaldamisega, ning |
| --- | --- |

a)

küsimused, mis liit ja Ühendkuningriik on tõstatanud seoses protokolli artikli 8 kohaldamisega, ning

| b) | kavandatavad lahendused. |
| --- | --- |

b)

kavandatavad lahendused.

Artikkel 21

Käesoleva jao läbivaatamine

Mehhanism vaadatakse korrapäraselt läbi ja kohasel juhul seda muudetakse.

Esimene läbivaatamine toimub hiljemalt 1. jaanuariks 2027.

4. JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

I–IV lisa moodustavad käesoleva otsuse lahutamatu osa.

Artikkel 23

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päevale järgneval päeval.

2.   1., 3. ja 4. lisa kohaldatakse alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

3.   Käesoleva otsuse artikleid 9, 11 ja 12 ning III lisa kohaldatakse alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast. Samal kuupäeval lõpetatakse ühiskomitee otsuse nr 4/2020 artiklite 5 ja 7 kohaldamine. Ühiskomitee otsuse nr 4/2020 artiklite 5 ja 7 kohaselt antud load jäävad kehtima, kuni käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kohaldatakse käesolevat otsust, välja arvatud selle artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkt iii, artiklid 9, 11, 12 ja 13 ning artikli 15 lõige 3. Käesoleva otsuse artiklite 9 ja 11 kohaselt antud lube käsitatakse nagu ühiskomitee otsuse nr 4/2020 artiklite 5 ja 7 kohaselt antud lube seni, kuni kohaldatakse ühiskomitee otsuse nr 4/2020 muid sätteid.

4.   Kui teisest lõigust ei tulene teisiti, kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid, välja arvatud selle artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti iii, artiklit 13 ja artikli 15 lõiget 3, alates 30. septembrist 2023, tingimusel et ühiskomitees on tehtud järgmised deklaratsioonid:

| a) | liidu deklaratsioon selle kohta, et ta on kindlaks teinud, et:






  i) | Ühendkuningriik rakendab ühiskomitee otsuse nr 6/2020 artiklit 5, et tagada juurdepääs kõnealuse otsuse I lisas osutatud Ühendkuningriigi võrkudes, infosüsteemides ja andmebaasis ning liidu süsteemide Ühendkuningriigi riiklikes moodulites sisalduvale teabele, ning |
| --- | --- | --- |

a)

liidu deklaratsioon selle kohta, et ta on kindlaks teinud, et:

i)

Ühendkuningriik rakendab ühiskomitee otsuse nr 6/2020 artiklit 5, et tagada juurdepääs kõnealuse otsuse I lisas osutatud Ühendkuningriigi võrkudes, infosüsteemides ja andmebaasis ning liidu süsteemide Ühendkuningriigi riiklikes moodulites sisalduvale teabele, ning

| ii) | kõik olemasolevad XI EORI registreerimisnumbrid on antud välja nõuetekohaselt ning |
| --- | --- |

ii)

kõik olemasolevad XI EORI registreerimisnumbrid on antud välja nõuetekohaselt ning

| iii) | Ühendkuningriik on esitanud pakkide kohta uued juhised, mis on kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud korraga, ning |
| --- | --- |

iii)

Ühendkuningriik on esitanud pakkide kohta uued juhised, mis on kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud korraga, ning

| iv) | Ühendkuningriik on teinud ühepoolse deklaratsiooni Põhja-Iirimaalt muudesse Ühendkuningriigi osadesse veetavate kaupade ekspordiprotseduuride kohta; |
| --- | --- |

iv)

Ühendkuningriik on teinud ühepoolse deklaratsiooni Põhja-Iirimaalt muudesse Ühendkuningriigi osadesse veetavate kaupade ekspordiprotseduuride kohta;

| b) | Ühendkuningriigi deklaratsioon selle kohta, et kõigile importijatele, kes soovivad tegutseda käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 7 lõike 1 punkti b alapunkti ii alusel, on antud selleks käesoleva otsuse artiklite 9 ja 11 ning III lisa kohaselt luba. |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigi deklaratsioon selle kohta, et kõigile importijatele, kes soovivad tegutseda käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 7 lõike 1 punkti b alapunkti ii alusel, on antud selleks käesoleva otsuse artiklite 9 ja 11 ning III lisa kohaselt luba.

Kui mõni esimeses lõigus osutatud deklaratsioon on 30. septembriks 2023 tegemata, kohaldatakse käesolevat otsust, välja arvatud selle artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti iii, artikleid 9, 11, 12 ja 13 ning artikli 15 lõiget 3, alates selle kuu esimesest päevast, mil tehti viimane nendest deklaratsioonidest.

5.   Tingimusel et liidu õigusaktid, milles on sätestatud käesoleva otsuse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii osutatud kaupade liikumise lihtsustatud kord, on jõustunud ja kui teisest lõigust ei tulene teisiti, kohaldatakse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti iii, artiklit 13 ja artikli 15 lõiget 3 alates 30. septembrist 2024, tingimusel et ühiskomitees on tehtud järgmised deklaratsioonid:

| a) | liidu deklaratsioon selle kohta, et ta on teinud kindlaks, et Ühendkuningriik on loonud võrgud, infosüsteemid ja andmebaasid komisjoni delegeeritud rakendusmääruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõike 10 punkti d alapunktis vii osutatud andmete jaoks, mis esitatakse Ühendkuningriigi pädevale asutusele, ning et Ühendkuningriik rakendab ühiskomitee otsuse nr 6/2020 artiklit 5, et tagada juurdepääs nendes võrkudes, infosüsteemides ja andmebaasis sisalduvale teabele, ning |
| --- | --- |

a)

liidu deklaratsioon selle kohta, et ta on teinud kindlaks, et Ühendkuningriik on loonud võrgud, infosüsteemid ja andmebaasid komisjoni delegeeritud rakendusmääruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõike 10 punkti d alapunktis vii osutatud andmete jaoks, mis esitatakse Ühendkuningriigi pädevale asutusele, ning et Ühendkuningriik rakendab ühiskomitee otsuse nr 6/2020 artiklit 5, et tagada juurdepääs nendes võrkudes, infosüsteemides ja andmebaasis sisalduvale teabele, ning

| b) | Ühendkuningriigi deklaratsiooni selle kohta, et kõik loa saanud vedajad on võimelised täitma käesoleva otsuse artiklis 13 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigi deklaratsiooni selle kohta, et kõik loa saanud vedajad on võimelised täitma käesoleva otsuse artiklis 13 sätestatud kohustusi.

Kui mõlemad esimeses lõigus osutatud deklaratsioonid tehakse enne 30. septembrit 2024 või üks esimeses lõigus osutatud deklaratsioonidest on selleks kuupäevaks tegemata, kohaldatakse artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti iii, artiklit 13 ja artikli 15 lõiget 3 alates selle kuu esimesest päevast, mil tehti viimane nendest deklaratsioonidest.

..., ...

Ühiskomitee nimel

Kaaseesistujad

I LISA

Ühendkuningriigi ühepoolne deklaratsioon

1998. aasta kokkuleppe institutsioonide kaasamine

1.

| a. | Mehhanism võetakse kasutusele üksnes juhul, kui pärast käesoleva deklaratsiooni tegemise kuupäeva on Põhja-Iirimaa valitsus taastatud ja toimima hakanud, sealhulgas on ametisse määratud esimene minister ja esimese ministri asetäitja ning Põhja-Iirimaa assamblee korralised istungid on alanud. Seejärel peavad Põhja-Iirimaa assamblee liikmed, kes soovivad mehhanismi rakendada, heas usus individuaalselt ja kollektiivselt tagama institutsioonide täieliku toimimise, sealhulgas nimetama ametisse ministrid ja toetama assamblee tavapärast tööd. |
| --- | --- |

a.

Mehhanism võetakse kasutusele üksnes juhul, kui pärast käesoleva deklaratsiooni tegemise kuupäeva on Põhja-Iirimaa valitsus taastatud ja toimima hakanud, sealhulgas on ametisse määratud esimene minister ja esimese ministri asetäitja ning Põhja-Iirimaa assamblee korralised istungid on alanud. Seejärel peavad Põhja-Iirimaa assamblee liikmed, kes soovivad mehhanismi rakendada, heas usus individuaalselt ja kollektiivselt tagama institutsioonide täieliku toimimise, sealhulgas nimetama ametisse ministrid ja toetama assamblee tavapärast tööd.

| b. | Mehhanismi kasutuselevõtu miinimumkünnis toimib samadel alustel nagu 1998. aasta kokkuleppe kohane eraldi petitsioonimenetlus „Petition of Concern“, mida ajakohastati 2020. aasta kokkuleppega „New Decade, New Approach“. See tähendab, et 30 Põhja-Iirimaa assamblee liiget vähemalt kahest erakonnast (välja arvatud spiiker ja aseesimehed) peaksid teatama Ühendkuningriigi valitsusele soovist kohaldada hädapidurimehhanismi. |
| --- | --- |

b.

Mehhanismi kasutuselevõtu miinimumkünnis toimib samadel alustel nagu 1998. aasta kokkuleppe kohane eraldi petitsioonimenetlus „Petition of Concern“, mida ajakohastati 2020. aasta kokkuleppega „New Decade, New Approach“. See tähendab, et 30 Põhja-Iirimaa assamblee liiget vähemalt kahest erakonnast (välja arvatud spiiker ja aseesimehed) peaksid teatama Ühendkuningriigi valitsusele soovist kohaldada hädapidurimehhanismi.

| c. | Ühendkuningriigi valitsusele teadet esitades peavad nad üksikasjalikult ja avalikult kättesaadavas kirjalikus selgituses tõendama järgmist:






  i. | nad on täitnud samad nõuded, mis on sätestatud kokkuleppe „New Decade, New Approach“ 2. osa B lisas, nimelt et teade esitatakse üksnes väga erandlike asjaolude tõttu ja viimase abinõuna ning et kõikide muude olemasolevate mehhanismide võimalusi on juba kasutatud; |
| --- | --- | --- |

c.

Ühendkuningriigi valitsusele teadet esitades peavad nad üksikasjalikult ja avalikult kättesaadavas kirjalikus selgituses tõendama järgmist:

i.

nad on täitnud samad nõuded, mis on sätestatud kokkuleppe „New Decade, New Approach“ 2. osa B lisas, nimelt et teade esitatakse üksnes väga erandlike asjaolude tõttu ja viimase abinõuna ning et kõikide muude olemasolevate mehhanismide võimalusi on juba kasutatud;

| ii. | täidetud on Windsori raamistiku artikli 13 lõike 3a kolmandas lõigus sätestatud tingimused ning |
| --- | --- |

ii.

täidetud on Windsori raamistiku artikli 13 lõike 3a kolmandas lõigus sätestatud tingimused ning

| iii. | Põhja-Iirimaa assamblee liikmed on üritanud eelnevalt pidada sisulist arutelu Ühendkuningriigi valitsusega ja Põhja-Iirimaa valitsuses, et uurida kõiki liidu õigusaktiga seotud võimalusi, astunud samme, et pidada nõu ettevõtjate, kauplejate ja kodanikuühiskonnaga, keda asjaomane liidu õigusakt mõjutab, ning kasutanud kõigi mõistlike vahendite abil asjakohaseid konsulteerimismenetlusi, mida pakub Euroopa Liit Põhja-Iirimaad mõjutavate uute liidu aktide puhul. |
| --- | --- |

iii.

Põhja-Iirimaa assamblee liikmed on üritanud eelnevalt pidada sisulist arutelu Ühendkuningriigi valitsusega ja Põhja-Iirimaa valitsuses, et uurida kõiki liidu õigusaktiga seotud võimalusi, astunud samme, et pidada nõu ettevõtjate, kauplejate ja kodanikuühiskonnaga, keda asjaomane liidu õigusakt mõjutab, ning kasutanud kõigi mõistlike vahendite abil asjakohaseid konsulteerimismenetlusi, mida pakub Euroopa Liit Põhja-Iirimaad mõjutavate uute liidu aktide puhul.

2.

Kui Ühendkuningriik nõustub, et lõike 1 punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud ja et lõike 1 punktiga c ette nähtud selgitus on piisav, esitab ta liidule Windsori raamistiku artikli 13 lõike 3a esimese lõigu kohase teate.

3.

Ühendkuningriik kohustub teavitama liitu Põhja-Iirimaa assamblee liikmete teatest viivitamata pärast selle kättesaamist.

4.

Pärast seda, kui Ühendkuningriik on liidule teatanud, et hädapidurimehhanism on kasutusele võetud, kohustub ta pidama ühiskomitees intensiivseid konsultatsioone asjaomase liidu õigusakti üle, nagu on ette nähtud Windsori raamistiku artikli 13 lõikega 4.

II LISA

Loataotlus kauba toomiseks Põhja-Iirimaale lõpptarbijate jaoks

(osutatud artiklis 9)

Teave taotluse kohta

| 1. | Tõendavad dokumendid
  Kohustuslikud tõendavad dokumendid ja teave, mille peavad esitama kõik taotlejad:
  Asutamisdokument / püsiva tegevuskoha tõend |
| --- | --- |

1.

Kohustuslikud tõendavad dokumendid ja teave, mille peavad esitama kõik taotlejad:

Asutamisdokument / püsiva tegevuskoha tõend

| 2. | Muud taotleja esitatavad tõendavad dokumendid ja teave
  Muu tõendav dokument või teave, mida peetakse asjakohaseks, et kontrollida taotleja vastavust käesoleva otsuse artiklites 10 ja 11 osutatud tingimustele.
  Esitage taotlusele lisatud tõendava dokumendi (tõendavate dokumentide) liik ja, kui see on asjakohane, tunnusnumber ja/või väljaandmise kuupäev. Märkige ka lisatud dokumentide koguarv. |
| --- | --- |

2.

Muu tõendav dokument või teave, mida peetakse asjakohaseks, et kontrollida taotleja vastavust käesoleva otsuse artiklites 10 ja 11 osutatud tingimustele.

Esitage taotlusele lisatud tõendava dokumendi (tõendavate dokumentide) liik ja, kui see on asjakohane, tunnusnumber ja/või väljaandmise kuupäev. Märkige ka lisatud dokumentide koguarv.

| 3. | Kuupäev ja taotleja allkiri
  Kui taotlus esitatakse elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil, peab esitaja selle autentima.
  Kuupäev, mil taotleja taotluse allkirjastas või muul viisil kinnitas. |
| --- | --- |

3.

Kui taotlus esitatakse elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil, peab esitaja selle autentima.

Kuupäev, mil taotleja taotluse allkirjastas või muul viisil kinnitas.

Taotleja andmed

| 4. | Taotleja
  Taotleja on isik, kes taotleb tolliasutuselt otsust.
  Märkige asjaomase isiku nimi ja aadress. |
| --- | --- |

4.

Taotleja on isik, kes taotleb tolliasutuselt otsust.

Märkige asjaomase isiku nimi ja aadress.

| 5. | Taotleja identifitseerimisnumber
  Taotleja on isik, kes taotleb tolliasutuselt otsust.
  Märkige asjaomase isiku ettevõtjate registreerimis- ja identifitseerimisnumber (EORI-number), nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (7) artikli 1 punktis 18. |
| --- | --- |

5.

Taotleja on isik, kes taotleb tolliasutuselt otsust.

Märkige asjaomase isiku ettevõtjate registreerimis- ja identifitseerimisnumber (EORI-number), nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (7) artikli 1 punktis 18.

| 6. | Taotleja õiguslik seisund
  Asutamisdokumendis osutatud õiguslik vorm. |
| --- | --- |

6.

Asutamisdokumendis osutatud õiguslik vorm.

| 7. | Käibemaksukohustuslasena registreerimise number/numbrid
  Kui see on määratud, märkige käibemaksukohustuslasena registreerimise number. |
| --- | --- |

7.

Kui see on määratud, märkige käibemaksukohustuslasena registreerimise number.

| 8. | Äritegevus
  Märkige teave taotleja äritegevuse kohta. Palun kirjeldage lühidalt oma äritegevust ja märkige oma roll tarneahelas (nt kauba tootja, importija, jaemüüja jne). Palun kirjeldage järgmist:






  — | imporditud kauba kasutusotstarve, sealhulgas kauba liigi kirjeldus ja teave selle kohta, kas kaupa mingil viisil töödeldakse; |
| --- | --- | --- |

8.

Märkige teave taotleja äritegevuse kohta. Palun kirjeldage lühidalt oma äritegevust ja märkige oma roll tarneahelas (nt kauba tootja, importija, jaemüüja jne). Palun kirjeldage järgmist:

—

imporditud kauba kasutusotstarve, sealhulgas kauba liigi kirjeldus ja teave selle kohta, kas kaupa mingil viisil töödeldakse;

| — | hinnang asjaomase kauba vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonide arvu kohta aastas; |
| --- | --- |

—

hinnang asjaomase kauba vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonide arvu kohta aastas;

| — | artikli 10 punktis b osutatud kohustuse toetamiseks kehtestatud andmete, süsteemide ja kontrollimeetmete liik. |
| --- | --- |

—

artikli 10 punktis b osutatud kohustuse toetamiseks kehtestatud andmete, süsteemide ja kontrollimeetmete liik.

| 9. | Aastakäive
  Käesoleva otsuse artikli 6 kohaldamisel märkige viimase tervikliku majandusaasta aastakäive. Äsja loodud ettevõtja puhul esitage sellised andmed ja teave, mis võimaldavad hinnata eeldatavat käivet, nt uusimad rahavoogude, bilansi ning kasumi- ja kahjumiprognoosid, mille on heaks kiitnud juhid/partnerid/füüsilisest isikust ettevõtja. |
| --- | --- |

9.

Käesoleva otsuse artikli 6 kohaldamisel märkige viimase tervikliku majandusaasta aastakäive. Äsja loodud ettevõtja puhul esitage sellised andmed ja teave, mis võimaldavad hinnata eeldatavat käivet, nt uusimad rahavoogude, bilansi ning kasumi- ja kahjumiprognoosid, mille on heaks kiitnud juhid/partnerid/füüsilisest isikust ettevõtja.

| 10. | Taotluse eest vastutav kontaktisik
  Kontaktisik vastutab tolliga taotluse teemal side pidamise eest.
  Märkige kontaktisiku nimi ja mis tahes järgmised andmed: telefoninumber, e-posti aadress (soovitavalt eriotstarbeline e-posti aadress). |
| --- | --- |

10.

Kontaktisik vastutab tolliga taotluse teemal side pidamise eest.

Märkige kontaktisiku nimi ja mis tahes järgmised andmed: telefoninumber, e-posti aadress (soovitavalt eriotstarbeline e-posti aadress).

| 11. | Isik, kes juhib taotluse esitanud ettevõtet või kontrollib selle juhtimist
  Käesoleva otsuse artikli 11 lõike 1 punkti b kohaldamisel märkige selle isiku nimi (nende isikute nimed) ja kõik andmed, kes on taotluse esitanud ettevõtte ametliku asutamise/õigusliku vormi alusel asjaomane isik (asjaomased isikud), eelkõige: ettevõtte direktor/juht ja juhatuse liikmed, kui neid on. Andmed peaksid hõlmama järgmist: täisnimi, aadress, sünniaeg ning riiklik identifitseerimisnumber. |
| --- | --- |

11.

Käesoleva otsuse artikli 11 lõike 1 punkti b kohaldamisel märkige selle isiku nimi (nende isikute nimed) ja kõik andmed, kes on taotluse esitanud ettevõtte ametliku asutamise/õigusliku vormi alusel asjaomane isik (asjaomased isikud), eelkõige: ettevõtte direktor/juht ja juhatuse liikmed, kui neid on. Andmed peaksid hõlmama järgmist: täisnimi, aadress, sünniaeg ning riiklik identifitseerimisnumber.

Kuupäevad, ajad, ajavahemikud ja kohad

| 12. | Kehtestamise kuupäev
  Märkige asutamise kuupäev, kuu ja aasta (numbritega). |
| --- | --- |

12.

Märkige asutamise kuupäev, kuu ja aasta (numbritega).

| 13. | Asutamise/elukoha aadress
  Selle koha nimi ja täielik aadress, kus isik on asutatud või elab, sealhulgas riigi või territooriumi tunnus. |
| --- | --- |

13.

Selle koha nimi ja täielik aadress, kus isik on asutatud või elab, sealhulgas riigi või territooriumi tunnus.

| 14. | Koht, kus arvestust peetakse
  Märkige selle koha (nende kohtade) täielik aadress, kus taotleja dokumente säilitatakse või kavatsetakse säilitada. UN/LOCODE võib aadressi asendada, kui asjaomane asukoht on selle abil on üheselt kindlakstehtav. |
| --- | --- |

14.

Märkige selle koha (nende kohtade) täielik aadress, kus taotleja dokumente säilitatakse või kavatsetakse säilitada. UN/LOCODE võib aadressi asendada, kui asjaomane asukoht on selle abil on üheselt kindlakstehtav.

| 15. | Töötlemise või kasutamise koht/kohad
  Märkige asjakohasel juhul selle koha (nende kohtade) aadress, kus kaupa töödeldakse ja lõpptarbijatele müüakse. |
| --- | --- |

15.

Märkige asjakohasel juhul selle koha (nende kohtade) aadress, kus kaupa töödeldakse ja lõpptarbijatele müüakse.

III LISA

Artiklis 11 osutatud tingimuste selgitus

Käesolevas lisas selgitatakse artiklis 11 osutatud tingimusi ning see ei muuda (ei piira ega laienda neid.

Artikli 11 lõike 1 punkt b

1.

| a) | ükski haldus- või kohtuasutus ei ole teinud otsust, mille kohaselt üks punktis b osutatud isikutest on kolme aasta jooksul enne taotluse esitamist seoses tema majandustegevusega tõsiselt või korduvalt rikkunud tollialaseid õigusakte või maksueeskirju, ning |
| --- | --- |

a)

ükski haldus- või kohtuasutus ei ole teinud otsust, mille kohaselt üks punktis b osutatud isikutest on kolme aasta jooksul enne taotluse esitamist seoses tema majandustegevusega tõsiselt või korduvalt rikkunud tollialaseid õigusakte või maksueeskirju, ning

| b) | ühegi järgmise isiku puhul ei ole registreeritud ühtki tema majandustegevusega (ning kui see on asjakohane, taotleja majandustegevusega) seotud rasket kuritegu:






  i) | taotleja, |
| --- | --- | --- |

b)

ühegi järgmise isiku puhul ei ole registreeritud ühtki tema majandustegevusega (ning kui see on asjakohane, taotleja majandustegevusega) seotud rasket kuritegu:

i)

taotleja,

| ii) | töötaja(d), sealhulgas otsene esindaja (või otsesed esindajad), kes vastutab (vastutavad) taotleja tegevuse juhtimise eest seoses käesoleva kava alusel toimuva kaupade liikumisega, |
| --- | --- |

ii)

töötaja(d), sealhulgas otsene esindaja (või otsesed esindajad), kes vastutab (vastutavad) taotleja tegevuse juhtimise eest seoses käesoleva kava alusel toimuva kaupade liikumisega,

| iii) | taotleja eest vastutav isik või vastutavad isikud või tema juhtimist kontrolliv isik või kontrollivad isikud ning |
| --- | --- |

iii)

taotleja eest vastutav isik või vastutavad isikud või tema juhtimist kontrolliv isik või kontrollivad isikud ning

| iv) | isik, kes tegutseb enda nimel ja taotleja eest seoses käesoleva kava alusel toimuva kaupade liikumisega. |
| --- | --- |

iv)

isik, kes tegutseb enda nimel ja taotleja eest seoses käesoleva kava alusel toimuva kaupade liikumisega.

2.

Kriteeriumi võib täidetuks lugeda ka siis, kui pädev asutus peab rikkumist võrreldes seotud toimingute arvu ja ulatusega vähetähtsaks ning tal ei ole põhjust taotleja heas usus kahelda.

3.

Kui lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud isiku (kes ei ole taotleja) tegevus- või elukoht on väljaspool Ühendkuningriiki, hindab pädev asutus kriteeriumile vastavust talle kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.

4.

Kui taotleja alustas tegevust vähem kui kolme aasta eest, hindab pädev asutus taotleja vastavust kriteeriumile talle kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.

Artikli 11 lõike 1 punkt c

Käesoleva otsuse artikli 11 lõike 1 punktis c sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui:

5.

taotleja rakendab halduskorraldus- ja sisekontrollisüsteeme, mis vastavad ettevõtte tüübile ja suurusele ning on sobivad kaubavoogude haldamiseks. Taotleja sisekontrollisüsteemid peavad võimaldama ära hoida, avastada ja parandada vigu ning ära hoida ja avastada ebaseaduslikku tegevust tema ettevõttes.

6.

Taotleja peaks tõendama, et käesoleva kava alusel toimuva kaupade liikumise kohta peetakse nõuetekohast arvestust. Tuleks ka tõendada, et andmete säilitamiseks kohaldatakse teabe kaotsimineku vastase kaitse ja arhiveerimise menetlusi, mis sisaldavad andmete hindamist, varundamist ja kaitsmist viie aasta jooksul.

7.

Andmete haldamine peaks vastama Ühendkuningriigis kohaldatavatele raamatupidamispõhimõtetele.

8.

Andmed kaupade kohta, mis liiguvad Põhja-Iirimaale, tuleks kas integreerida raamatupidamissüsteemi või kui neid peetakse eraldi, peaks ostu-, müügi-, laokontrolli ja kaupade liikumise andmetes olema võimalik teha ristkontrolli.

9.

Loa saanud kaupleja annab pädevale asutusele taotluse korral elektroonilise ja/või füüsilise juurdepääsu punktis 8 osutatud andmetele, mis on sobivas vormingus.

10.

Loa saanud kaupleja on kohustatud teatama Ühendkuningriigi pädevatele asutustele ilmnevatest nõuete täitmisega seotud raskustest, ning kõikidest asjaoludest, mis ilmnevad pärast otsust anda talle luba ja võivad mõjutada tema loa kehtivust või sisu. Asjaomastele töötajatele tuleks kehtestada sise-eeskirjad, et nad oleksid teadlikud sellest, kuidas pädevatele asutustele kõnealustest nõuete täitmisega seotud raskustest teatada.

11.

Kui loa saanud kauplejad käitlevad keelatud ja piirangutega kaupu, tuleks kehtestada asjakohane kord nende kaupade käitlemiseks kooskõlas asjaomaste õigusaktidega.

12.

| a. | kliendi kirjalik allkirjastatud avaldus, milles kinnitatakse, et kaup jääb Põhja-Iirimaale; |
| --- | --- |

a.

kliendi kirjalik allkirjastatud avaldus, milles kinnitatakse, et kaup jääb Põhja-Iirimaale;

| b. | tõendid selle kohta, et klient tegeleb ainult jaemüügiga Põhja-Iirimaal asuvast füüsilisest müügipunktist kauba lõppkasutuseks või lõpptarbimiseks Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

b.

tõendid selle kohta, et klient tegeleb ainult jaemüügiga Põhja-Iirimaal asuvast füüsilisest müügipunktist kauba lõppkasutuseks või lõpptarbimiseks Ühendkuningriigis;

| c. | tõendid selle kohta, et klient müüb üksnes selliseid kaupu, mis on ette nähtud Ühendkuningriigis asuvate lõpptarbijate lõppkasutuseks ja mida tarnitakse Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

c.

tõendid selle kohta, et klient müüb üksnes selliseid kaupu, mis on ette nähtud Ühendkuningriigis asuvate lõpptarbijate lõppkasutuseks ja mida tarnitakse Ühendkuningriigis;

| d. | ärilepingud ja ostutellimused, mis näitavad, et kaubad on ette nähtud lõppkasutuseks Ühendkuningriigis; |
| --- | --- |

d.

ärilepingud ja ostutellimused, mis näitavad, et kaubad on ette nähtud lõppkasutuseks Ühendkuningriigis;

| e. | tõendid selle kohta, et müüakse kaupa, mis paigaldatakse statsionaarselt Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

e.

tõendid selle kohta, et müüakse kaupa, mis paigaldatakse statsionaarselt Ühendkuningriigis.

Artikli 11 lõike 1 punkt d

13.

| a. | tema suhtes ei ole algatatud pankrotimenetlust; |
| --- | --- |

a.

tema suhtes ei ole algatatud pankrotimenetlust;

| b. | kolme viimase aasta jooksul enne taotluse esitamist on taotleja täitnud oma rahalised kohustused seoses tollimaksu ning kõikide muude lõivude, maksude ja tasudega, mida kogutakse kaubalt või seoses kauba impordi või ekspordiga; |
| --- | --- |

b.

kolme viimase aasta jooksul enne taotluse esitamist on taotleja täitnud oma rahalised kohustused seoses tollimaksu ning kõikide muude lõivude, maksude ja tasudega, mida kogutakse kaubalt või seoses kauba impordi või ekspordiga;

| c. | taotleja tõendab taotluse esitamisele eelnenud kolme aasta kohta kättesaadavate andmete ja teabe põhjal, et tal on piisavalt rahalisi vahendeid, et oma kohustusi täita, võttes arvesse tema äritegevuse liiki ja mahtu. |
| --- | --- |

c.

taotleja tõendab taotluse esitamisele eelnenud kolme aasta kohta kättesaadavate andmete ja teabe põhjal, et tal on piisavalt rahalisi vahendeid, et oma kohustusi täita, võttes arvesse tema äritegevuse liiki ja mahtu.

14.

Kui taotleja on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, kontrollitakse tema maksevõimet olemasolevate dokumentide ja olemasoleva teabe põhjal.

Artikli 11 lõike 1 punkt e

Käesoleva otsuse artikli 11 lõike 1 punktis e sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui:

15.

taotleja või taotleja tegevuse juhtimise eest vastutav isik, kes on seotud käesoleva kava alusel toimuva kaupade liikumisega, peaks suutma tõendada, et mõistab selgelt oma kohustusi seoses nende kriteeriumidega ning seda, kuidas neid täita, ning tal peab olema pädevale asutusele kõnealuste kohustuste ja kohaldatavate menetluste kohta täpse teabe esitamiseks piisav pädevus.

IV LISA

Kategooria 1

Kategooria 1 kaubad on kaubad, mille suhtes kohaldatakse:

| 1. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 215 põhinevaid kehtivaid piiravaid meetmeid, niivõrd kui need puudutavad kaubavahetust liidu ja kolmandate riikide vahel, |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 215 põhinevaid kehtivaid piiravaid meetmeid, niivõrd kui need puudutavad kaubavahetust liidu ja kolmandate riikide vahel,

| 2. | täielikke keelde, |
| --- | --- |

2.

täielikke keelde,

| 3. | protokolli 2. lisa punktis 5 esitatud kaubanduse kaitsemeetmeid, |
| --- | --- |

3.

protokolli 2. lisa punktis 5 esitatud kaubanduse kaitsemeetmeid,

| 4. | liidu tariifikvoote, kui kvooti kasutab importija, |
| --- | --- |

4.

liidu tariifikvoote, kui kvooti kasutab importija,

| 5. | muid liidu kvoote kui tariifikvoodid. |
| --- | --- |

5.

muid liidu kvoote kui tariifikvoodid.

Kategooria 2

Kategooria 2 kaubad on kaubad, mille suhtes kohaldatakse:

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta;

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta;

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist; |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist;

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta; |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta;

| 5. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/852 elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/852 elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008;

| 6. | nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel; |
| --- | --- |

6.

nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel;

| 7. | nõukogu 4. novembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3254/91 ühenduses püünisraudade keelamise ja ühendusse teatavate metsloomaliikide karusnahkade ja neist valmistatud kaupade sisseveo kohta, mis pärinevad riikidest, kus loomi püütakse püünisraudade või püünisjahi meetoditega, mis ei vasta rahvusvahelistele humaanse püünisjahi standarditele; |
| --- | --- |

7.

nõukogu 4. novembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3254/91 ühenduses püünisraudade keelamise ja ühendusse teatavate metsloomaliikide karusnahkade ja neist valmistatud kaupade sisseveo kohta, mis pärinevad riikidest, kus loomi püütakse püünisraudade või püünisjahi meetoditega, mis ei vasta rahvusvahelistele humaanse püünisjahi standarditele;

| 8. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta; |
| --- | --- |

8.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta;

| 9. | nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/117/Euratom radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta; |
| --- | --- |

9.

nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/117/Euratom radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta;

| 10. | nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse; |
| --- | --- |

10.

nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse;

| 11. | nõukogu 28. märts 1983. aasta direktiivi 83/129/EMÜ teatavate hülgepoegade nahkade ja neist valmistatud toodete liikmesriikidesse importimise kohta; |
| --- | --- |

11.

nõukogu 28. märts 1983. aasta direktiivi 83/129/EMÜ teatavate hülgepoegade nahkade ja neist valmistatud toodete liikmesriikidesse importimise kohta;

| 12. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta; |
| --- | --- |

12.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta;

| 13. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/28/EL tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turul kättesaadavaks tegemist ja järelevalvet käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; |
| --- | --- |

13.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/28/EL tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turul kättesaadavaks tegemist ja järelevalvet käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta;

| 14. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/29/EL pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; |
| --- | --- |

14.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/29/EL pürotehniliste toodete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta;

| 15. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrust (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta; |
| --- | --- |

15.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrust (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta;

| 16. | nõukogu 18. juuni 1991. aasta 91/477/EMÜ direktiivi relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta; |
| --- | --- |

16.

nõukogu 18. juuni 1991. aasta 91/477/EMÜ direktiivi relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta;

| 17. | nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks; |
| --- | --- |

17.

nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks;

| 18. | nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

18.

nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2368/2002 Kimberley protsessi sertifitseerimissüsteemi rakendamise kohta töötlemata teemantide rahvusvahelises kaubanduses;

| 19. | liidu tariifikvoote, kui kvooti ei kasuta importija; |
| --- | --- |

19.

liidu tariifikvoote, kui kvooti ei kasuta importija;

| 20. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määruse (EL) 2017/625 (mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine (ametliku kontrolli määrus)) artiklit 47, välja arvatud juhul, kui kaupade suhtes kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, milles käsitletakse erieeskirju seoses jaekauba, istutamiseks ettenähtud taimede, seemnekartuli, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite teatavate saadetiste sisenemisega Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumisega Põhja-Iirimaale ning mis võetakse vastu [viide komisjoni ettepanekule, mis tuleb sisestada enne ühiskomitee koosoleku kuupäeva] alusel; |
| --- | --- |

20.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määruse (EL) 2017/625 (mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine (ametliku kontrolli määrus)) artiklit 47, välja arvatud juhul, kui kaupade suhtes kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, milles käsitletakse erieeskirju seoses jaekauba, istutamiseks ettenähtud taimede, seemnekartuli, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite teatavate saadetiste sisenemisega Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumisega Põhja-Iirimaale ning mis võetakse vastu [viide komisjoni ettepanekule, mis tuleb sisestada enne ühiskomitee koosoleku kuupäeva] alusel;

| 21. | protokolli 3. lisa punktis 2 loetletud liidu õigusakte; |
| --- | --- |

21.

protokolli 3. lisa punktis 2 loetletud liidu õigusakte;

| 22. | protokolli 2. lisa punktis 20 loetletud liidu õigusakte; |
| --- | --- |

22.

protokolli 2. lisa punktis 20 loetletud liidu õigusakte;

| 23. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EÜ) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta; |
| --- | --- |

23.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EÜ) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta;

| 24. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ; |
| --- | --- |

24.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ;

| 25. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/880, mis käsitleb kultuuriväärtuste sissetoomist ja importi; |
| --- | --- |

25.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/880, mis käsitleb kultuuriväärtuste sissetoomist ja importi;

| 26. | liidu õigusakte, mida kohaldatakse protokolli kohaselt seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis ning milles on sätestatud meetmed, mida peab võtma ettevõtja või pädev partnerasutus enne kaupade sisenemist liitu või nende sisenemise ajal, et kontrollida neid kaupu või muude formaalsuste täitmist. Liit teatab Ühendkuningriigile viivitamata, kui mõni liidu õigusakt on esimeses lauses osutatud laadi. |
| --- | --- |

26.

liidu õigusakte, mida kohaldatakse protokolli kohaselt seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis ning milles on sätestatud meetmed, mida peab võtma ettevõtja või pädev partnerasutus enne kaupade sisenemist liitu või nende sisenemise ajal, et kontrollida neid kaupu või muude formaalsuste täitmist. Liit teatab Ühendkuningriigile viivitamata, kui mõni liidu õigusakt on esimeses lauses osutatud laadi.

EELNÕU:

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE SOOVITUS nr .../2023,

...,

turujärelevalve ja nõuete täitmise tagamise kohta

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut (8) (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artikli 166 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väljaastumislepingu artikli 166 lõikes 3 on sätestatud, et soovitused esitatakse vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

(1)

Väljaastumislepingu artikli 166 lõikes 3 on sätestatud, et soovitused esitatakse vastastikusel kokkuleppel.

| (2) | Väljaastumislepingu artikli 182 kohaselt on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) kõnealuse lepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(2)

Väljaastumislepingu artikli 182 kohaselt on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) kõnealuse lepingu lahutamatu osa.

| (3) | Protokolli artikli 6 lõikega 2 nähakse ette erikorra kehtestamine kaupade liikumiseks Ühendkuningriigi siseturul, mis on kooskõlas asjaoluga, et Põhja-Iirimaa on protokolli kohaselt Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osa, kui kaup on ette nähtud lõpptarbimiseks või lõppkasutuseks Põhja-Iirimaal, ning kui kooskõlas protokolliga on liidu siseturu ja tolliliidu terviklikkuse kaitsmiseks kehtestatud vajalikud kaitsemeetmed, |
| --- | --- |

(3)

Protokolli artikli 6 lõikega 2 nähakse ette erikorra kehtestamine kaupade liikumiseks Ühendkuningriigi siseturul, mis on kooskõlas asjaoluga, et Põhja-Iirimaa on protokolli kohaselt Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osa, kui kaup on ette nähtud lõpptarbimiseks või lõppkasutuseks Põhja-Iirimaal, ning kui kooskõlas protokolliga on liidu siseturu ja tolliliidu terviklikkuse kaitsmiseks kehtestatud vajalikud kaitsemeetmed,

ON TEINUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Artikkel 1

Ühiskomitee soovitab liidule ja Ühendkuningriigile järgmist:

| | Protokolli artikli 6 lõikes 2 ette nähtud erikorra raames tuleks turujärelevalvet ja nõuete täitmise tagamise vahendeid kasutada ühiselt, et jälgida kaubavoogusid ja juhtida riski, et kaup võib liitu või Ühendkuningriiki siseneda ebaseaduslikult. |
| --- | --- |

Protokolli artikli 6 lõikes 2 ette nähtud erikorra raames tuleks turujärelevalvet ja nõuete täitmise tagamise vahendeid kasutada ühiselt, et jälgida kaubavoogusid ja juhtida riski, et kaup võib liitu või Ühendkuningriiki siseneda ebaseaduslikult.

| | Tõhustatud koostöö Ühendkuningriigi ja liidu vahel ning vajaduse korral Ühendkuningriigi ja liikmesriikide ametiasutuste vahel peaks toetama kõnealust erikorda tulemusliku turujärelevalve ja nõuete täitmise tagamisega. See peaks toetama kõnealuse korra seiret ja haldamist, ilma et oleks vaja teha kontrolli Põhja-Iirimaa ja Iirimaa vahelisel piiril. |
| --- | --- |

Tõhustatud koostöö Ühendkuningriigi ja liidu vahel ning vajaduse korral Ühendkuningriigi ja liikmesriikide ametiasutuste vahel peaks toetama kõnealust erikorda tulemusliku turujärelevalve ja nõuete täitmise tagamisega. See peaks toetama kõnealuse korra seiret ja haldamist, ilma et oleks vaja teha kontrolli Põhja-Iirimaa ja Iirimaa vahelisel piiril.

| | Sellesse koostöösse võiks kuuluda teadmiste jagamine, teabevahetus, koostöö ettevõtjatega ja vajaduse korral ühistegevus, eelkõige Põhja-Iirimaa ja asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste vahel, et võidelda ebaseadusliku tegevuse ja salakaubaveo vastu ning tagada, et turule ei lasta kaupu, mis ei vasta kohaldatavatele normidele ning et nõuete täitmise tagamise ja järelevalvetegevus oleks riski- ja teabepõhine. Ametiasutused tagavad ka ettevõtete ja ettevõtjate teadlikkuse Põhja-Iirimaa ja liidu vahel liikuvatele kaupadele võimaldatava turulepääsu kohta, kui need kaubad vastavad kohaldatavatele nõuetele vastavalt protokollile. |
| --- | --- |

Sellesse koostöösse võiks kuuluda teadmiste jagamine, teabevahetus, koostöö ettevõtjatega ja vajaduse korral ühistegevus, eelkõige Põhja-Iirimaa ja asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste vahel, et võidelda ebaseadusliku tegevuse ja salakaubaveo vastu ning tagada, et turule ei lasta kaupu, mis ei vasta kohaldatavatele normidele ning et nõuete täitmise tagamise ja järelevalvetegevus oleks riski- ja teabepõhine. Ametiasutused tagavad ka ettevõtete ja ettevõtjate teadlikkuse Põhja-Iirimaa ja liidu vahel liikuvatele kaupadele võimaldatava turulepääsu kohta, kui need kaubad vastavad kohaldatavatele nõuetele vastavalt protokollile.

| | Ühendkuningriik ja liit peaksid tegema konstruktiivset tööd, kasutades väljaastumislepingus sätestatud struktuure, sealhulgas ühiskomiteed, et toetada uue korra tulemuslikku toimimist Põhja-Iirimaa inimeste ja ettevõtjate huvides. |
| --- | --- |

Ühendkuningriik ja liit peaksid tegema konstruktiivset tööd, kasutades väljaastumislepingus sätestatud struktuure, sealhulgas ühiskomiteed, et toetada uue korra tulemuslikku toimimist Põhja-Iirimaa inimeste ja ettevõtjate huvides.

Artikkel 2

Käesolev soovitus jõustub järgmisel päeval pärast selle esitamise kuupäeva.

..., ...

Ühiskomitee nimel

Kaaseesistujad

EELNÕU:

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE SOOVITUS nr .../2023,

...,

Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 13 lõike 3a kohta

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut (9) (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artikli 166 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väljaastumislepingu artikli 166 lõikes 3 on sätestatud, et soovitused esitatakse vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

(1)

Väljaastumislepingu artikli 166 lõikes 3 on sätestatud, et soovitused esitatakse vastastikusel kokkuleppel.

| (2) | Väljaastumislepingu artikli 182 kohaselt on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) kõnealuse lepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(2)

Väljaastumislepingu artikli 182 kohaselt on Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) kõnealuse lepingu lahutamatu osa.

| (3) | Kui vahekohus on otsustanud, et Ühendkuningriik ei ole täitnud protokolli artikli 13 lõike 3a kolmandas lõigus sätestatud tingimusi, tuleks vahekohtu otsus kiiresti täita, |
| --- | --- |

(3)

Kui vahekohus on otsustanud, et Ühendkuningriik ei ole täitnud protokolli artikli 13 lõike 3a kolmandas lõigus sätestatud tingimusi, tuleks vahekohtu otsus kiiresti täita,

ON TEINUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Artikkel 1

Ühiskomitee soovitab liidule ja Ühendkuningriigile järgmist:

| | juhul kui vahekohus on kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 175 otsustanud, et Ühendkuningriik ei ole järginud protokolli artikli 13 lõike 3a kolmandat lõiku, lepivad liit ja Ühendkuningriik hiljemalt 30 päeva pärast teate saatmist kokku, et vahekohtu otsuse täitmiseks ja vajaduse korral selles sätestatud ulatuses kohaldatakse liidu õigusakti protokolli artikli 13 lõikes 3a määratletud konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul alates teise kuu esimesest päevast pärast vahekohtu otsuse teatavakstegemist liidule ja Ühendkuningriigile. |
| --- | --- |

juhul kui vahekohus on kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 175 otsustanud, et Ühendkuningriik ei ole järginud protokolli artikli 13 lõike 3a kolmandat lõiku, lepivad liit ja Ühendkuningriik hiljemalt 30 päeva pärast teate saatmist kokku, et vahekohtu otsuse täitmiseks ja vajaduse korral selles sätestatud ulatuses kohaldatakse liidu õigusakti protokolli artikli 13 lõikes 3a määratletud konkreetse liidu õigusaktiga muudetud või asendatud kujul alates teise kuu esimesest päevast pärast vahekohtu otsuse teatavakstegemist liidule ja Ühendkuningriigile.

Artikkel 2

Käesolev soovitus jõustub järgmisel päeval pärast selle esitamise kuupäeva.

..., ...

Ühiskomitee nimel

Kaaseesistujad

2. LISA

EELNÕU:

LIIDU JA ÜHENDKUNINGRIIGI POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEES TEHTUD ÜHISDEKLARATSIOON nr .../2023

... 2023

võttes arvesse ühiskomitee otsuses nr .../2023 sätestatud korda, tuleks Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“), mida on muudetud ühiskomitee otsusega, nüüd nimetada „Windsori raamistikuks“.

Seega kui see on liidu ja Ühendkuningriigi vahelistes suhetes väljaastumislepingu alusel asjakohane, nimetatakse protokolli, mida on muudetud ühiskomitee otsusega nr .../2023, kooskõlas õiguskindluse nõuetega „Windsori raamistikuks“. Protokolli, mida on muudetud ühiskomitee otsusega nr .../2023, võib „Windsori raamistikuks“ nimetada ka liidu ja Ühendkuningriigi siseriiklikus õiguses.

EELNÕU:

LIIDU JA ÜHENDKUNINGRIIGI POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEES TEHTUD ÜHISDEKLARATSIOON,

... 2023,

Windsori raamistiku (1 10 11 15 16 17 18 19 21) artikli 10 lõike 1 kohaldamise kohta

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu sätetega reguleeritakse Ühendkuningriigi ja liidu vahel subsiidiumide kontrollimise kohustusi üldiselt ning tagatakse Ühendkuningriigile ja liidule võrdsed tingimused.

Windsori raamistiku artikli 10 lõige 1 eksisteerib neist sätetest eraldi. Windsori raamistikus kajastub nii Põhja-Iirimaa ainulaadne ligipääs liidu siseturule kui ka tema koht lahutamatu osana Ühendkuningriigi siseturust. Selles kontekstis tuleks Windsori raamistiku artikli 10 lõiget 1 mõista nii, et see puudutab üksnes Põhja-Iirimaa ja liidu vahelist kaubavahetust ja elektriturgu (edaspidi „kaubad“), mille suhtes kohaldatakse Windsori raamistikku.

17. detsembril 2020 tegi liit Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel moodustatud ühiskomitees järgmise ühepoolse deklaratsiooni: „Kohaldades ELi toimimise lepingu artiklit 107 olukordade suhtes, millele on osutatud protokolli artikli 10 lõikes 1, võtab Euroopa Komisjon nõuetekohaselt arvesse asjaolu, et Põhja-Iirimaa on Ühendkuningriigi siseturu lahutamatu osa. Euroopa Liit toonitab, et mõju, mis avaldub käesoleva protokolli alusel Põhja-Iirimaa ja liidu vahel toimuvale kaubandusele, ei saa mingil juhul olla üksnes hüpoteetiline või eeldatav või ilma igasuguse tõelise või otsese seoseta Põhja-Iirimaaga. Tuleb kindlaks teha, miks meetmel võib olla Põhja-Iirimaa ja liidu vahelisele kaubandusele selline mõju, lähtudes meetme tegelikust prognoositavast mõjust.“

Käesolev ühisdeklaratsioon Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamise kohta põhineb liidu ühepoolsel deklaratsioonil, milles kinnitatakse Põhja-Iirimaa kohta Ühendkuningriigi siseturul ja tagatakse samal ajal liidu siseturu kaitse. Selles selgitatakse Windsori raamistiku artikli 10 lõike 1 kohaldamise tingimusi, sätestatakse konkreetsed asjaolud, mille korral seda võidakse kasutada, kui Ühendkuningriigis antakse subsiidiume, ning seda võib kasutada kõnealuse sätte tõlgendamiseks.

Et saaks teha järelduse, et meede on Põhja-Iirimaaga tegelikult ja otseselt seotud ning mõjutab seega Põhja-Iirimaa ja liidu vahelist kaubandust, mille suhtes kohaldatakse Windsori raamistikku, peab sellel meetmel olema sellisele kaubandusele tegelik prognoositav mõju. Niisugune tegelik prognoositav mõju peaks olema tuntav, mitte üksnes hüpoteetiline või eeldatav.

Suurbritannias asuva abisaaja heaks võetud meetmete puhul võivad mõju tuntavusega seotud tegurite hulgas olla ettevõtja suurus, subsiidiumi suurus ja ettevõtja turuosa asjaomasel Põhja-Iirimaa turul. Pelgalt kaupade Põhja-Iirimaa turule laskmine ei ole iseenesest piisav, et sedastada otsest ja tegelikku seost, mis võimaldaks kasutada Windsori raamistiku artikli 10 lõiget 1, kuid Põhja-Iirimaal asuvate abisaajate heaks võetud meetmetel on suurema tõenäosusega tuntav mõju.

Suurbritannias asuvate abisaajate heaks võetud meetmete puhul, millel on tuntav mõju, tuleb lisaks tõendada, et subsiidiumist saadav majanduslik kasu kandub täielikult või osaliselt üle Põhja-Iirimaal asuvale ettevõtjale või see kantakse üle Põhja-Iirimaal turule lastud asjaomaste kaupade kaudu, näiteks müües neid turuhinnast madalama hinnaga, selleks et oleks olemas otsene ja tegelik seos, mis võimaldab kasutada Windsori raamistiku artikli 10 lõiget 1.

Euroopa Komisjon ja Ühendkuningriik esitavad oma vastavates suunistes asjaolud, mille korral kohaldatakse Windsori raamistiku artiklit 10, ja esitavad täiendavaid üksikasju, et nii toetuste andjatel kui ka ettevõtjatel oleks kõikjal Ühendkuningriigis võimalik tegutseda suurema kindlusega.

EELNÕU:

LIIDU JA ÜHENDKUNINGRIIGI POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEES TEHTUD ÜHISDEKLARATSIOON,

... 2023,

Windsori raamistiku (1 10 11 15 16 17 18 19 21) artikli 13 lõike 3a kohta

Liit ja Ühendkuningriik tunnistavad, et selleks et esitada Windsori raamistiku artikli 13 lõike 3a kohane teade heas usus vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (2 12 20 22) (edaspidi „väljaastumisleping“) artiklile 5, tuleb see esitada iga tingimuse korral, mis on sätestatud otsusele nr .../2023 lisatud 1998. aasta kokkuleppe institutsioonide kaasamist käsitleva Ühendkuningriigi ühepoolse deklaratsiooni (3 13) lõikes 1.

2 12 20 22

3 13

Kui vahekohus on väljaastumislepingu artikli 175 kohaselt otsustanud, et Ühendkuningriik ei ole Windsori raamistiku artikli 13 lõike 3a kohase teate osas täitnud väljaastumislepingu artiklit 5, tuleks vahekohtu otsus kiiresti täita, nagu on sätestatud soovituses nr .../2023 (4 14).

4 14

EELNÕU:

LIIDU JA ÜHENDKUNINGRIIGI POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEES TEHTUD ÜHISDEKLARATSIOON nr .../2023,

... 2023,

Liit ja Ühendkuningriik soovivad veel kord kinnitada oma võetud kohustust kasutada täies ulatuses struktuure, mis on sätestatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus (edaspidi „väljaastumisleping“), nimelt ühiskomiteed, erikomiteesid ja ühist nõuandetöörühma, et valvata lepingu rakendamise järele. Nad abistavad teineteist Windsori raamistikust (1 10 11 15 16 17 18 19 21) tulenevate ülesannete täitmisel täielikus vastastikuses austuses ja heas usus vastavalt väljaastumislepingu artiklile 5.

1 10 11 15 16 17 18 19 21

Ühendkuningriik tuletab meelde ühepoolselt endale võetud kohustust tagada Põhja-Iirimaa esimese ministri ja esimese ministri asetäitja täielik osalemine ühiskomitee Ühendkuningriigi delegatsioonis ning sellega seoses oma kindlat tahet tagada, et Windsori raamistiku kohaldamine mõjutaks kogukondade igapäevaelu võimalikult vähe.

Liit ja Ühendkuningriik kavatsevad korraldada asjaomaste ühisorganite korrapäraseid nõupidamisi, et edendada dialoogi ja osalemist. Sellega seoses võib Windsori raamistiku rakendamise erikomitee ette näha arvamuste vahetuse Ühendkuningriigi tulevaste õigusaktide üle, mis käsitlevad Windsori raamistiku toimimise seisukohast olulisi kaupu. Eelkõige võimaldaks see Ühendkuningriigil ja liidul hinnata nende tulevaste õigusaktide võimalikku mõju Põhja-Iirimaale, prognoosida võimalikke praktilisi kitsaskohti ja neid arutada.

Selleks võib erikomitee tulla kokku erikoosseisus, täpsemalt kaupade kolleegiumina. Vajaduse korral võib ta paluda konkreetset küsimust uurida ja selle kohta teavet esitada ühisel nõuandetöörühmal ja selle asjakohastel allrühmadel, mis koosnevad Euroopa Komisjoni ja Ühendkuningriigi valitsuse ekspertidest. Kui see on asjakohane, võib vastavateemalistele koosolekutele osalema kutsuda ettevõtjate ja kodanikuühiskonna sidusrühmade esindajaid. Erikomitee võib vajaduse korral esitada ühiskomiteele asjakohaseid soovitusi.

Liit ja Ühendkuningriik on võtnud kohustuse lahendada kõik Windsori raamistiku toimimisega seotud küsimused võimalikult kiiresti ja parimal viisil. Windsori raamistiku rakendamisel tekkida võivate küsimuste lahendamiseks kasutavad liit ja Ühendkuningriik ühisorganeid. Seetõttu võib poolte taotlusel selliste küsimuste üle pidada dialoogi väljaastumislepinguga loodud ühisorganites. See võimaldab pooltel korrapäraselt arutada asjakohaseid küsimusi, mis omavad tähtsust poolte Windsori raamistikust tulenevate kohustuste nõuetekohase täitmise seisukohast.

Liit ja Ühendkuningriik kinnitavad veel kord endale võetud kohustust teha dialoogi abil kõik endast oleneva, et leida küsimustele, mis mõjutavad väljaastumislepingu toimimist, vastastikku rahuldavad lahendused. Selleks kavatsevad liit ja Ühendkuningriik kasutada heas usus igakülgselt ühiskomitee volitusi, et jõuda ühist huvi pakkuvates küsimustes vastastikku kokkulepitud lahendusteni.

Sellistes raamistikes toimuv arvamustevahetus ei piira liidu ja Ühendkuningriigi otsustusprotsessi autonoomiat ega liidu või Ühendkuningriigi vastavat õiguskorda.

EELNÕU:

LIIDU JA ÜHENDKUNINGRIIGI POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEES TEHTUD ÜHISDEKLARATSIOON,

... 2023,

käibemaksukorra kohta, mis kehtib kaupadele, mis ei ohusta liidu siseturgu, ja käibemaksureeglite kohta piiriüleste tagasimaksete puhul

Liit ja Ühendkuningriik kavatsevad uurida võimalust võtta otsuse nr .../2023 (1 10 11 15 16 17 18 19 21) artikli 4 alusel vastu ühiskomitee otsus, millega nähakse ette, et maksumäärasid käsitlevaid õigusnorme, mis on sätestatud direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 98, loetuna koostoimes selle direktiivi III lisaga, ei kohaldata teatavate kaupade suhtes, välja arvatud kaubad, mida maksukohustuslased tarnivad ja paigaldavad Põhja-Iirimaal asuvasse kinnisvarasse. See otsus puudutaks üksnes kaupu, mis oma laadi ja tarnetingimuste tõttu oleksid Põhja-Iirimaal lõpptarbimise objektiks ning mille puhul direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 98 koostoimes direktiivi III lisaga ette nähtud maksumäärasid käsitlevate õigusnormide kohaldamata jätmine ei avaldaks liidu siseturule maksupettuse ohu ja võimaliku konkurentsimoonutuse näol negatiivset mõju. Sellise otsusega tuleks koostada üksikasjalik loetelu, mis kehtiks viis aastat. Liit ja Ühendkuningriik peaksid väljendama oma valmisolekut sellist loetelu korrapäraselt hinnata ja see läbi vaadata.

1 10 11 15 16 17 18 19 21

Ühtlasi kavatsevad liit ja Ühendkuningriik hinnata praegust käibemaksukorda, mis kehtib piiriüleste tagasimaksete puhul direktiivi 2008/9/EÜ ja direktiivi 86/560/EMÜ alusel, ning uurida vajadust võtta, kui see on asjakohane, otsuse nr .../2023 artikli 4 alusel vastu ühiskomitee otsus, millega nähakse ette vajalikud kohandused või mille kohaselt piirduks tagasimaksete kord üksnes direktiivi 86/560/EMÜ kohaldamisega. Hindamisel tuleks arvesse võtta maksukohustuslaste halduskoormust ja maksuhaldurite halduskulusid.

3. LISA

EELNÕU:

ÜHENDKUNINGRIIGI POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEES TEHTUD ÜHEPOOLNE DEKLARATSIOON,

.../2023,

turujärelevalve ja nõuete täitmise tagamise kohta

Ühendkuningriik tuletab meelde oma kohustust tagada tugev turujärelevalve ja nõuete täitmise tagamise süsteem ainulaadse korra raames, mis on Windsori raamistiku (1 10 11 15 16 17 18 19 21) kohaselt Euroopa Liiduga kokku lepitud selleks, et kaitsta kaubandust Ühendkuningriigi siseturul ja Põhja-Iirimaa kohta Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osana ning samal ajal tagada Euroopa Liidu siseturu ja tolliliidu terviklikkus.

1 10 11 15 16 17 18 19 21

Ühendkuningriik rõhutab, et on vaja jõulist nõuete täitmise tagamist, selleks et kauplejad ei kuritarvitaks seda uut Ühendkuningriigi sisekaubanduse korda kaupade toomiseks Euroopa Liitu.

Turujärelevalve

Ühendkuningriik tunnistab turujärelevalve tähtsat osa ning turujärelevalveasutuste ja muude pädevate asutuste töö tähtsust nende eesmärkide täitmisel. Seetõttu tagab Ühendkuningriik ka edaspidi, et need asutused koostavad tegevuskava, mis edendab ohutust ja nõuetele vastavust, sealhulgas teevad koostööd ettevõtjatega, tagamaks, et nad on oma kohustustest teadlikud, hindavad dokumente ja kontrollivad vajaduse korral turul olevaid tooteid.

Ühendkuningriik teeb ka edaspidi järgmist:

| — | suurendab turujärelevalveasutuste ja muude pädevate asutuste võimekust ja suutlikkust; |
| --- | --- |

—

suurendab turujärelevalveasutuste ja muude pädevate asutuste võimekust ja suutlikkust;

| — | täiustab tooteohutusriskide hindamise meetodeid; |
| --- | --- |

—

täiustab tooteohutusriskide hindamise meetodeid;

| — | tagab, et asjaomastel asutustel on volitused, mis on vajalikud tulemusliku seire tagamiseks olukorras, kus Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu vahel on rahvusvaheline piir; |
| --- | --- |

—

tagab, et asjaomastel asutustel on volitused, mis on vajalikud tulemusliku seire tagamiseks olukorras, kus Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu vahel on rahvusvaheline piir;

| — | toetab asjaomaste asutuste riskipõhist ja teabekogumisest juhinduvat tegevust, sealhulgas asjakohaseid auditeid, inspekteerimisi ja pistelisi kontrolle, et kontrollida kohaldatavate nõuete täitmist; |
| --- | --- |

—

toetab asjaomaste asutuste riskipõhist ja teabekogumisest juhinduvat tegevust, sealhulgas asjakohaseid auditeid, inspekteerimisi ja pistelisi kontrolle, et kontrollida kohaldatavate nõuete täitmist;

| — | kasutab usaldusväärset teabe- ja andmekogumist, et tagada üksikasjalik tõendusbaas, mis võimaldab kindlaks teha tekkivaid riske, sealhulgas võimalikku Euroopa Liitu liikumist; |
| --- | --- |

—

kasutab usaldusväärset teabe- ja andmekogumist, et tagada üksikasjalik tõendusbaas, mis võimaldab kindlaks teha tekkivaid riske, sealhulgas võimalikku Euroopa Liitu liikumist;

| — | kasutab poliitika ja täiteotsuste alusena täpset ja üksikasjalikku teavet; ning |
| --- | --- |

—

kasutab poliitika ja täiteotsuste alusena täpset ja üksikasjalikku teavet; ning

| — | jagab ja võtab vastu teavet turujärelevalveasutuste ja muude pädevate asutuste vastavustoimingute kohta, kasutades selleks asjakohaseid IT-süsteeme. |
| --- | --- |

—

jagab ja võtab vastu teavet turujärelevalveasutuste ja muude pädevate asutuste vastavustoimingute kohta, kasutades selleks asjakohaseid IT-süsteeme.

Samuti toetab Ühendkuningriik jätkuvalt ühtse turujärelevalve kontaktasutuse kaudu tehtavat koostööd teistel turgudel tegutsevate turujärelevalveasutustega.

Nõuete täitmise tagamine

Tugev nõuete täitmise tagamine ei tähenda uusi kontrolle Põhja-Iirimaa ja Iirimaa vahelisel piiril, küll aga tähendab see asjaomaste Ühendkuningriigi ametiasutuste tõhusamat tegevust kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega, vajaduse korral koos Euroopa Liidu ja liikmesriikide ametiasutustega, et kaitsta Ühendkuningriigi siseturgu ning Euroopa Liidu siseturgu ja tolliliitu ning astuda jõuliselt vastu ebaseaduslikule tegevusele ja salakaubaveole, sealhulgas organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt.

Kaupade puhul, mille suhtes kehtivad sanitaar- ja fütosanitaarnormid, tugevdatakse turujärelevalve ja nõuete täitmise tagamise toimingute käigus veelgi erimenetlusi, mis on ette nähtud nende kaupade Põhja-Iirimaale sisenemise suhtes kohaldatavates õigusnormides. Lisaks tugevdab Ühendkuningriik oma järelevalvet ja nõuete täitmise tagamist, et juhtida tulemuslikult riske, mis tulenevad postipakkides veetavatest kaupadest, tunnistades selliste liikumiste erilist tähtsust tarbijate jaoks.

Samuti säilitab Ühendkuningriik ebaseadusliku kauplemise ja salakaubaveo eest ranged karistused. Seda jälgitakse tähelepanelikult, et juhul, kui on vaja saavutada täiendavat heidutavat mõju, saaks karmistada karistusi, mis on ette nähtud puhuks, kui neid uusi reegleid kuritarvitades viiakse kaupu Euroopa Liitu.

Ühendkuningriik võtab võimaliku nõuete mittetäitmise korral mõjusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid meetmeid. Nende hulka kuuluvad riskianalüüs, riskipõhised vastavusmeetmed ja kauplejaskonna jätkuvad riskihindamised, mida toetavad sanktsioonid ja karistused.

EELNÕU:

ÜHENDKUNINGRIIGI POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEES TEHTUD ÜHEPOOLNE DEKLARATSIOON,

.../2023,

Põhja-Iirimaalt Ühendkuningriigi muudesse osadesse veetavate kaupade ekspordiprotseduuride kohta

Ühendkuningriik sedastab Põhja-Iirimaa kohta Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osana, vajadust kaitsta 10. aprilli 1998. aasta suure reede kokkulepet ehk Belfasti kokkulepet kõigis selle aspektides ning oma kohustust tagada Põhja-Iirimaa ettevõtjatele piiranguteta juurdepääs kogu Ühendkuningriigi turule.

Kõigi kaupade puhul, mis liiguvad Põhja-Iirimaalt Ühendkuningriigi siseturu muudesse osadesse, kinnitab Ühendkuningriik, et määruse (EL) nr 952/2013 kohaseid ekspordiprotseduure kohaldatakse üksnes juhul, kui:

| 1. | need kaubad suunatakse mõnele nimetatud määruse artiklis 210 loetletud protseduurile, |
| --- | --- |

1.

need kaubad suunatakse mõnele nimetatud määruse artiklis 210 loetletud protseduurile,

| 2. | need kaubad on nimetatud määruse artikli 144 kohaselt ajutiselt ladustatud, |
| --- | --- |

2.

need kaubad on nimetatud määruse artikli 144 kohaselt ajutiselt ladustatud,

| 3. | nende kaupade suhtes kohaldatakse Windsori raamistiku (1 10 11 15 16 17 18 19 21) artikli 6 lõike 1 teise lause kohaldamisalasse kuuluvaid liidu õiguse sätteid, millega keelatakse või piiratakse kaupade eksportimist, |
| --- | --- |

3.

nende kaupade suhtes kohaldatakse Windsori raamistiku (1 10 11 15 16 17 18 19 21) artikli 6 lõike 1 teise lause kohaldamisalasse kuuluvaid liidu õiguse sätteid, millega keelatakse või piiratakse kaupade eksportimist,

1 10 11 15 16 17 18 19 21

| 4. | need kaubad suunatakse nimetatud määruse V ja VIII jaotise kohaselt liidu piires ekspordiprotseduurile või |
| --- | --- |

4.

need kaubad suunatakse nimetatud määruse V ja VIII jaotise kohaselt liidu piires ekspordiprotseduurile või

| 5. | nende kaupade väärtus ei ületa 3 000 eurot ja need pakitakse või laaditakse ekspordiks liidu piires vastavalt määruse (EL) 2015/2447 artiklile 221. |
| --- | --- |

5.

nende kaupade väärtus ei ületa 3 000 eurot ja need pakitakse või laaditakse ekspordiks liidu piires vastavalt määruse (EL) 2015/2447 artiklile 221.

Ühendkuningriik meenutab võetud kohustust tagada täielik kaitse vastavalt rahvusvahelistele nõuetele ja kohustustele, mis on asjakohased liidu õiguses sätestatud keeldude ja piirangute korral, mis kehtivad kaupade eksportimisel liidust kolmandatasse riikidesse.

Ühendkuningriik kinnitab, et ta annab keelu- või piirangualuste kaupade kohta, mis liiguvad Põhja-Iirimaalt Ühendkuningriigi teistesse osadesse, liidule otstarbekohast teavet, mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi, kultuuriväärtuste ekspordi ja jäätmesaadetistega.

Käesolev ühepoolne deklaratsioon asendab Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi poolt ekspordideklaratsioonide ühiskomitees 17. detsembri 2020. aastal tehtud ühepoolse deklaratsiooni.

EELNÕU:

ÜHENDKUNINGRIIGI POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEES TEHTUD ÜHEPOOLNE DEKLARATSIOON,

.../2023,

demokraatliku nõusoleku mehhanismi kohta, mis on sätestatud Windsori raamistiku (1 10 11 15 16 17 18 19 21) artiklis 18

Ühendkuningriik märgib, et Windsoris välja kuulutatud ühised lahendused on mõeldud moodustama rea praktilisi ja jätkusuutlikke meetmeid, millega tegeldakse lõplikult puuduste ja ettenägematute olukordadega, mis on ilmnenud pärast Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) jõustumist.

Ühendkuningriik tunnistab, et tähtis on tagada, et need kokkulepped saaksid terve Põhja-Iirimaa kogukonna hulgas alati võimalikult laialdase toetuse, arvestades tema kohustust järgida kõigis oma osades 10. aprilli 1998. aasta suure reede kokkulepet ehk Belfasti kokkulepet, kaasa arvatud selle järgnevaid rakenduskokkuleppeid ja -korda, ning arvestades tema erilist kohustust austada mõlema kogukonna identiteeti, eetost ja püüdlusi. Windsori raamistiku artiklis 18 sätestatud demokraatliku nõusoleku mehhanism pakub selles osas olulist kaitsemeedet, mille kõrval kohustub Ühendkuningriik asjaolude korral, mis on sätestatud tema ühepoolses deklaratsioonis nõusoleku kohta, (2 12 20 22) tellima sõltumatu läbivaatuse. Selliste asjaolude korral, olenemata sellest, kas need leiavad aset demokraatliku nõusoleku mehhanismi esmase rakendamise järel või hiljem, kohustub Ühendkuningriik esitama läbivaatamise soovitused ühiskomiteele, tunnistades, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikli 164 alusel on ühiskomitee ülesanne arutada mis tahes huvi pakkuvaid küsimusi, mis on seotud Windsori raamistikuga hõlmatud valdkonnaga, ning otsima asjakohaseid viise ja meetodeid, et hoida ära probleeme, mis võivad Windsori raamistikuga hõlmatud valdkondades tekkida.

2 12 20 22

EELNÕU:

ÜHENDKUNINGRIIGI POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA ASUTATUD ÜHISKOMITEES TEHTUD ÜHEPOOLNE DEKLARATSIOON,

.../2023,

nõuete täitmise tagamise karmistamise kohta postipakkides Ühendkuningriigi teistest osadest Põhja-Iirimaale veetavate kaupade puhul

Enne otsuse nr .../2023 (1 10 11 15 16 17 18 19 21) kõigi sätete kohaldatavaks muutumist on Ühendkuningriik võtnud kohustuse teha liiduga koostööd, et kaitsta liidu siseturgu, tugevdades täitemeetmeid kaupade puhul, mida veetakse postipakkides Ühendkuningriigi teistest osadest Põhja-Iirimaale. Sellega seoses kohustub Ühendkuningriik:

1 10 11 15 16 17 18 19 21

| — | tegema koostööd ettevõtjatega, eelkõige kiirpakiveo- ja postiettevõtjatega, et teha Ühendkuningriigi valitsusele ja liidu esindajatele kättesaadavaks äriandmed postipakkide liikumise kohta, sealhulgas saatja ja saaja andmed ning asjaomaste kaupade kirjelduse. Need andmed toetavad nõuete täitmise tagamise meetmeid ja täiendavad olemasolevat riskist ja teabekogumisest juhinduvat tegevust; |
| --- | --- |

—

tegema koostööd ettevõtjatega, eelkõige kiirpakiveo- ja postiettevõtjatega, et teha Ühendkuningriigi valitsusele ja liidu esindajatele kättesaadavaks äriandmed postipakkide liikumise kohta, sealhulgas saatja ja saaja andmed ning asjaomaste kaupade kirjelduse. Need andmed toetavad nõuete täitmise tagamise meetmeid ja täiendavad olemasolevat riskist ja teabekogumisest juhinduvat tegevust;

| — | tihendama olemasolevat koostööd Ühendkuningriigi tolli ja Euroopa Komisjoni vahel, tehes ühistööd nõuete täitmise tagamise ja nõuetele vastavusega seotud riskide alal, lähtudes otsuses nr .../2023 osutatud kokkulepitud tegevuskorrast; |
| --- | --- |

—

tihendama olemasolevat koostööd Ühendkuningriigi tolli ja Euroopa Komisjoni vahel, tehes ühistööd nõuete täitmise tagamise ja nõuetele vastavusega seotud riskide alal, lähtudes otsuses nr .../2023 osutatud kokkulepitud tegevuskorrast;

| — | Ühendkuningriik hoidma Windsori raamistiku (2 12 20 22) rakendamisega seotud küsimuste erikomiteed korrapäraselt kursis eespool nimetatud küsimustes tehtava töö edenemisega. |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik hoidma Windsori raamistiku (2 12 20 22) rakendamisega seotud küsimuste erikomiteed korrapäraselt kursis eespool nimetatud küsimustes tehtava töö edenemisega.

2 12 20 22

---

(1)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

1

(2)  ELT: palun lisada ühiskomitee otsuse täielik pealkiri ja Euroopa Liidu Teataja viide.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  
  ELT L 62, 2.3.2020, lk 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3330/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 102, 7.4.2004, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 471/2009, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 23).

5

(6)  Vt ühisdeklaratsiooni nr .../2023.

6

(7)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 28.12.2015, lk 1).

7

(8)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

8

(9)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

9

(10)  Vt ühisdeklaratsioon nr .../2023.

10

(11)  Vt ühisdeklaratsioon nr .../2023.

11

(12)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

12

(13)  [Lisada ühiskomitee otsuse täielik pealkiri].

13

(14)  [Lisada ühiskomitee soovituse täielik pealkiri].

14

(15)  Vt ühisdeklaratsioon nr XX/2023.

15

(16)  [Lisada täielik pealkiri].

16

(17)  Vt ühisdeklaratsioon nr XX/2023.

17

(18)  Vt ühisdeklaratsioon nr XX/2023.

18

(19)  Vt ühisdeklaratsioon nr XX/2023.

19

(20)  
  „Declaration by Her Majesty's Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland concerning the operation of the 'Democratic consent in Northern Ireland' provision of the Protocol on Ireland/Northern Ireland“ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse deklaratsioon Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli sätte „Demokraatlik nõusolek Põhja-Iirimaal“ toimimise kohta).

20

(21)  [Lisada ühiskomitee otsuse täielik pealkiri].

21

(22)  Vt ühisdeklaratsioon nr .../2023.

22

---