# Uradni list L 130/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 130 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6616. maj 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 130

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6616. maj 2023

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje in spremembi Uredbe (EU) 2021/1060 | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (
  1
  ) | 52 |
| | * | Uredba (EU) 2023/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2015/757, da se zagotovi vključitev dejavnosti pomorskega prometa v sistem EU za trgovanje z emisijami ter spremljanje emisij dodatnih toplogrednih plinov in emisij iz dodatnih vrst ladij ter poročanje o njih in njihovo preverjanje (
  1
  ) | 105 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2023/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi s prispevkom letalstva k cilju Unije glede zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu in ustreznem izvajanju globalnega tržnega ukrepa (
  1
  ) | 115 |
| | * | Direktiva (EU) 2023/959 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji ter Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov (
  1
  ) | 134 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje in spremembi Uredbe (EU) 2021/1060

1

*

Uredba (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (
  1
  )

1

52

*

Uredba (EU) 2023/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2015/757, da se zagotovi vključitev dejavnosti pomorskega prometa v sistem EU za trgovanje z emisijami ter spremljanje emisij dodatnih toplogrednih plinov in emisij iz dodatnih vrst ladij ter poročanje o njih in njihovo preverjanje (
  1
  )

1

105

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2023/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi s prispevkom letalstva k cilju Unije glede zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu in ustreznem izvajanju globalnega tržnega ukrepa (
  1
  )

1

115

*

Direktiva (EU) 2023/959 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji ter Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov (
  1
  )

1

134

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 16.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 130/1

---

UREDBA (EU) 2023/955 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 10. maja 2023

o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje in spremembi Uredbe (EU) 2021/1060

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91(1), točka (d), člena 192(1), člena 194(2) in člena 322(1), točka (a), Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pariški sporazum (4), sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Ta zaveza je bila okrepljena s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta 13. novembra 2021 v okviru UNFCCC, v katerem Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznava, da bodo vplivi podnebnih sprememb veliko manjši pri dvigu temperature za 1,5 °C v primerjavi z 2 °C, in se odločila, da si bo prizadevala za omejitev dviga temperature na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Pariški sporazum (4), sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Ta zaveza je bila okrepljena s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta 13. novembra 2021 v okviru UNFCCC, v katerem Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznava, da bodo vplivi podnebnih sprememb veliko manjši pri dvigu temperature za 1,5 °C v primerjavi z 2 °C, in se odločila, da si bo prizadevala za omejitev dviga temperature na 1,5 °C.

| (2) | Komisija je v sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor) opredelila novo strategijo za rast, katere cilj je preobrazba Unije v trajnostno, pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki najpozneje do leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Cilj evropskega zelenega dogovora je tudi obnoviti, zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi vplivi. Nazadnje, v sporočilu je tudi navedla, da bi moral biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer nihče ne sme biti prezrt. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor) opredelila novo strategijo za rast, katere cilj je preobrazba Unije v trajnostno, pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki najpozneje do leta 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Cilj evropskega zelenega dogovora je tudi obnoviti, zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi vplivi. Nazadnje, v sporočilu je tudi navedla, da bi moral biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer nihče ne sme biti prezrt.

| (3) | Unija je cilj, da se v celotnem gospodarstvu doseže podnebna nevtralnost najpozneje do leta 2050 in cilj doseganja negativnih emisij po tem vključila v zakonodajo s sprejetjem Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Navedena uredba določa tudi zavezujoč cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij potem, ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. Od vseh gospodarskih sektorjev se pričakuje, da bodo prispevali k doseganju tega cilja. |
| --- | --- |

(3)

Unija je cilj, da se v celotnem gospodarstvu doseže podnebna nevtralnost najpozneje do leta 2050 in cilj doseganja negativnih emisij po tem vključila v zakonodajo s sprejetjem Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Navedena uredba določa tudi zavezujoč cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij potem, ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. Od vseh gospodarskih sektorjev se pričakuje, da bodo prispevali k doseganju tega cilja.

| (4) | Evropski svet je v sklepih, sprejetih na zasedanju 10. in 11. decembra 2020, potrdil zavezujoči cilj Unije glede domačega zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov, hkrati pa poudaril pomen vidikov pravičnosti in solidarnosti ter da pri tem nihče ne bo prezrt. Te sklepe je ponovno potrdil s sklepi, ki jih je sprejel na zasedanju 24. in 25. maja 2021 in v katerih je Komisijo pozval, naj čim prej predloži zakonodajni sveženj, ki ga naj mu priloži poglobljeno preučitev vplivov na okolje ter gospodarskih in socialnih posledic na ravni držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je v sklepih, sprejetih na zasedanju 10. in 11. decembra 2020, potrdil zavezujoči cilj Unije glede domačega zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov, hkrati pa poudaril pomen vidikov pravičnosti in solidarnosti ter da pri tem nihče ne bo prezrt. Te sklepe je ponovno potrdil s sklepi, ki jih je sprejel na zasedanju 24. in 25. maja 2021 in v katerih je Komisijo pozval, naj čim prej predloži zakonodajni sveženj, ki ga naj mu priloži poglobljeno preučitev vplivov na okolje ter gospodarskih in socialnih posledic na ravni držav članic.

| (5) | V akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic, ki ga je Evropski svet potrdil v sklepih, sprejetih na zasedanju 24. in 25. junija 2021, je poudarjeno, da je treba v vseh politikah Unije okrepiti socialne pravice in evropsko socialno razsežnost. Načelo 20 evropskega stebra socialnih pravic določa, da ima „vsakdo pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo, higieno, energijo, prevozom, finančnimi storitvami in digitalnimi komunikacijami. Socialno ogroženim osebam so na razpolago ukrepi za pomoč pri dostopu do teh storitev.“. |
| --- | --- |

(5)

V akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic, ki ga je Evropski svet potrdil v sklepih, sprejetih na zasedanju 24. in 25. junija 2021, je poudarjeno, da je treba v vseh politikah Unije okrepiti socialne pravice in evropsko socialno razsežnost. Načelo 20 evropskega stebra socialnih pravic določa, da ima „vsakdo pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z vodo, higieno, energijo, prevozom, finančnimi storitvami in digitalnimi komunikacijami. Socialno ogroženim osebam so na razpolago ukrepi za pomoč pri dostopu do teh storitev.“.

| (6) | Evropski svet je v Izjavi iz Porta z dne 8. maja 2021 ponovno potrdil svojo zavezo glede prizadevanj za socialno Evropo, da se okrepi pravičen prehod, in odločenost, da si bo ob ustreznem upoštevanju posameznih pristojnosti ter načel subsidiarnosti in sorazmernosti še naprej prizadeval za intenzivnejše izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na ravni Unije in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je v Izjavi iz Porta z dne 8. maja 2021 ponovno potrdil svojo zavezo glede prizadevanj za socialno Evropo, da se okrepi pravičen prehod, in odločenost, da si bo ob ustreznem upoštevanju posameznih pristojnosti ter načel subsidiarnosti in sorazmernosti še naprej prizadeval za intenzivnejše izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na ravni Unije in nacionalni ravni.

| (7) | Za izvajanje zaveze glede podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(7)

Za izvajanje zaveze glede podnebne nevtralnosti je bila podnebna in energetska zakonodaja Unije pregledana in spremenjena, da se pospeši zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

| (8) | Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne posledice za različne gospodarske sektorje, državljane in države članice. Zlasti bi se morala z vključitvijo emisij toplogrednih plinov iz stavb, cestnega prevoza in dodatnih sektorjev, ki ustrezajo industrijskim dejavnostim, ki niso zajete v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), na področje uporabe navedene direktive, zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv, kar bi moralo pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Skupaj z drugimi ukrepi bi moralo to srednje- do dolgoročno prispevati k zmanjšanju energetske revščine in prevozne revščine, znižati stroške stavb in cestnega prevoza ter, kadar je ustrezno, zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in trajnostne naložbe, ob tem pa biti v celoti usklajeno s cilji evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

(8)

Te spremembe imajo različne gospodarske in socialne posledice za različne gospodarske sektorje, državljane in države članice. Zlasti bi se morala z vključitvijo emisij toplogrednih plinov iz stavb, cestnega prevoza in dodatnih sektorjev, ki ustrezajo industrijskim dejavnostim, ki niso zajete v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), na področje uporabe navedene direktive, zagotoviti dodatna gospodarska spodbuda za naložbe v zmanjšanje porabe fosilnih goriv, kar bi moralo pospešiti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Skupaj z drugimi ukrepi bi moralo to srednje- do dolgoročno prispevati k zmanjšanju energetske revščine in prevozne revščine, znižati stroške stavb in cestnega prevoza ter, kadar je ustrezno, zagotoviti nove priložnosti za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in trajnostne naložbe, ob tem pa biti v celoti usklajeno s cilji evropskega zelenega dogovora.

| (9) | Vendar so za financiranje teh naložb potrebna sredstva. Poleg tega velja, da se bodo, preden bodo take naložbe izvedene, stroški gospodinjstev in uporabnikov prevoza za ogrevanje, hlajenje, kuhanje in cestni prevoz verjetno povišali, saj dobavitelji goriva, za katere veljajo obveznosti iz sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, prenašajo stroške ogljika na potrošnike. |
| --- | --- |

(9)

Vendar so za financiranje teh naložb potrebna sredstva. Poleg tega velja, da se bodo, preden bodo take naložbe izvedene, stroški gospodinjstev in uporabnikov prevoza za ogrevanje, hlajenje, kuhanje in cestni prevoz verjetno povišali, saj dobavitelji goriva, za katere veljajo obveznosti iz sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, prenašajo stroške ogljika na potrošnike.

| (10) | Podnebni prehod bo imel gospodarske in socialne posledice, ki jih je težko predhodno oceniti. Da bi uresničili povečane podnebne ambicije, bodo potrebna znatna javna in zasebna sredstva. Naložbe v ukrepe za energetsko učinkovitost in ogrevalne sisteme, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov, kot so ogrevanje z električnimi toplotnimi črpalkami, daljinsko ogrevanje in hlajenje ter sodelovanje v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov, so učinkovita metoda za zmanjšanje odvisnosti od uvoza in zmanjšanje emisij, hkrati pa se s temi naložbami krepi odpornost Unije. Potrebno je namensko financiranje ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza. |
| --- | --- |

(10)

Podnebni prehod bo imel gospodarske in socialne posledice, ki jih je težko predhodno oceniti. Da bi uresničili povečane podnebne ambicije, bodo potrebna znatna javna in zasebna sredstva. Naložbe v ukrepe za energetsko učinkovitost in ogrevalne sisteme, ki temeljijo na energiji iz obnovljivih virov, kot so ogrevanje z električnimi toplotnimi črpalkami, daljinsko ogrevanje in hlajenje ter sodelovanje v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov, so učinkovita metoda za zmanjšanje odvisnosti od uvoza in zmanjšanje emisij, hkrati pa se s temi naložbami krepi odpornost Unije. Potrebno je namensko financiranje ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza.

| (11) | Povišanje cen fosilnih goriv lahko nesorazmerno vpliva na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, ki bodisi večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz bodisi v nekaterih regijah nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ali pa morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv. Geografske posebnosti, kot so otoki, najbolj oddaljene regije in ozemlja, podeželska ali oddaljena območja, manj dostopna periferija, gorska območja ali območja, ki zaostajajo, imajo lahko z vidika prevozne revščine poseben vpliv na ranljivost gospodinjstev, mikropodjetij in uporabnikov prevoza. Zato bi bilo treba, kadar je to ustrezno in primerno, te geografske posebnosti upoštevati pri pripravi ukrepov in naložb v podporo ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza. |
| --- | --- |

(11)

Povišanje cen fosilnih goriv lahko nesorazmerno vpliva na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, ki bodisi večino svojih prihodkov porabijo za energijo in prevoz bodisi v nekaterih regijah nimajo dostopa do alternativnih in cenovno dostopnih rešitev mobilnosti in prevoza ali pa morda nimajo finančnih zmožnosti za vlaganje v zmanjšanje porabe fosilnih goriv. Geografske posebnosti, kot so otoki, najbolj oddaljene regije in ozemlja, podeželska ali oddaljena območja, manj dostopna periferija, gorska območja ali območja, ki zaostajajo, imajo lahko z vidika prevozne revščine poseben vpliv na ranljivost gospodinjstev, mikropodjetij in uporabnikov prevoza. Zato bi bilo treba, kadar je to ustrezno in primerno, te geografske posebnosti upoštevati pri pripravi ukrepov in naložb v podporo ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza.

| (12) | Del prihodkov, ustvarjenih z vključitvijo stavb, cestnega prevoza in dodatnih sektorjev na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba uporabiti za obravnavo socialnih posledic, ki izhajajo iz te vključitve, da bi bil prehod pravičen in vključujoč ter nihče ne bi bil prezrt. V skupni vrednosti Socialnega sklada za podnebje, ki ga vzpostavlja ta uredba (v nadaljnjem besedilu: Sklad) bi se morala odražati stopnja ambicij za razogljičenje, povezanih z vključitvijo izpustov toplogrednih plinov iz stavb, cestnega prevoza in dodatnih sektorjev na področje uporabe Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(12)

Del prihodkov, ustvarjenih z vključitvijo stavb, cestnega prevoza in dodatnih sektorjev na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba uporabiti za obravnavo socialnih posledic, ki izhajajo iz te vključitve, da bi bil prehod pravičen in vključujoč ter nihče ne bi bil prezrt. V skupni vrednosti Socialnega sklada za podnebje, ki ga vzpostavlja ta uredba (v nadaljnjem besedilu: Sklad) bi se morala odražati stopnja ambicij za razogljičenje, povezanih z vključitvijo izpustov toplogrednih plinov iz stavb, cestnega prevoza in dodatnih sektorjev na področje uporabe Direktive 2003/87/ES.

| (13) | Uporaba dela prihodkov za obravnavo socialnih posledic zaradi vključitve stavb, cestnega prevoza in dodatnih sektorjev na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, je še toliko bolj pomembna glede na obstoječe ravni energetske revščine. Energetska revščina so razmere, v katerih gospodinjstva nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev, ki podpirajo dostojen življenjski standard in standard zdravja, kot so zadostna toplota z ogrevanjem, hlajenje, ko se temperature dvigajo, razsvetljava in energija za delovanje gospodinjskih aparatov. V raziskavi, ki je bila leta 2021 opravljena na ravni Unije, je približno 34 milijonov prebivalcev Unije, torej skoraj 6,9 % njenega prebivalstva, navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojega doma. Energetska revščina je zato velik izziv za Unijo. Čeprav je s socialnimi tarifami ali začasno neposredno dohodkovno podporo kratkoročno mogoče zagotoviti takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energetsko revščino, se lahko le s ciljno usmerjenimi strukturnimi ukrepi, zlasti s prenovo stavb, vključno z dostopom do energije iz obnovljivih virov, ter aktivno promocijo energije iz obnovljivih virov z ukrepi obveščanja in ozaveščanja, ki so namenjeni gospodinjstvom, in s prenovo stavb, ki prispeva k ciljem iz Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), zagotovijo trajne rešitve in učinkovit prispevek k boju proti energetski revščini. Omogočiti bi bilo treba posodobitev opredelitve energetske revščine iz te uredbe, da bi odražala izid pogajanj o direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti (prenovitev). |
| --- | --- |

(13)

Uporaba dela prihodkov za obravnavo socialnih posledic zaradi vključitve stavb, cestnega prevoza in dodatnih sektorjev na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, je še toliko bolj pomembna glede na obstoječe ravni energetske revščine. Energetska revščina so razmere, v katerih gospodinjstva nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev, ki podpirajo dostojen življenjski standard in standard zdravja, kot so zadostna toplota z ogrevanjem, hlajenje, ko se temperature dvigajo, razsvetljava in energija za delovanje gospodinjskih aparatov. V raziskavi, ki je bila leta 2021 opravljena na ravni Unije, je približno 34 milijonov prebivalcev Unije, torej skoraj 6,9 % njenega prebivalstva, navedlo, da si ne morejo privoščiti zadostnega ogrevanja svojega doma. Energetska revščina je zato velik izziv za Unijo. Čeprav je s socialnimi tarifami ali začasno neposredno dohodkovno podporo kratkoročno mogoče zagotoviti takojšnjo pomoč gospodinjstvom, ki se spopadajo z energetsko revščino, se lahko le s ciljno usmerjenimi strukturnimi ukrepi, zlasti s prenovo stavb, vključno z dostopom do energije iz obnovljivih virov, ter aktivno promocijo energije iz obnovljivih virov z ukrepi obveščanja in ozaveščanja, ki so namenjeni gospodinjstvom, in s prenovo stavb, ki prispeva k ciljem iz Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), zagotovijo trajne rešitve in učinkovit prispevek k boju proti energetski revščini. Omogočiti bi bilo treba posodobitev opredelitve energetske revščine iz te uredbe, da bi odražala izid pogajanj o direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti (prenovitev).

| (14) | S celostnim pristopom k prenovi stavb, ki bolj upošteva ljudi, ki jim grozi izključenost, zlasti tiste, ki v Uniji najbolj trpijo zaradi energetske revščine, bi se lahko zmanjšalo povpraševanje po energiji. Zato bi morala biti podpora za stavbni sektor v okviru Sklada namenjena izboljšanju energetske učinkovitosti, da se v vsakem gospodinjstvu zmanjša poraba energije; ta zmanjšana poraba bi pomenila prihranek denarja in bi bila ena od možnosti za boj proti energetski revščini. Z revizijo Direktive 2010/31/EU bi lahko postavili temelje za doseganje teh ciljev, zato bi jo bilo treba upoštevati pri izvajanju te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

S celostnim pristopom k prenovi stavb, ki bolj upošteva ljudi, ki jim grozi izključenost, zlasti tiste, ki v Uniji najbolj trpijo zaradi energetske revščine, bi se lahko zmanjšalo povpraševanje po energiji. Zato bi morala biti podpora za stavbni sektor v okviru Sklada namenjena izboljšanju energetske učinkovitosti, da se v vsakem gospodinjstvu zmanjša poraba energije; ta zmanjšana poraba bi pomenila prihranek denarja in bi bila ena od možnosti za boj proti energetski revščini. Z revizijo Direktive 2010/31/EU bi lahko postavili temelje za doseganje teh ciljev, zato bi jo bilo treba upoštevati pri izvajanju te uredbe.

| (15) | Ker pojem prevozne revščine še ni opredeljen na ravni Unije, bi bilo treba za namene te uredbe uvesti opredelitev takega pojma na ravni Unije. Prevozna revščina bi lahko postala še bolj pereča, kot je ugotovljeno v Priporočilu Sveta z dne 16. junija 2022 o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost (8), ter bi omejila dostop do bistvenih socialno-ekonomskih dejavnosti in storitev, kot so zaposlovanje, izobraževanje ali zdravstveno varstvo, zlasti za ranljive posameznike in gospodinjstva. Prometno revščino običajno povzroča en ali več dejavnikov naenkrat, kot so denimo nizki prihodki, visoki izdatki za gorivo ali pomanjkanje cenovno ugodnega ali dostopnega zasebnega ali javnega prevoza. Prevozna revščina lahko še posebej prizadene posameznike in gospodinjstva na podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali v manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami. |
| --- | --- |

(15)

Ker pojem prevozne revščine še ni opredeljen na ravni Unije, bi bilo treba za namene te uredbe uvesti opredelitev takega pojma na ravni Unije. Prevozna revščina bi lahko postala še bolj pereča, kot je ugotovljeno v Priporočilu Sveta z dne 16. junija 2022 o zagotavljanju pravičnega prehoda na podnebno nevtralnost (8), ter bi omejila dostop do bistvenih socialno-ekonomskih dejavnosti in storitev, kot so zaposlovanje, izobraževanje ali zdravstveno varstvo, zlasti za ranljive posameznike in gospodinjstva. Prometno revščino običajno povzroča en ali več dejavnikov naenkrat, kot so denimo nizki prihodki, visoki izdatki za gorivo ali pomanjkanje cenovno ugodnega ali dostopnega zasebnega ali javnega prevoza. Prevozna revščina lahko še posebej prizadene posameznike in gospodinjstva na podeželskih, otoških, obrobnih, gorskih, oddaljenih in manj dostopnih območjih ali v manj razvitih regijah ali ozemljih, vključno z manj razvitimi primestnimi območji in najbolj oddaljenimi regijami.

| (16) | Vzpostaviti bi bilo treba Sklad, ki bo državam članicam zagotovil sredstva za podporo njihovih politik za obravnavo socialnih posledic, nastalih zaradi uvedbe sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, za ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza. To bi bilo treba doseči zlasti z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, namenjenimi zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, in sicer s povečanjem energetske učinkovitosti stavb, razogljičenjem ogrevanja in hlajenja stavb, ne glede na to, kdo je njihov lastnik, med drugim tudi z vključitvijo energije iz obnovljivih virov, ter z zagotavljanjem boljšega dostopa do brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza v korist ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza. Pozornost je treba nameniti različnim oblikam najemniških stanovanj, tudi tistim na zasebnem najemniškem trgu. Med ukrepi bi lahko bila finančna podpora ali davčne spodbude, kot je odbitek stroškov prenove od najemnine, da bi se upoštevali najemniki in ljudje, ki živijo v socialnih stanovanjih. |
| --- | --- |

(16)

Vzpostaviti bi bilo treba Sklad, ki bo državam članicam zagotovil sredstva za podporo njihovih politik za obravnavo socialnih posledic, nastalih zaradi uvedbe sistema trgovanja z emisijami za stavbe in cestni prevoz, za ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza. To bi bilo treba doseči zlasti z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, namenjenimi zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, in sicer s povečanjem energetske učinkovitosti stavb, razogljičenjem ogrevanja in hlajenja stavb, ne glede na to, kdo je njihov lastnik, med drugim tudi z vključitvijo energije iz obnovljivih virov, ter z zagotavljanjem boljšega dostopa do brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza v korist ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza. Pozornost je treba nameniti različnim oblikam najemniških stanovanj, tudi tistim na zasebnem najemniškem trgu. Med ukrepi bi lahko bila finančna podpora ali davčne spodbude, kot je odbitek stroškov prenove od najemnine, da bi se upoštevali najemniki in ljudje, ki živijo v socialnih stanovanjih.

| (17) | Vsaka država članica bi morala Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Načrte bi bilo treba predložiti do 30. junija 2025, da bi jih bilo mogoče skrbno in pravočasno obravnavati. Načrti bi morali imeti naložbeno komponento, ki spodbuja dolgoročno rešitev zmanjševanja odvisnosti od fosilnih goriv, in bi lahko predvidevali druge ukrepe, vključno z začasno neposredno dohodkovno podporo za kratkoročno ublažitev škodljivih učinkov na prihodke. Načrti bi morali slediti dvema ciljema. Prvič, ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza bi morali zagotoviti potrebna sredstva za financiranje in naložbe v energetsko učinkovitost, razogljičenje ogrevanja in hlajenja ter brezemisijska in nizkoemisijska vozila in mobilnost, vključno s kuponi, subvencijami in brezobrestnimi posojili. Drugič, ublažiti bi morali posledice povišanja stroškov fosilnih goriv za najbolj ranljive ter tako v prehodnem obdobju, dokler take naložbe niso izvedene, preprečiti energetsko revščino in prevozno revščino. Načrti bi lahko podpirali dostop do cenovno dostopnih in energetsko učinkovitih stanovanj, vključno s socialnimi stanovanji. Pri izvajanju ukrepov v podporo ranljivim uporabnikom prevoza bi morale imeti države članice možnost, da v svojih načrtih prednost namenijo podpori za brezemisijska vozila, pod pogojem, da je to rešitev, ki je cenovno dostopna in izvedljiva. |
| --- | --- |

(17)

Vsaka država članica bi morala Komisiji predložiti socialni načrt za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrt). Načrte bi bilo treba predložiti do 30. junija 2025, da bi jih bilo mogoče skrbno in pravočasno obravnavati. Načrti bi morali imeti naložbeno komponento, ki spodbuja dolgoročno rešitev zmanjševanja odvisnosti od fosilnih goriv, in bi lahko predvidevali druge ukrepe, vključno z začasno neposredno dohodkovno podporo za kratkoročno ublažitev škodljivih učinkov na prihodke. Načrti bi morali slediti dvema ciljema. Prvič, ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza bi morali zagotoviti potrebna sredstva za financiranje in naložbe v energetsko učinkovitost, razogljičenje ogrevanja in hlajenja ter brezemisijska in nizkoemisijska vozila in mobilnost, vključno s kuponi, subvencijami in brezobrestnimi posojili. Drugič, ublažiti bi morali posledice povišanja stroškov fosilnih goriv za najbolj ranljive ter tako v prehodnem obdobju, dokler take naložbe niso izvedene, preprečiti energetsko revščino in prevozno revščino. Načrti bi lahko podpirali dostop do cenovno dostopnih in energetsko učinkovitih stanovanj, vključno s socialnimi stanovanji. Pri izvajanju ukrepov v podporo ranljivim uporabnikom prevoza bi morale imeti države članice možnost, da v svojih načrtih prednost namenijo podpori za brezemisijska vozila, pod pogojem, da je to rešitev, ki je cenovno dostopna in izvedljiva.

| (18) | Države članice – v posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe – so najbolj usposobljene za pripravo, izvajanje in, kadar je ustrezno, spremembo načrtov, prilagojenih in namenjenih njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, njihovim obstoječim politikam na zadevnih področjih in načrtovani uporabi drugih ustreznih sredstev Unije. Javno posvetovanje z deležniki bi moralo potekati vsakič, ko mora Komisija oceniti načrt. Na ta način je mogoče najbolje odraziti zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad, gospodarskih in socialnih partnerjev, zadevnih organizacij civilne družbe, institucij za raziskave in inovacije, deležnikov iz industrije in predstavnikov socialnega dialoga, pa tudi nacionalne okoliščine, ter prispevati k uspešnosti in učinkovitosti splošne podpore ranljivim. |
| --- | --- |

(18)

Države članice – v posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter ustreznimi organizacijami civilne družbe – so najbolj usposobljene za pripravo, izvajanje in, kadar je ustrezno, spremembo načrtov, prilagojenih in namenjenih njihovim lokalnim, regionalnim in nacionalnim okoliščinam, njihovim obstoječim politikam na zadevnih področjih in načrtovani uporabi drugih ustreznih sredstev Unije. Javno posvetovanje z deležniki bi moralo potekati vsakič, ko mora Komisija oceniti načrt. Na ta način je mogoče najbolje odraziti zelo raznolike okoliščine, posebno znanje lokalnih in regionalnih vlad, gospodarskih in socialnih partnerjev, zadevnih organizacij civilne družbe, institucij za raziskave in inovacije, deležnikov iz industrije in predstavnikov socialnega dialoga, pa tudi nacionalne okoliščine, ter prispevati k uspešnosti in učinkovitosti splošne podpore ranljivim.

| (19) | Načrti bi morali biti zasnovani v tesnem sodelovanju s Komisijo in pripravljeni v skladu z dogovorjeno predlogo. Da bi se izognile pretiranim upravnim bremenom bi morale države članice imeti možnost, da izvedejo manjše prilagoditve načrtov ali da v načrtih popravijo tiskarske napake, in sicer s preprostim obvestilom Komisiji o teh spremembah. Manjše prilagoditve bi morale predstavljati le povečanje ali zmanjšanje cilja, predvidenega v načrtu, za manj kot 5 %. |
| --- | --- |

(19)

Načrti bi morali biti zasnovani v tesnem sodelovanju s Komisijo in pripravljeni v skladu z dogovorjeno predlogo. Da bi se izognile pretiranim upravnim bremenom bi morale države članice imeti možnost, da izvedejo manjše prilagoditve načrtov ali da v načrtih popravijo tiskarske napake, in sicer s preprostim obvestilom Komisiji o teh spremembah. Manjše prilagoditve bi morale predstavljati le povečanje ali zmanjšanje cilja, predvidenega v načrtu, za manj kot 5 %.

| (20) | Za pravičen prehod na podnebno nevtralnost je ključno zagotoviti, da bodo ukrepi in naložbe namenjeni zlasti gospodinjstvom, ki se soočajo z energetsko revščino, ali ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam pomagati pri obravnavi socialnih posledic trgovanja z emisijami v sektorjih stavb in cestnega prevoza. |
| --- | --- |

(20)

Za pravičen prehod na podnebno nevtralnost je ključno zagotoviti, da bodo ukrepi in naložbe namenjeni zlasti gospodinjstvom, ki se soočajo z energetsko revščino, ali ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza. Podporni ukrepi za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov bi morali državam članicam pomagati pri obravnavi socialnih posledic trgovanja z emisijami v sektorjih stavb in cestnega prevoza.

| (21) | V pričakovanju učinka teh naložb na znižanje stroškov in zmanjšanje emisij bi z dobro ciljno usmerjeno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in ranljivim uporabnikom prevoza prispevali k zmanjšanju stroškov za energijo in mobilnost ter podprli pravični prehod. Neposredno dohodkovno podporo bi bilo treba razumeti kot začasen ukrep, ki spremlja razogljičenje stanovanjskega sektorja in sektorja prevoza. Ne bi bila trajna, saj ne obravnava ključnih vzrokov za energetsko revščino in prevozno revščino. Taka podpora bi se morala uporabljati le za obravnavanje neposrednih posledic vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ne pa tudi za obravnavanje stroškov električne energije ali ogrevanja, povezanih z vključitvijo proizvodnje energije in toplote na področje uporabe te direktive. Upravičenost do take neposredne dohodkovne podpore bi morala biti časovno omejena. Za prejemnike neposredne dohodkovne podpore kot člane splošne skupine prejemnikov bi se morali ciljno uporabljati ukrepi in naložbe, namenjeni učinkovitemu izhodu teh prejemnikov iz energetske revščine in prevozne revščine. Načrti bi zato morali vključevati neposredno dohodkovno podporo, pod pogojem, da vsebujejo tudi ukrepe ali naložbe z dolgotrajnimi učinki, namenjene ranljivim gospodinjstvom in ranljivim uporabnikom prevoza, ki prejemajo neposredno dohodkovno podporo. |
| --- | --- |

(21)

V pričakovanju učinka teh naložb na znižanje stroškov in zmanjšanje emisij bi z dobro ciljno usmerjeno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in ranljivim uporabnikom prevoza prispevali k zmanjšanju stroškov za energijo in mobilnost ter podprli pravični prehod. Neposredno dohodkovno podporo bi bilo treba razumeti kot začasen ukrep, ki spremlja razogljičenje stanovanjskega sektorja in sektorja prevoza. Ne bi bila trajna, saj ne obravnava ključnih vzrokov za energetsko revščino in prevozno revščino. Taka podpora bi se morala uporabljati le za obravnavanje neposrednih posledic vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ne pa tudi za obravnavanje stroškov električne energije ali ogrevanja, povezanih z vključitvijo proizvodnje energije in toplote na področje uporabe te direktive. Upravičenost do take neposredne dohodkovne podpore bi morala biti časovno omejena. Za prejemnike neposredne dohodkovne podpore kot člane splošne skupine prejemnikov bi se morali ciljno uporabljati ukrepi in naložbe, namenjeni učinkovitemu izhodu teh prejemnikov iz energetske revščine in prevozne revščine. Načrti bi zato morali vključevati neposredno dohodkovno podporo, pod pogojem, da vsebujejo tudi ukrepe ali naložbe z dolgotrajnimi učinki, namenjene ranljivim gospodinjstvom in ranljivim uporabnikom prevoza, ki prejemajo neposredno dohodkovno podporo.

| (22) | Države članice bi morale ozaveščati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza in jim v ta namen zagotavljati ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne informacije, izobraževanje in svetovanje o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah ter razpoložljivi podpori, vključno z energetskimi pregledi stavb ter prilagojenim energetskim svetovanjem ali prilagojenimi storitvami za upravljanje mobilnosti. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale ozaveščati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza in jim v ta namen zagotavljati ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne informacije, izobraževanje in svetovanje o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah ter razpoložljivi podpori, vključno z energetskimi pregledi stavb ter prilagojenim energetskim svetovanjem ali prilagojenimi storitvami za upravljanje mobilnosti.

| (23) | Ob upoštevanju pomena spopadanja s podnebnimi spremembami v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma in zavezanosti ciljem trajnostnega razvoja, ki jih je sprejela Organizacija združenih narodov, so ukrepi in naložbe iz te uredbe zasnovani tako, da so skladni s ciljem, da bi se vsaj 30 % skupnega zneska proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (9) (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir 2021–2027) in skupnega zneska Instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (10), ter vsaj 37 % skupnega zneska Mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (11) moralo porabiti za vključevanje podnebnih ciljev. Ukrepi in naložbe na podlagi te uredbe naj bi bili tudi v skladu z ambicijo, da se za cilje biotske raznovrstnosti v letu 2024 zagotovi 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira 2021-2027, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji ter cilji biotske raznovrstnosti.
  V ta namen bi bilo treba za označevanje odhodkov Sklada uporabiti metodologijo iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Sklad bi moral podpirati ukrepe in naložbe, pri katerih se v celoti upoštevajo podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije ter spoštuje načelo, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (13). V načrte bi bilo treba vključiti le take ukrepe in naložbe. Praviloma bi se morali ukrepi neposredne dohodkovne podpore šteti, kot da imajo zanemarljiv predvidljiv učinek na okoljske cilje, zato bi se kot taki morali šteti za skladne z načelom, da se ne škoduje bistveno. Komisija bi morala tehnične smernice izdati državam članicam precej pred pripravo načrtov. V smernicah bi moralo biti pojasnjeno, kako morajo biti ukrepi in naložbe skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno. |
| --- | --- |

(23)

Ob upoštevanju pomena spopadanja s podnebnimi spremembami v skladu z zavezami iz Pariškega sporazuma in zavezanosti ciljem trajnostnega razvoja, ki jih je sprejela Organizacija združenih narodov, so ukrepi in naložbe iz te uredbe zasnovani tako, da so skladni s ciljem, da bi se vsaj 30 % skupnega zneska proračuna Unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (9) (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir 2021–2027) in skupnega zneska Instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (10), ter vsaj 37 % skupnega zneska Mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (11) moralo porabiti za vključevanje podnebnih ciljev. Ukrepi in naložbe na podlagi te uredbe naj bi bili tudi v skladu z ambicijo, da se za cilje biotske raznovrstnosti v letu 2024 zagotovi 7,5 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira 2021-2027, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji ter cilji biotske raznovrstnosti.

V ta namen bi bilo treba za označevanje odhodkov Sklada uporabiti metodologijo iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Sklad bi moral podpirati ukrepe in naložbe, pri katerih se v celoti upoštevajo podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije ter spoštuje načelo, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (13). V načrte bi bilo treba vključiti le take ukrepe in naložbe. Praviloma bi se morali ukrepi neposredne dohodkovne podpore šteti, kot da imajo zanemarljiv predvidljiv učinek na okoljske cilje, zato bi se kot taki morali šteti za skladne z načelom, da se ne škoduje bistveno. Komisija bi morala tehnične smernice izdati državam članicam precej pred pripravo načrtov. V smernicah bi moralo biti pojasnjeno, kako morajo biti ukrepi in naložbe skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno.

| (24) | Energetska revščina in prevozna revščina nesorazmerno prizadeneta ženske, zlasti matere samohranilke, ki predstavljajo 85 % enostarševskih družin, ter samske ženske, invalidke in starejše ženske, ki živijo same. Poleg tega imajo ženske drugačne in kompleksnejše vzorce mobilnosti. Enostarševske družine z vzdrževanimi otroki so še posebno izpostavljene revščini otrok. Med pripravo in izvajanjem načrtov bi bilo treba spoštovati in spodbujati enakost spolov in enake možnosti za vse ter vključevanje teh ciljev, pa tudi pravice invalidov do dostopnosti, da se zagotovi, da nihče ne bo prezrt. |
| --- | --- |

(24)

Energetska revščina in prevozna revščina nesorazmerno prizadeneta ženske, zlasti matere samohranilke, ki predstavljajo 85 % enostarševskih družin, ter samske ženske, invalidke in starejše ženske, ki živijo same. Poleg tega imajo ženske drugačne in kompleksnejše vzorce mobilnosti. Enostarševske družine z vzdrževanimi otroki so še posebno izpostavljene revščini otrok. Med pripravo in izvajanjem načrtov bi bilo treba spoštovati in spodbujati enakost spolov in enake možnosti za vse ter vključevanje teh ciljev, pa tudi pravice invalidov do dostopnosti, da se zagotovi, da nihče ne bo prezrt.

| (25) | Aktivni odjemalci, energetske skupnosti državljanov in medsebojno trgovanje z energijo iz obnovljivih virov lahko državam članicam pomagajo doseči cilje te uredbe s pristopom od spodaj navzgor, ki ga začnejo državljani. Krepijo vlogo in angažma odjemalcev ter nekaterim skupinam gospodinjskih odjemalcev omogočajo, da sodelujejo pri ukrepih in naložbah za energetsko učinkovitost, podpirajo uporabo energije iz obnovljivih virov v gospodinjstvih in hkrati prispevajo k boju proti energetski revščini. Zato bi morale države članice spodbujati vlogo energetskih skupnosti državljanov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ter jih obravnavati kot upravičenke Sklada. |
| --- | --- |

(25)

Aktivni odjemalci, energetske skupnosti državljanov in medsebojno trgovanje z energijo iz obnovljivih virov lahko državam članicam pomagajo doseči cilje te uredbe s pristopom od spodaj navzgor, ki ga začnejo državljani. Krepijo vlogo in angažma odjemalcev ter nekaterim skupinam gospodinjskih odjemalcev omogočajo, da sodelujejo pri ukrepih in naložbah za energetsko učinkovitost, podpirajo uporabo energije iz obnovljivih virov v gospodinjstvih in hkrati prispevajo k boju proti energetski revščini. Zato bi morale države članice spodbujati vlogo energetskih skupnosti državljanov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov ter jih obravnavati kot upravičenke Sklada.

| (26) | Države članice bi morale v načrte vključiti ukrepe in naložbe, ki jih je treba financirati, ocenjene stroške teh ukrepov in naložb ter nacionalni prispevek. Države članice bi morale ob predložitvi svojih načrtov predstaviti ocenjene skupne stroške brez davka na dodano vrednost (DDV), da se omogoči primerljivost načrtov. Načrti bi morali vključevati tudi ključne mejnike in cilje, da bi bilo mogoče oceniti učinkovito izvajanje ukrepov in naložb. |
| --- | --- |

(26)

Države članice bi morale v načrte vključiti ukrepe in naložbe, ki jih je treba financirati, ocenjene stroške teh ukrepov in naložb ter nacionalni prispevek. Države članice bi morale ob predložitvi svojih načrtov predstaviti ocenjene skupne stroške brez davka na dodano vrednost (DDV), da se omogoči primerljivost načrtov. Načrti bi morali vključevati tudi ključne mejnike in cilje, da bi bilo mogoče oceniti učinkovito izvajanje ukrepov in naložb.

| (27) | Sklad in načrti bi morali biti usklajeni in začrtani v skladu z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice dale v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (14), na podlagi direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti (prenovitev), na podlagi akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, na podlagi programov kohezijske politike v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060, na podlagi območnih načrtov za pravični prehod v skladu z Uredbo (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (15), na podlagi načrtov za okrevanje in odpornost v skladu z Uredbo (EU) 2021/241, na podlagi sklada za modernizacijo iz člena 10d Direktive 2003/87/ES ter na podlagi dolgoročnih strategij držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU. Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z navedenimi pravnimi akti in načrti. |
| --- | --- |

(27)

Sklad in načrti bi morali biti usklajeni in začrtani v skladu z načrtovanimi reformami in zavezami, ki so jih države članice dale v okviru svojih posodobljenih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (14), na podlagi direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti (prenovitev), na podlagi akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, na podlagi programov kohezijske politike v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060, na podlagi območnih načrtov za pravični prehod v skladu z Uredbo (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (15), na podlagi načrtov za okrevanje in odpornost v skladu z Uredbo (EU) 2021/241, na podlagi sklada za modernizacijo iz člena 10d Direktive 2003/87/ES ter na podlagi dolgoročnih strategij držav članic za prenovo stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU. Kadar je to primerno, bi morale biti za zagotovitev upravne učinkovitosti informacije, vključene v načrte, skladne z navedenimi pravnimi akti in načrti.

| (28) | Za učinkovitejše načrtovanje bi morale države članice v svojih načrtih navesti posledice odložitve sistema trgovanja z emisijami, vzpostavljenega v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, na podlagi člena 30k navedene direktive. V ta namen bi bilo treba podrobno razlikovati vse relevantne informacije, ki jih je treba vključiti v načrt, tako da se jih razdeli v dva scenarija, in sicer z opisom in količinsko opredelitvijo potrebnih prilagoditev ukrepov, naložb, mejnikov, ciljev, zneska nacionalnega prispevka in vseh drugih ustreznih elementov načrta. |
| --- | --- |

(28)

Za učinkovitejše načrtovanje bi morale države članice v svojih načrtih navesti posledice odložitve sistema trgovanja z emisijami, vzpostavljenega v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, na podlagi člena 30k navedene direktive. V ta namen bi bilo treba podrobno razlikovati vse relevantne informacije, ki jih je treba vključiti v načrt, tako da se jih razdeli v dva scenarija, in sicer z opisom in količinsko opredelitvijo potrebnih prilagoditev ukrepov, naložb, mejnikov, ciljev, zneska nacionalnega prispevka in vseh drugih ustreznih elementov načrta.

| (29) | Unija bi morala iz Sklada države članice podpreti s finančnimi sredstvi za izvajanje njihovih načrtov. Plačila iz Sklada bi morala biti odvisna od doseganja mejnikov in ciljev, vključenih v načrte. To bi omogočilo upoštevanje nacionalnih okoliščin in prednostnih nalog, hkrati pa bi poenostavilo financiranje in olajšalo povezovanje financiranja iz Sklada z drugimi nacionalnimi programi porabe ter zagotovilo učinek in celovitost porabe Unije. |
| --- | --- |

(29)

Unija bi morala iz Sklada države članice podpreti s finančnimi sredstvi za izvajanje njihovih načrtov. Plačila iz Sklada bi morala biti odvisna od doseganja mejnikov in ciljev, vključenih v načrte. To bi omogočilo upoštevanje nacionalnih okoliščin in prednostnih nalog, hkrati pa bi poenostavilo financiranje in olajšalo povezovanje financiranja iz Sklada z drugimi nacionalnimi programi porabe ter zagotovilo učinek in celovitost porabe Unije.

| (30) | Sklad bi bilo treba izjemoma in začasno financirati s prihodki od prodaje na dražbi 50 milijonov pravic na podlagi člena 10a(8b) Direktive 2003/87/ES, 150 milijonov pravic na podlagi člena 30d(3) navedene direktive in določenih dodatnih pravic na podlagi člena 30d(4) navedene direktive, ki bi morali predstavljati zunanje namenske prejemke. Načeloma bi bilo treba za izvajanje Sklada za obdobje 2026–2032 dati na voljo najvišji znesek v višini 65 000 000 000 EUR. Komisija zagotovi prodajo pravic na dražbi iz poglavja IVa navedene direktive. Kadar se sistem trgovanja z emisijami, vzpostavljen v skladu z navedenim poglavjem, odloži do leta 2028 na podlagi člena 30k navedene direktive, bi se za izvajanje Sklada moral dati na voljo najvišji znesek v višini 54 600 000 000 EUR. Ta znesek in letni zneski odražajo večjo potrebo po financiranju na začetku izvajanja Sklada. Za vsako državo članico bi bilo treba izračunati najvišja dodeljena finančna sredstva v skladu z metodologijo za dodelitev ter dodatno podporo zagotoviti predvsem tistim državam članicam, za katere ima vključitev emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prometa na področje uporabe Direktive 2003/87/ES večje posledice. Glede na to, da je treba zunanje namenske prejemke dati na voljo po prodaji pravic na dražbi na podlagi členov 10a(8b), 30d(3) in 30d(4) Direktive 2003/87/ES, je treba določiti odstopanje od člena 22(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16), da se Uniji omogoči, da vsako leto prevzame obveznosti za zneske, potrebne za plačila državam članicam v skladu s to uredbo za vključitev odobritev v višini namenskih prejemkov. |
| --- | --- |

(30)

Sklad bi bilo treba izjemoma in začasno financirati s prihodki od prodaje na dražbi 50 milijonov pravic na podlagi člena 10a(8b) Direktive 2003/87/ES, 150 milijonov pravic na podlagi člena 30d(3) navedene direktive in določenih dodatnih pravic na podlagi člena 30d(4) navedene direktive, ki bi morali predstavljati zunanje namenske prejemke. Načeloma bi bilo treba za izvajanje Sklada za obdobje 2026–2032 dati na voljo najvišji znesek v višini 65 000 000 000 EUR. Komisija zagotovi prodajo pravic na dražbi iz poglavja IVa navedene direktive. Kadar se sistem trgovanja z emisijami, vzpostavljen v skladu z navedenim poglavjem, odloži do leta 2028 na podlagi člena 30k navedene direktive, bi se za izvajanje Sklada moral dati na voljo najvišji znesek v višini 54 600 000 000 EUR. Ta znesek in letni zneski odražajo večjo potrebo po financiranju na začetku izvajanja Sklada. Za vsako državo članico bi bilo treba izračunati najvišja dodeljena finančna sredstva v skladu z metodologijo za dodelitev ter dodatno podporo zagotoviti predvsem tistim državam članicam, za katere ima vključitev emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prometa na področje uporabe Direktive 2003/87/ES večje posledice. Glede na to, da je treba zunanje namenske prejemke dati na voljo po prodaji pravic na dražbi na podlagi členov 10a(8b), 30d(3) in 30d(4) Direktive 2003/87/ES, je treba določiti odstopanje od člena 22(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16), da se Uniji omogoči, da vsako leto prevzame obveznosti za zneske, potrebne za plačila državam članicam v skladu s to uredbo za vključitev odobritev v višini namenskih prejemkov.

| (31) | Države članice bi morale prispevati najmanj 25 % ocenjenih skupnih stroškov iz njihovih načrtov. |
| --- | --- |

(31)

Države članice bi morale prispevati najmanj 25 % ocenjenih skupnih stroškov iz njihovih načrtov.

| (32) | Proračunske obveznosti bi se lahko, kadar je ustrezno, razdelile na letne obroke. Sporazumi z državami članicami, ki predstavljajo posamezne pravne obveznosti, bi morali med drugim upoštevati navedbo iz člena 30k Direktive 2003/87/ES, kar bi lahko povzročilo enoletno zamudo pri začetku trgovanja z emisijami za stavbe, cestni promet in dodatne sektorje. Ti sporazumi bi morali upoštevati tudi vsa morebitna finančna tveganja za Unijo, zaradi katerih bi morda bila potrebna sprememba posameznih pravnih obveznosti zaradi posebnosti začasnega in izjemnega financiranja Sklada z zunanjimi namenskimi prejemki, ustvarjenimi s pravicami iz sistema za trgovanje z emisijami. |
| --- | --- |

(32)

Proračunske obveznosti bi se lahko, kadar je ustrezno, razdelile na letne obroke. Sporazumi z državami članicami, ki predstavljajo posamezne pravne obveznosti, bi morali med drugim upoštevati navedbo iz člena 30k Direktive 2003/87/ES, kar bi lahko povzročilo enoletno zamudo pri začetku trgovanja z emisijami za stavbe, cestni promet in dodatne sektorje. Ti sporazumi bi morali upoštevati tudi vsa morebitna finančna tveganja za Unijo, zaradi katerih bi morda bila potrebna sprememba posameznih pravnih obveznosti zaradi posebnosti začasnega in izjemnega financiranja Sklada z zunanjimi namenskimi prejemki, ustvarjenimi s pravicami iz sistema za trgovanje z emisijami.

| (33) | Da se zagotovijo dodatna sredstva za Sklad, bi morale imeti države članice možnost zahtevati prerazporeditev sredstev iz programov kohezijske politike v okviru deljenega upravljanja, vzpostavljenih z Uredbo (EU) 2021/1060, v Sklad pod pogoji iz navedene uredbe. Da se državam članicam zagotovi zadostna prožnost pri izvajanju njihovih dodelitev iz Sklada, bi morale imeti možnost, da do 15 % svojih letnih dodeljenih finančnih sredstev prerazporedijo v sklade v okviru deljenega upravljanja iz Uredbe (EU) 2021/1060. Da bi zmanjšale upravno breme, ki izhaja iz zaporednih prerazporeditev sredstev iz njihovih letnih dodeljenih finančnih sredstev iz Sklada v sklade v okviru deljenega upravljanja, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2021/1060, bi se morala ustrezna sprememba enega ali več programov načeloma zahtevati le enkrat in pod določenimi pogoji, da se zagotovi učinkovit finančni nadzor. V naslednjih letih bi moralo biti mogoče izvesti nadaljnje prerazporeditve s priglasitvijo finančnih tabel Komisiji, pod pogojem, da se spremembe nanašajo izključno na povečanje finančnih sredstev in ne na kakršno koli dodatno spremembo zadevnega programa. |
| --- | --- |

(33)

Da se zagotovijo dodatna sredstva za Sklad, bi morale imeti države članice možnost zahtevati prerazporeditev sredstev iz programov kohezijske politike v okviru deljenega upravljanja, vzpostavljenih z Uredbo (EU) 2021/1060, v Sklad pod pogoji iz navedene uredbe. Da se državam članicam zagotovi zadostna prožnost pri izvajanju njihovih dodelitev iz Sklada, bi morale imeti možnost, da do 15 % svojih letnih dodeljenih finančnih sredstev prerazporedijo v sklade v okviru deljenega upravljanja iz Uredbe (EU) 2021/1060. Da bi zmanjšale upravno breme, ki izhaja iz zaporednih prerazporeditev sredstev iz njihovih letnih dodeljenih finančnih sredstev iz Sklada v sklade v okviru deljenega upravljanja, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2021/1060, bi se morala ustrezna sprememba enega ali več programov načeloma zahtevati le enkrat in pod določenimi pogoji, da se zagotovi učinkovit finančni nadzor. V naslednjih letih bi moralo biti mogoče izvesti nadaljnje prerazporeditve s priglasitvijo finančnih tabel Komisiji, pod pogojem, da se spremembe nanašajo izključno na povečanje finančnih sredstev in ne na kakršno koli dodatno spremembo zadevnega programa.

| (34) | S sredstvi Sklada bi se morali podpirati ukrepi, ki spoštujejo načelo dodatnosti financiranja Unije. Sklad ne bi smel nadomeščati tekočih nacionalnih odhodkov, razen v ustrezno utemeljenih primerih, vključno s plačili stroškov za ukrepe tehnične pomoči, navedene v načrtih. |
| --- | --- |

(34)

S sredstvi Sklada bi se morali podpirati ukrepi, ki spoštujejo načelo dodatnosti financiranja Unije. Sklad ne bi smel nadomeščati tekočih nacionalnih odhodkov, razen v ustrezno utemeljenih primerih, vključno s plačili stroškov za ukrepe tehnične pomoči, navedene v načrtih.

| (35) | Da bi se zagotovilo učinkovito, pregledno in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi na podlagi te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije, nacionalnimi in, kadar je ustrezno, regionalnimi programi ter jih dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti dvojno financiranje istih odhodkov iz Sklada in drugih programov Unije. Komisija in države članice bi morale v vseh fazah postopka zagotoviti zlasti učinkovito usklajevanje, da se zagotovijo skladnost, doslednost, komplementarnost in sinergija virov financiranja. V ta namen bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj Komisiji ob predložitvi načrtov zagotovijo ustrezne informacije o obstoječem ali načrtovanem financiranju Unije. Finančna podpora iz Sklada bi morala biti dodatna podpori, ki se zagotavlja iz drugih programov in instrumentov Unije. Z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, bi moralo biti mogoče pridobiti financiranje iz drugih programov in instrumentov Unije, pod pogojem, da taka podpora ne krije istih stroškov. |
| --- | --- |

(35)

Da bi se zagotovilo učinkovito, pregledno in usklajeno dodeljevanje sredstev in upoštevala načela dobrega finančnega poslovodenja, bi morali biti ukrepi na podlagi te uredbe skladni z obstoječimi programi Unije, nacionalnimi in, kadar je ustrezno, regionalnimi programi ter jih dopolnjevati, hkrati pa bi bilo treba preprečiti dvojno financiranje istih odhodkov iz Sklada in drugih programov Unije. Komisija in države članice bi morale v vseh fazah postopka zagotoviti zlasti učinkovito usklajevanje, da se zagotovijo skladnost, doslednost, komplementarnost in sinergija virov financiranja. V ta namen bi bilo treba od držav članic zahtevati, naj Komisiji ob predložitvi načrtov zagotovijo ustrezne informacije o obstoječem ali načrtovanem financiranju Unije. Finančna podpora iz Sklada bi morala biti dodatna podpori, ki se zagotavlja iz drugih programov in instrumentov Unije. Z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, bi moralo biti mogoče pridobiti financiranje iz drugih programov in instrumentov Unije, pod pogojem, da taka podpora ne krije istih stroškov.

| (36) | Plačila bi bilo treba izvesti na podlagi sklepa Komisije, ki dovoljuje izplačilo sredstev zadevni državi članici. Zato je potrebno odstopanje od člena 116(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, tako da lahko rok za plačilo začne teči od datuma, ko Komisija zadevno državo članico obvesti o takem sklepu, in ne od datuma prejema zahtevka za plačilo. |
| --- | --- |

(36)

Plačila bi bilo treba izvesti na podlagi sklepa Komisije, ki dovoljuje izplačilo sredstev zadevni državi članici. Zato je potrebno odstopanje od člena 116(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, tako da lahko rok za plačilo začne teči od datuma, ko Komisija zadevno državo članico obvesti o takem sklepu, in ne od datuma prejema zahtevka za plačilo.

| (37) | Po analizi vseh prejetih zahtevkov za plačilo v določenem krogu in če prihodki, dodeljeni Skladu v skladu s členom 30d(4) Direktive 2003/87/ES, ne zadoščajo za kritje zahtevkov za plačila, ki jih predložijo države članice, bi moralo biti plačilo Komisije državam članicam sorazmerno, da se zagotovi enaka obravnava držav članic. V naslednjem krogu zahtevkov za plačilo bi morala Komisija dati prednost tistim državam članicam, pri katerih je nastala zamuda pri plačilih iz prejšnjega kroga zahtevkov za plačila, in šele nato izplačati novo predložene zahtevke za plačilo. |
| --- | --- |

(37)

Po analizi vseh prejetih zahtevkov za plačilo v določenem krogu in če prihodki, dodeljeni Skladu v skladu s členom 30d(4) Direktive 2003/87/ES, ne zadoščajo za kritje zahtevkov za plačila, ki jih predložijo države članice, bi moralo biti plačilo Komisije državam članicam sorazmerno, da se zagotovi enaka obravnava držav članic. V naslednjem krogu zahtevkov za plačilo bi morala Komisija dati prednost tistim državam članicam, pri katerih je nastala zamuda pri plačilih iz prejšnjega kroga zahtevkov za plačila, in šele nato izplačati novo predložene zahtevke za plačilo.

| (38) | Da bi olajšali pripravo načrtov in zagotovili pregledna pravila za spremljanje in ocenjevanje, bi bilo treba v priloge k tej uredbi vključiti seznam skupnih kazalnikov in predlogo za načrte. Države članice bi morale imeti možnost, da za določitev mejnikov in ciljev v svojih načrtih uporabijo ustrezne skupne kazalnike. Seznam skupnih kazalnikov bi moral vsebovati skupne kazalnike za poročanje o napredku ter za spremljanje in ocenjevanje izvajanja načrtov in Sklada. |
| --- | --- |

(38)

Da bi olajšali pripravo načrtov in zagotovili pregledna pravila za spremljanje in ocenjevanje, bi bilo treba v priloge k tej uredbi vključiti seznam skupnih kazalnikov in predlogo za načrte. Države članice bi morale imeti možnost, da za določitev mejnikov in ciljev v svojih načrtih uporabijo ustrezne skupne kazalnike. Seznam skupnih kazalnikov bi moral vsebovati skupne kazalnike za poročanje o napredku ter za spremljanje in ocenjevanje izvajanja načrtov in Sklada.

| (39) | Sklad bi se moral izvajati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, vključno z učinkovitim preprečevanjem in pregonom goljufij, davčnih goljufij, davčnih utaj, korupcije in nasprotij interesov. Za Sklad se uporablja splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države v državah članicah, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta (17). |
| --- | --- |

(39)

Sklad bi se moral izvajati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, vključno z učinkovitim preprečevanjem in pregonom goljufij, davčnih goljufij, davčnih utaj, korupcije in nasprotij interesov. Za Sklad se uporablja splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države v državah članicah, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta (17).

| (40) | Za namene dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba ob upoštevanju narave Sklada, ki temelji na smotrnosti, določiti posebna pravila za proračunske obveznosti, plačila, začasno ustavitev in izterjavo sredstev, pa tudi za odpoved sporazumov o finančni podpori. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da je uporaba sredstev za ukrepe, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Države članice bi morale zagotoviti, da se taka podpora odobri v skladu s pravili Unije o državni pomoči, kjer je to ustrezno. Zlasti bi morale zagotoviti, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo goljufije, korupcija in nasprotja interesov ter da se prepreči dvojno financiranje iz Sklada in drugih programov Unije. Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost ne izvaja zadovoljivo ali v primeru resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcije in nasprotij interesov v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Sklad, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz sporazumov o finančni podpori, bi morali biti mogoči začasna ustavitev in odpoved sporazumov o finančni podpori ter zmanjšanje in izterjava dodeljenih finančnih sredstev. V primeru odpovedi sporazuma o finančni podpori ali zmanjšanja in izterjave dodeljenih finančnih sredstev bi bilo treba te zneske dodeliti državam članicam do 31. decembra 2033 v skladu s pravili za razdelitev pravic iz člena 30d(5) Direktive 2003/87/ES. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne kontradiktorne postopke za zagotovitev, da sklep Komisije v zvezi z začasno ustavitvijo in izterjavo plačanih zneskov ali odpovedjo sporazumov o finančni podpori spoštuje pravico držav članic, da predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(40)

Za namene dobrega finančnega poslovodenja bi bilo treba ob upoštevanju narave Sklada, ki temelji na smotrnosti, določiti posebna pravila za proračunske obveznosti, plačila, začasno ustavitev in izterjavo sredstev, pa tudi za odpoved sporazumov o finančni podpori. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovile, da je uporaba sredstev za ukrepe, ki jih podpira Sklad, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Države članice bi morale zagotoviti, da se taka podpora odobri v skladu s pravili Unije o državni pomoči, kjer je to ustrezno. Zlasti bi morale zagotoviti, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo goljufije, korupcija in nasprotja interesov ter da se prepreči dvojno financiranje iz Sklada in drugih programov Unije. Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost ne izvaja zadovoljivo ali v primeru resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcije in nasprotij interesov v zvezi z ukrepi, ki jih podpira Sklad, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz sporazumov o finančni podpori, bi morali biti mogoči začasna ustavitev in odpoved sporazumov o finančni podpori ter zmanjšanje in izterjava dodeljenih finančnih sredstev. V primeru odpovedi sporazuma o finančni podpori ali zmanjšanja in izterjave dodeljenih finančnih sredstev bi bilo treba te zneske dodeliti državam članicam do 31. decembra 2033 v skladu s pravili za razdelitev pravic iz člena 30d(5) Direktive 2003/87/ES. Vzpostaviti bi bilo treba ustrezne kontradiktorne postopke za zagotovitev, da sklep Komisije v zvezi z začasno ustavitvijo in izterjavo plačanih zneskov ali odpovedjo sporazumov o finančni podpori spoštuje pravico držav članic, da predložijo pripombe.

| (41) | Komisija bi morala zagotoviti, da so finančni interesi Unije učinkovito zaščiteni. Čeprav je v prvi vrsti država članica odgovorna za zagotovitev, da se Sklad izvaja v skladu z ustreznim pravom Unije in nacionalnim pravom, bi morala imeti Komisija možnost, da od držav članic prejme zadostno zagotovilo v zvezi s tem. V ta namen bi morale države članice pri izvajanju Sklada zagotoviti delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter izterjati neustrezno izplačane ali neustrezno porabljene zneske. Pri tem bi države članice morale imeti možnost, da se oprejo na svoje običajne nacionalne sisteme upravljanja proračuna. Države članice bi morale zbirati, beležiti in v elektronskem sistemu shranjevati standardizirane kategorije podatkov in informacij, ki omogočajo preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje resnih nepravilnosti v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira Sklad, in sicer goljufij, korupcije in nasprotij interesov. Komisija bi morala za dostop do teh podatkov in informacij ter njihovo analizo dati na voljo sistem obveščanja in spremljanja, vključno z enotnim orodjem za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja. Komisija bi morala spodbujati uporabo tega sistema obveščanja in spremljanja, da bi ga države članice splošno uporabljale. |
| --- | --- |

(41)

Komisija bi morala zagotoviti, da so finančni interesi Unije učinkovito zaščiteni. Čeprav je v prvi vrsti država članica odgovorna za zagotovitev, da se Sklad izvaja v skladu z ustreznim pravom Unije in nacionalnim pravom, bi morala imeti Komisija možnost, da od držav članic prejme zadostno zagotovilo v zvezi s tem. V ta namen bi morale države članice pri izvajanju Sklada zagotoviti delovanje uspešnega in učinkovitega sistema notranje kontrole ter izterjati neustrezno izplačane ali neustrezno porabljene zneske. Pri tem bi države članice morale imeti možnost, da se oprejo na svoje običajne nacionalne sisteme upravljanja proračuna. Države članice bi morale zbirati, beležiti in v elektronskem sistemu shranjevati standardizirane kategorije podatkov in informacij, ki omogočajo preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje resnih nepravilnosti v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira Sklad, in sicer goljufij, korupcije in nasprotij interesov. Komisija bi morala za dostop do teh podatkov in informacij ter njihovo analizo dati na voljo sistem obveščanja in spremljanja, vključno z enotnim orodjem za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja. Komisija bi morala spodbujati uporabo tega sistema obveščanja in spremljanja, da bi ga države članice splošno uporabljale.

| (42) | Komisija, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Računsko sodišče in po potrebi Evropsko javno tožilstvo (EJT) bi morali imeti možnost, da sistem obveščanja in spremljanja uporabljajo v okviru svojih pristojnosti in pravic. |
| --- | --- |

(42)

Komisija, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Računsko sodišče in po potrebi Evropsko javno tožilstvo (EJT) bi morali imeti možnost, da sistem obveščanja in spremljanja uporabljajo v okviru svojih pristojnosti in pravic.

| (43) | Državam članicam in Komisiji bi bilo treba omogočiti, da osebne podatke obdelajo le, kadar je to potrebno za zagotovitev razrešnice, revizije in nadzora, informiranja, komunikacije in prepoznavnosti o uporabi sredstev v zvezi z ukrepi za izvajanje v okviru Sklada. Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (19), kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(43)

Državam članicam in Komisiji bi bilo treba omogočiti, da osebne podatke obdelajo le, kadar je to potrebno za zagotovitev razrešnice, revizije in nadzora, informiranja, komunikacije in prepoznavnosti o uporabi sredstev v zvezi z ukrepi za izvajanje v okviru Sklada. Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (19), kakor je ustrezno.

| (44) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (21), (Euratom, ES) št. 2185/96 (22) in (EU) 2017/1939 (23) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem goljufij, korupcije in nasprotij interesov, ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. OLAF je zlasti v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije, nasprotij interesov ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
  EJT je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščen za preiskovanje in pregon goljufije, korupcije, nasprotja interesov in drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24). V skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (21), (Euratom, ES) št. 2185/96 (22) in (EU) 2017/1939 (23) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem goljufij, korupcije in nasprotij interesov, ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. OLAF je zlasti v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije, nasprotij interesov ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

EJT je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščen za preiskovanje in pregon goljufije, korupcije, nasprotja interesov in drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (24). V skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (45) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna Unije prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in neposrednega upravljanja, pa tudi preverjanje odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(45)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna Unije prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in neposrednega upravljanja, pa tudi preverjanje odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (46) | Uredbo (EU) 2021/1060 bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(46)

Uredbo (EU) 2021/1060 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (47) | Ker cilja te uredbe, in sicer prispevati k socialno pravičnemu prehodu na podnebno nevtralnost z obravnavanjem socialnih posledic vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(47)

Ker cilja te uredbe, in sicer prispevati k socialno pravičnemu prehodu na podnebno nevtralnost z obravnavanjem socialnih posledic vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

S to uredbo se vzpostavi Socialni sklad za podnebje (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje od leta 2026 do 2032.

Sklad državam članicam zagotavlja finančno podporo pri ukrepih in naložbah, vključenih v njihove socialne načrte za podnebje (v nadaljnjem besedilu: načrti).

Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad, bodo koristili gospodinjstvom, mikropodjetjem in uporabnikom prevoza, ki so ranljivi in še posebno prizadeti zaradi vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, zlasti energetsko revnim gospodinjstvom ali gospodinjstvom, ki se soočajo s prevozno revščino.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „energetska revščina“ pomeni pomanjkanje osnovnih energetskih storitev v gospodinjstvu, ki so podlaga za dostojen življenjski standard in standard zdravja, vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem, razsvetljavo in energijo za pogon električnih aparatov, glede na ustrezne nacionalne okoliščine, obstoječo socialno politiko in druge politike; |
| --- | --- |

(1)

„energetska revščina“ pomeni pomanjkanje osnovnih energetskih storitev v gospodinjstvu, ki so podlaga za dostojen življenjski standard in standard zdravja, vključno z ustreznim ogrevanjem, hlajenjem, razsvetljavo in energijo za pogon električnih aparatov, glede na ustrezne nacionalne okoliščine, obstoječo socialno politiko in druge politike;

| (2) | „prevozna revščina“ pomeni, da posamezniki in gospodinjstva ne morejo kriti stroškov zasebnega ali javnega prevoza oziroma jih krijejo s težavo, ali da nimajo dostopa oziroma imajo le omejen dostop do prevoza, ki jim omogoča dostop do osnovnih socialno-ekonomskih storitev in dejavnosti, ob upoštevanju nacionalnega in prostorskega okvira; |
| --- | --- |

(2)

„prevozna revščina“ pomeni, da posamezniki in gospodinjstva ne morejo kriti stroškov zasebnega ali javnega prevoza oziroma jih krijejo s težavo, ali da nimajo dostopa oziroma imajo le omejen dostop do prevoza, ki jim omogoča dostop do osnovnih socialno-ekonomskih storitev in dejavnosti, ob upoštevanju nacionalnega in prostorskega okvira;

| (3) | „ocenjeni skupni stroški načrta“ pomeni ocenjene skupne stroške ukrepov in naložb, vključenih v načrt; |
| --- | --- |

(3)

„ocenjeni skupni stroški načrta“ pomeni ocenjene skupne stroške ukrepov in naložb, vključenih v načrt;

| (4) | „dodeljena finančna sredstva“ pomeni nepovratno finančno podporo v okviru Sklada, ki je na voljo za dodelitev ali je bila dodeljena državi članici; |
| --- | --- |

(4)

„dodeljena finančna sredstva“ pomeni nepovratno finančno podporo v okviru Sklada, ki je na voljo za dodelitev ali je bila dodeljena državi članici;

| (5) | „mejnik“ pomeni kvalitativni dosežek, ki se uporablja za merjenje napredka pri doseganju ukrepa ali naložbe; |
| --- | --- |

(5)

„mejnik“ pomeni kvalitativni dosežek, ki se uporablja za merjenje napredka pri doseganju ukrepa ali naložbe;

| (6) | „cilj“ pomeni kvantitativni dosežek, ki se uporablja za merjenje napredka pri doseganju ukrepa ali naložbe; |
| --- | --- |

(6)

„cilj“ pomeni kvantitativni dosežek, ki se uporablja za merjenje napredka pri doseganju ukrepa ali naložbe;

| (7) | „energija iz obnovljivih virov“ ali „obnovljiva energija“ pomeni energijo iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, drugi pododstavek, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (25); |
| --- | --- |

(7)

„energija iz obnovljivih virov“ ali „obnovljiva energija“ pomeni energijo iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, drugi pododstavek, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (25);

25

| (8) | „gospodinjstvo“ pomeni zasebno gospodinjstvo, kot je opredeljeno v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta (26); |
| --- | --- |

(8)

„gospodinjstvo“ pomeni zasebno gospodinjstvo, kot je opredeljeno v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta (26);

26

| (9) | „mikropodjetje“ pomeni podjetje, ki zaposluje manj kot 10 oseb in katerega letni promet ali letna bilanca stanja ne presega 2 milijonov EUR, izračunano v skladu s členi 3 do 6 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (27); |
| --- | --- |

(9)

„mikropodjetje“ pomeni podjetje, ki zaposluje manj kot 10 oseb in katerega letni promet ali letna bilanca stanja ne presega 2 milijonov EUR, izračunano v skladu s členi 3 do 6 Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (27);

27

| (10) | „ranljiva gospodinjstva“ pomeni energetsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva, vključno z gospodinjstvi z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb na področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo zasedajo; |
| --- | --- |

(10)

„ranljiva gospodinjstva“ pomeni energetsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva, vključno z gospodinjstvi z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb na področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za prenovo stavbe, ki jo zasedajo;

| (11) | „ranljiva mikropodjetja“ pomeni mikropodjetja, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb ali cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev, da bi za svoje dejavnosti bodisi prenovila stavbo, ki jo zasedajo, bodisi kupila brezemisijska in nizkoemisijska vozila ali začela uporabljati alternativne trajnostne načine prevoza, vključno z javnim prevozom, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(11)

„ranljiva mikropodjetja“ pomeni mikropodjetja, na katera bistveno vplivajo učinki cen vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb ali cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev, da bi za svoje dejavnosti bodisi prenovila stavbo, ki jo zasedajo, bodisi kupila brezemisijska in nizkoemisijska vozila ali začela uporabljati alternativne trajnostne načine prevoza, vključno z javnim prevozom, kot je ustrezno;

| (12) | „ranljivi uporabniki prevoza“ pomeni posameznike in gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino, in tudi posameznike in gospodinjstva, vključno s tistimi z nizkimi in z nižjimi srednjimi dohodki, na katere bistveno vplivajo učinki cen vključitve emisij toplogrednih plinov iz cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za nakup brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil ali za prehod na alternativne trajnostne načine prevoza, vključno z javnim prevozom; |
| --- | --- |

(12)

„ranljivi uporabniki prevoza“ pomeni posameznike in gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino, in tudi posameznike in gospodinjstva, vključno s tistimi z nizkimi in z nižjimi srednjimi dohodki, na katere bistveno vplivajo učinki cen vključitve emisij toplogrednih plinov iz cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES in ki nimajo sredstev za nakup brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil ali za prehod na alternativne trajnostne načine prevoza, vključno z javnim prevozom;

| (13) | „prenova stavbe“ pomeni vsako prenovo stavbe, povezano z energijo, katere cilj je povečanje energetske učinkovitosti stavb, kot je izolacija ovoja stavbe, tj. sten, strehe, tal in zamenjava oken, ter namestitev tehničnih stavbnih sistemov, skladnih z vsemi ustreznimi nacionalnimi varnostnimi standardi, vključno s prispevanjem k zahtevam vzpostavljenim z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev); |
| --- | --- |

(13)

„prenova stavbe“ pomeni vsako prenovo stavbe, povezano z energijo, katere cilj je povečanje energetske učinkovitosti stavb, kot je izolacija ovoja stavbe, tj. sten, strehe, tal in zamenjava oken, ter namestitev tehničnih stavbnih sistemov, skladnih z vsemi ustreznimi nacionalnimi varnostnimi standardi, vključno s prispevanjem k zahtevam vzpostavljenim z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev);

| (14) | „tehnični stavbni sistem“ pomeni tehnično opremo stavbe ali stavbne enote za ogrevanje in hlajenje prostorov, prezračevanje, sanitarno toplo vodo, avtomatizacijo in nadzor stavb, proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem ali kombinacijo takšne tehnične opreme, vključno s tistimi sistemi, ki uporabljajo energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(14)

„tehnični stavbni sistem“ pomeni tehnično opremo stavbe ali stavbne enote za ogrevanje in hlajenje prostorov, prezračevanje, sanitarno toplo vodo, avtomatizacijo in nadzor stavb, proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem ali kombinacijo takšne tehnične opreme, vključno s tistimi sistemi, ki uporabljajo energijo iz obnovljivih virov;

| (15) | „aktivni odjemalec“ pomeni aktivnega odjemalca, kot je opredeljen v členu 2, točka 8, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (28); |
| --- | --- |

(15)

„aktivni odjemalec“ pomeni aktivnega odjemalca, kot je opredeljen v členu 2, točka 8, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (28);

28

| (16) | „energetska skupnost državljanov“ pomeni energetsko skupnost državljanov, kot je opredeljena v členu 2, točka 11, Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(16)

„energetska skupnost državljanov“ pomeni energetsko skupnost državljanov, kot je opredeljena v členu 2, točka 11, Direktive (EU) 2019/944;

| (17) | „skupnost na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 16, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(17)

„skupnost na področju energije iz obnovljivih virov“ pomeni skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 16, Direktive (EU) 2018/2001;

| (18) | „medsebojno trgovanje z energijo iz obnovljivih virov“ pomeni medsebojno trgovanje z energijo iz obnovljivih virov, kot je opredeljeno v členu 2, točka 18, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(18)

„medsebojno trgovanje z energijo iz obnovljivih virov“ pomeni medsebojno trgovanje z energijo iz obnovljivih virov, kot je opredeljeno v členu 2, točka 18, Direktive (EU) 2018/2001;

| (19) | „brezemisijsko in nizkoemisijsko vozilo“ pomeni brezemisijsko in nizkoemisijsko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3(1), točka (m), Uredbe (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (29). |
| --- | --- |

(19)

„brezemisijsko in nizkoemisijsko vozilo“ pomeni brezemisijsko in nizkoemisijsko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3(1), točka (m), Uredbe (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (29).

29

Člen 3

Cilji

1.   Splošni cilj Sklada je prispevati k socialno pravičnemu prehodu na podnebno nevtralnost z obravnavanjem socialnih posledic vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES.

2.   Specifični cilji Sklada so podpirati ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza z začasno neposredno dohodkovno podporo ter ukrepi in naložbami, ki so namenjeni povečanju energetske učinkovitosti stavb ter razogljičenju ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje in shranjevanja energije iz obnovljivih virov v stavbe ter omogočanjem boljšega dostopa do brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza.

POGLAVJE II

Socialni načrti za podnebje

Člen 4

Socialni načrti za podnebje

1.   Vsaka država članica Komisiji predloži svoj načrt. Načrt vključuje usklajen sveženj obstoječih ali novih nacionalnih ukrepov in naložb za obravnavanje vpliva oblikovanja cen ogljika na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, da se zagotovijo cenovno dostopno ogrevanje, hlajenje in mobilnost, hkrati pa spremljajo in pospešijo potrebni ukrepi, da se izpolnijo podnebni cilji Unije.

2.   Vsaka država članica zagotovi skladnost med svojim načrtom in svojim posodobljenim celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim načrtom iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2018/1999.

3.   Načrt lahko vključuje nacionalne ukrepe, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in ranljivim uporabnikom prevoza, da se zmanjša učinek povišanja cene fosilnih goriv, ki je posledica vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES.

4.   Načrt vključuje nacionalne in, kadar je ustrezno, lokalne ter regionalne ukrepe in naložbe v skladu s členom 8 za:

| (a) | izvedbo prenove stavb ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje energije iz obnovljivih virov in shranjevanjem take energije; |
| --- | --- |

(a)

izvedbo prenove stavb ter razogljičenje ogrevanja in hlajenja stavb, vključno z integracijo proizvodnje energije iz obnovljivih virov in shranjevanjem take energije;

| (b) | povečanje uporabe brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza. |
| --- | --- |

(b)

povečanje uporabe brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti in prevoza.

5.   Kadar ima država članica že vzpostavljen nacionalni sistem za trgovanje z emisijami za stavbe in cestni prevoz ali davek na ogljik, se lahko v načrt vključijo že uvedeni nacionalni ukrepi za blažitev socialnih posledic in izzivov, pod pogojem da so v skladu s to uredbo.

Člen 5

Javno posvetovanje

1.   Vsaka država članica Komisiji predloži načrt po javnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, predstavniki gospodarskih in socialnih partnerjev, ustreznimi organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi deležniki. Vsaka država članica opravi posvetovanje v skladu z zahtevami iz člena 10 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu z nacionalnimi pravnimi okviri te države članice.

2.   Vsaka država članica v svoj načrt vključi povzetek:

| (a) | posvetovanja, opravljenega na podlagi odstavka 1, ter |
| --- | --- |

(a)

posvetovanja, opravljenega na podlagi odstavka 1, ter

| (b) | načina, na katerega je bil prispevek deležnikov, ki so sodelovali v posvetovanju, upoštevan v načrtu. |
| --- | --- |

(b)

načina, na katerega je bil prispevek deležnikov, ki so sodelovali v posvetovanju, upoštevan v načrtu.

3.   Komisija za namene člena 16(3) oceni, ali je bil načrt v posvetovanju z deležniki pripravljen v skladu z odstavkom 1 tega člena.

4.   Komisija podpira države članice z navajanjem primerov dobrih praks na področju posvetovanj o načrtih v skladu s členom 6(4).

Člen 6

Vsebina socialnih načrtov za podnebje

1.   Načrt določa naslednje elemente:

| (a) | konkretne ukrepe in naložbe v skladu s členoma 4 in 8 za zmanjšanje učinkov iz točke (d) tega odstavka, skupaj z razlago, kako bi ti ukrepi in naložbe lahko učinkovito prispevali k doseganju ciljev iz člena 3 v splošnem okviru ustreznih politik držav članic; |
| --- | --- |

(a)

konkretne ukrepe in naložbe v skladu s členoma 4 in 8 za zmanjšanje učinkov iz točke (d) tega odstavka, skupaj z razlago, kako bi ti ukrepi in naložbe lahko učinkovito prispevali k doseganju ciljev iz člena 3 v splošnem okviru ustreznih politik držav članic;

| (b) | konkretne, medsebojno usklajene in okrepljene spremljevalne ukrepe, kadar je to ustrezno, za izvedbo ukrepov in naložb ter zmanjšanje učinkov iz točke (d); |
| --- | --- |

(b)

konkretne, medsebojno usklajene in okrepljene spremljevalne ukrepe, kadar je to ustrezno, za izvedbo ukrepov in naložb ter zmanjšanje učinkov iz točke (d);

| (c) | informacije o obstoječem ali načrtovanem financiranju ukrepov in naložb iz drugih virov Unije ter mednarodnih, javnih ali – kadar je ustrezno – zasebnih virov, ki prispevajo k ukrepom in naložbam iz načrta, vključno z informacijami o začasni neposredni dohodkovni podpori; |
| --- | --- |

(c)

informacije o obstoječem ali načrtovanem financiranju ukrepov in naložb iz drugih virov Unije ter mednarodnih, javnih ali – kadar je ustrezno – zasebnih virov, ki prispevajo k ukrepom in naložbam iz načrta, vključno z informacijami o začasni neposredni dohodkovni podpori;

| (d) | oceno verjetnih učinkov povišanja cen zaradi vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES na gospodinjstva, zlasti na pojavnost energetske revščine in prevozne revščine, ter na mikropodjetja; ti učinki se preučijo na ustrezni teritorialni ravni, ki jo določi vsaka država članica, ob upoštevanju nacionalnih posebnosti in elementov, kot so dostop do javnega prevoza in osnovnih storitev, in določitvi najbolj prizadetih območij; |
| --- | --- |

(d)

oceno verjetnih učinkov povišanja cen zaradi vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES na gospodinjstva, zlasti na pojavnost energetske revščine in prevozne revščine, ter na mikropodjetja; ti učinki se preučijo na ustrezni teritorialni ravni, ki jo določi vsaka država članica, ob upoštevanju nacionalnih posebnosti in elementov, kot so dostop do javnega prevoza in osnovnih storitev, in določitvi najbolj prizadetih območij;

| (e) | oceno števila in opredelitev ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza; |
| --- | --- |

(e)

oceno števila in opredelitev ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza;

| (f) | obrazložitev, kako naj se opredelitvi energetske revščine in prevozne revščine uporabljata na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(f)

obrazložitev, kako naj se opredelitvi energetske revščine in prevozne revščine uporabljata na nacionalni ravni;

| (g) | kadar načrt predvideva ukrepe iz člena 4(3), merilo za opredelitev upravičenih končnih prejemnikov, obdobje, predvideno za zadevne ukrepe, in njihovo utemeljitev na podlagi kvantitativne ocene in kvalitativnega pojasnila, kako naj bi ti ukrepi zmanjšali energetsko revščino, prevozno revščino ter ranljivost gospodinjstev, ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje; |
| --- | --- |

(g)

kadar načrt predvideva ukrepe iz člena 4(3), merilo za opredelitev upravičenih končnih prejemnikov, obdobje, predvideno za zadevne ukrepe, in njihovo utemeljitev na podlagi kvantitativne ocene in kvalitativnega pojasnila, kako naj bi ti ukrepi zmanjšali energetsko revščino, prevozno revščino ter ranljivost gospodinjstev, ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje;

| (h) | predvidene mejnike, cilje in okvirni celovit časovni razpored izvajanja ukrepov in naložb, ki jih je treba zaključiti do 31. julija 2032; |
| --- | --- |

(h)

predvidene mejnike, cilje in okvirni celovit časovni razpored izvajanja ukrepov in naložb, ki jih je treba zaključiti do 31. julija 2032;

| (i) | časovni razpored postopnega zmanjševanja podpore za nizkoemisijska vozila, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(i)

časovni razpored postopnega zmanjševanja podpore za nizkoemisijska vozila, kadar je to ustrezno;

| (j) | ocenjene skupne stroške načrta, ki so jim priloženi ustrezna utemeljitev in pojasnila, na kakšen način so v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim učinkom načrta; |
| --- | --- |

(j)

ocenjene skupne stroške načrta, ki so jim priloženi ustrezna utemeljitev in pojasnila, na kakšen način so v skladu z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim učinkom načrta;

| (k) | predvideni nacionalni prispevek k ocenjenim skupnim stroškom načrta, izračunan v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(k)

predvideni nacionalni prispevek k ocenjenim skupnim stroškom načrta, izračunan v skladu s členom 15;

| (l) | razen ukrepov iz člena 4(3) te uredbe, pojasnilo, kako načrt zagotavlja, da noben ukrep ali naložba ne bi škodoval bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(l)

razen ukrepov iz člena 4(3) te uredbe, pojasnilo, kako načrt zagotavlja, da noben ukrep ali naložba ne bi škodoval bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852;

| (m) | ureditev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta s strani zadevnih držav članic, zlasti kar zadeva predlagane mejnike in cilje, ustrezne skupne kazalnike iz Priloge IV in, če posameznemu ukrepu ali posamezni naložbi ne ustreza noben od teh kazalnikov, dodatne individualne kazalnike, ki jih predlaga zadevna država članica; |
| --- | --- |

(m)

ureditev učinkovitega spremljanja in izvajanja načrta s strani zadevnih držav članic, zlasti kar zadeva predlagane mejnike in cilje, ustrezne skupne kazalnike iz Priloge IV in, če posameznemu ukrepu ali posamezni naložbi ne ustreza noben od teh kazalnikov, dodatne individualne kazalnike, ki jih predlaga zadevna država članica;

| (n) | za pripravo načrta in (kadar je načrt že pripravljen) njegovo izvajanje: povzetek postopka javnega posvetovanja iz člena 5; |
| --- | --- |

(n)

za pripravo načrta in (kadar je načrt že pripravljen) njegovo izvajanje: povzetek postopka javnega posvetovanja iz člena 5;

| (o) | obrazložitev sistema države članice za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov pri uporabi dodeljenih finančnih sredstev, zagotovljenih v okviru Sklada, ter ureditve, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Sklada in drugih programov Unije; |
| --- | --- |

(o)

obrazložitev sistema države članice za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij, korupcije in nasprotij interesov pri uporabi dodeljenih finančnih sredstev, zagotovljenih v okviru Sklada, ter ureditve, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Sklada in drugih programov Unije;

| (p) | obrazložitev, kako so bile v načrtu upoštevane geografske posebnosti, kot so otoki, najbolj oddaljene regije in ozemlja, podeželska ali oddaljena območja, manj dostopna periferija, gorska območja ali območja, ki zaostajajo, kadar je to ustrezno in primerno; |
| --- | --- |

(p)

obrazložitev, kako so bile v načrtu upoštevane geografske posebnosti, kot so otoki, najbolj oddaljene regije in ozemlja, podeželska ali oddaljena območja, manj dostopna periferija, gorska območja ali območja, ki zaostajajo, kadar je to ustrezno in primerno;

| (q) | po potrebi obrazložitev, kako naj bi se z ukrepi in naložbami obravnavala neenakosti spolov. |
| --- | --- |

(q)

po potrebi obrazložitev, kako naj bi se z ukrepi in naložbami obravnavala neenakosti spolov.

2.   V načrt se lahko vključijo ukrepi tehnične pomoči, potrebni za učinkovito upravljanje in izvajanje ukrepov in naložb.

3.   Načrt je skladen z vključenimi informacijami in zavezami države članice v okviru:

| (a) | akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic; |
| --- | --- |

(a)

akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic;

| (b) | njenih programov kohezijske politike na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

(b)

njenih programov kohezijske politike na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060;

| (c) | njenega načrta za okrevanje in odpornost na podlagi Uredbe (EU) 2021/241; |
| --- | --- |

(c)

njenega načrta za okrevanje in odpornost na podlagi Uredbe (EU) 2021/241;

| (d) | njenega načrta prenove stavb na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev); |
| --- | --- |

(d)

njenega načrta prenove stavb na podlagi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev);

| (e) | njenega posodobljenega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta na podlagi Uredbe (EU) 2018/1999; ter |
| --- | --- |

(e)

njenega posodobljenega celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta na podlagi Uredbe (EU) 2018/1999; ter

| (f) | njenih območnih načrtov za pravični prehod na podlagi Uredbe (EU) 2021/1056. |
| --- | --- |

(f)

njenih območnih načrtov za pravični prehod na podlagi Uredbe (EU) 2021/1056.

4.   Komisija med pripravo načrtov organizira izmenjavo dobrih praks, vključno na področju stroškovno učinkovitih ukrepov in naložb, ki jih je treba vključiti v načrte. Države članice lahko zaprosijo za tehnično pomoč v okviru mehanizma evropske pomoči, namenjene področju energije na lokalni ravni (ELENA), vzpostavljenega s sporazumom med Komisijo in Evropsko investicijsko banko leta 2009, ali v okviru Instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (30).

5.   Komisija za namene odstavka 1, točka l, tega člena državam članicam zagotovi tehnične smernice, prilagojene področju uporabe Sklada, o skladnosti ukrepov in naložb z načelom, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.

6.   Komisija za pomoč državam članicam pri zagotavljanju informacij iz odstavka 1, točka (d), tega člena predloži skupno vrednost, ki se upošteva kot okvirna cena ogljika, ki je posledica vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb, cestnega prevoza in dodatnih sektorjev na področje uporabe Direktive 2003/87/ES.

7.   Vsaka država članica za načrt uporabi predlogo iz Priloge V.

POGLAVJE III

Podpora iz Sklada za socialne načrte za podnebje

Člen 7

Načela, ki urejajo Sklad

1.   Sklad državam članicam zagotovi finančno podporo za financiranje ukrepov in naložb, določenih v njihovih načrtih.

2.   Izplačilo finančne podpore vsaki državi članici na podlagi odstavka 1 tega člena je odvisno od tega, ali zadevna država članica dosega mejnike in cilje za ukrepe in naložbe v skladu s členom 8 te uredbe. Ti mejniki in cilji so združljivi s podnebnimi cilji Unije in ciljem iz Uredbe (EU) 2021/1119, in zajemajo zlasti:

| (a) | energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

(a)

energetsko učinkovitost;

| (b) | prenovo stavb; |
| --- | --- |

(b)

prenovo stavb;

| (c) | brezemisijsko in nizkoemisijsko mobilnost in prevoz; |
| --- | --- |

(c)

brezemisijsko in nizkoemisijsko mobilnost in prevoz;

| (d) | zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(d)

zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| (e) | zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, zlasti energetsko revnih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza. |
| --- | --- |

(e)

zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev, zlasti energetsko revnih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza.

3.   S sredstvi Sklada se podpirajo zgolj ukrepi in naložbe, ki so skladni z načelom, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852.

4.   Ukrepi in naložbe, ki jih podpira Sklad, zmanjšujejo odvisnost od fosilnih goriv in, kadar je ustrezno, prispevajo k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic ter ustvarjanju trajnostnih in kakovostnih delovnih mest na področjih, ki jih zajemajo ukrepi in naložbe Sklada.

Člen 8

Upravičeni ukrepi in naložbe, ki se vključijo v socialne načrte za podnebje

1.   Država članica lahko v ocenjene skupne stroške načrta vključi naslednje ukrepe in naložbe z dolgotrajnimi učinki, če so mišljeni predvsem za ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja ali ranljive uporabnike prevoza, njihov namen pa je:

| (a) | podpirati prenovo stavb, zlasti za ranljiva gospodinjstva in ranljiva mikropodjetja, ki zasedajo energetsko najmanj učinkovite stavbe, tudi za najemnike in ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih; |
| --- | --- |

(a)

podpirati prenovo stavb, zlasti za ranljiva gospodinjstva in ranljiva mikropodjetja, ki zasedajo energetsko najmanj učinkovite stavbe, tudi za najemnike in ljudi, ki živijo v socialnih stanovanjih;

| (b) | podpirati dostop do cenovno dostopnih in energetsko učinkovitih stanovanj, vključno s socialnimi stanovanji; |
| --- | --- |

(b)

podpirati dostop do cenovno dostopnih in energetsko učinkovitih stanovanj, vključno s socialnimi stanovanji;

| (c) | prispevati k razogljičenju, na primer z elektrifikacijo ogrevanja, hlajenja in kuhanja v stavbah, z zagotavljanjem dostopa do cenovno dostopnih in energetsko učinkovitih sistemov ter z integracijo proizvodnje in shranjevanja energije iz obnovljivih virov, tudi prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, energetskih skupnosti državljanov in drugih aktivnih odjemalcev, da se spodbudi lastna poraba energije iz obnovljivih virov, kot je souporaba energije in medsebojno trgovanje z energijo iz obnovljivih virov, povezava s pametnimi omrežji in omrežji za daljinsko ogrevanje, kar prispeva k doseganju prihrankov energije ali k zmanjšanju energetske revščine; |
| --- | --- |

(c)

prispevati k razogljičenju, na primer z elektrifikacijo ogrevanja, hlajenja in kuhanja v stavbah, z zagotavljanjem dostopa do cenovno dostopnih in energetsko učinkovitih sistemov ter z integracijo proizvodnje in shranjevanja energije iz obnovljivih virov, tudi prek skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov, energetskih skupnosti državljanov in drugih aktivnih odjemalcev, da se spodbudi lastna poraba energije iz obnovljivih virov, kot je souporaba energije in medsebojno trgovanje z energijo iz obnovljivih virov, povezava s pametnimi omrežji in omrežji za daljinsko ogrevanje, kar prispeva k doseganju prihrankov energije ali k zmanjšanju energetske revščine;

| (d) | zagotoviti ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne informacije, izobraževanje, ozaveščanje in svetovanje o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah, razpoložljivi podpori za prenovo stavb in energetsko učinkovitost, pa tudi o trajnostnih in cenovno dostopnih alternativnih možnostih za mobilnost in prevoz; |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti ciljno usmerjene, dostopne in cenovno ugodne informacije, izobraževanje, ozaveščanje in svetovanje o stroškovno učinkovitih ukrepih in naložbah, razpoložljivi podpori za prenovo stavb in energetsko učinkovitost, pa tudi o trajnostnih in cenovno dostopnih alternativnih možnostih za mobilnost in prevoz;

| (e) | podpirati javne in zasebne subjekte, vključno s ponudniki socialnih stanovanj, in zlasti javno-zasebne zadruge pri razvoju in zagotavljanju cenovno dostopnih rešitev za energetsko učinkovitost in ustreznih instrumentov financiranja v skladu s socialnimi cilji Sklada; |
| --- | --- |

(e)

podpirati javne in zasebne subjekte, vključno s ponudniki socialnih stanovanj, in zlasti javno-zasebne zadruge pri razvoju in zagotavljanju cenovno dostopnih rešitev za energetsko učinkovitost in ustreznih instrumentov financiranja v skladu s socialnimi cilji Sklada;

| (f) | omogočiti dostop do brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil in koles, pri čemer se ohranja tehnološka nevtralnost, vključno s finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup, pa tudi do ustrezne javne in zasebne infrastrukture, zlasti, kadar je ustrezno z nakupom brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil, s polnilno in oskrbovalno infrastrukturo ter z razvojem trga rabljenih brezemisijskih vozil; kadar so brezemisijska vozila cenovno dostopna in izvedljiva rešitev, si države članice prizadevajo zagotoviti, da je v njihovih načrtih prednost namenjena podpori tem vozilom; |
| --- | --- |

(f)

omogočiti dostop do brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil in koles, pri čemer se ohranja tehnološka nevtralnost, vključno s finančno podporo ali davčnimi spodbudami za njihov nakup, pa tudi do ustrezne javne in zasebne infrastrukture, zlasti, kadar je ustrezno z nakupom brezemisijskih in nizkoemisijskih vozil, s polnilno in oskrbovalno infrastrukturo ter z razvojem trga rabljenih brezemisijskih vozil; kadar so brezemisijska vozila cenovno dostopna in izvedljiva rešitev, si države članice prizadevajo zagotoviti, da je v njihovih načrtih prednost namenjena podpori tem vozilom;

| (g) | spodbujati uporabo cenovno ugodnega in dostopnega javnega prevoza ter podpirati zasebne in javne subjekte, vključno z zadrugami, pri razvoju in zagotavljanju trajnostne mobilnosti kot storitve, storitev skupne mobilnosti in možnosti aktivne mobilnosti. |
| --- | --- |

(g)

spodbujati uporabo cenovno ugodnega in dostopnega javnega prevoza ter podpirati zasebne in javne subjekte, vključno z zadrugami, pri razvoju in zagotavljanju trajnostne mobilnosti kot storitve, storitev skupne mobilnosti in možnosti aktivne mobilnosti.

2.   Države članice lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške ukrepov, ki zagotavljajo neposredno dohodkovno podporo ranljivim gospodinjstvom in ranljivim uporabnikom prevoza, da se zmanjša učinek povišanja cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje. Takšna podpora je začasna in se sčasoma zmanjša. Države članice lahko zagotovijo začasno neposredno dohodkovno podporo, če njihovi načrti vsebujejo ukrepe ali naložbe, namenjene tem ranljivim gospodinjstvom in ranljivim uporabnikom prevoza v skladu s členom 8(1) te uredbe. Taka podpora je omejena na neposreden učinek vključitve izpustov toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Stroški ukrepov, ki zagotavljajo začasno neposredno dohodkovno podporo, ne predstavljajo več kot 37,5 % ocenjenih skupnih stroškov načrta iz člena 6(1), točka (j), te uredbe.

3.   Države članice lahko v ocenjene skupne stroške načrtov vključijo stroške tehnične pomoči za kritje odhodkov, povezanih z dejavnostmi usposabljanja, načrtovanja programov, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za upravljanje Sklada in doseganje njegovih ciljev, kot so na primer študije, odhodki za informacijsko tehnologijo (IT), javno posvetovanje z deležniki, ukrepi obveščanja in komuniciranja. Stroški take tehnične pomoči ne presegajo 2,5 % ocenjenih skupnih stroškov načrta iz člena 6(1), točka (j).

Člen 9

Prenos koristi na gospodinjstva, mikropodjetja in uporabnike prevoza

1.   Države članice lahko v načrte vključijo podporo, zagotovljeno prek javnih ali zasebnih subjektov, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza, če ti subjekti izvajajo ukrepe in naložbe, ki bodo nazadnje koristili ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem ali ranljivim uporabnikom prevoza.

2.   Države članice določijo potrebne zakonite in pogodbene zaščitne ukrepe za zagotovitev prenosa vseh koristi na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja ali ranljive uporabnike prevoza.

Člen 10

Sredstva Sklada

1.   Za izvajanje Sklada se v skladu s členi 10a(8b), 30d(3) in 30d(4) Direktive 2003/87/ES za obdobje od 1. januarja 2026 do 31. decembra 2032 da na voljo znesek v višini največ 65 000 000 000 EUR v tekočih cenah. Ta znesek je zunanji namenski prejemek za namene člena 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, brez poseganja v člen 30d(4), šesti pododstavek, Direktive 2003/87/ES.

Letni zneski, dodeljeni Skladu, v mejah najvišjega zneska iz prvega pododstavka tega odstavka ne presegajo zneskov iz člena 30d(4), četrti pododstavek, Direktive 2003/87/ES.

Kadar se sistem trgovanja z emisijami, vzpostavljen v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, odloži do leta 2028 na podlagi člena 30k navedene direktive, se da na voljo za Sklad znesek v višini največ 54 600 000 000 EUR, letni zneski, dodeljeni Skladu, pa ne presegajo ustreznih zneskov iz člena 30d(4), peti pododstavek, Direktive 2003/87/ES.

2.   Z odstopanjem od člena 22(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in brez poseganja v člen 19 te uredbe, se na začetku vsakega proračunskega leta od 1. januarja 2026 dalje dajo odobritve za prevzem obveznosti, ki ustrezajo zadevnemu najvišjemu znesku iz odstavka 1 tega člena, na voljo avtomatsko do ustreznih relevantnih letnih zneskov iz odstavka 1, drugi in tretji pododstavek.

3.   Zneski iz odstavka 1 lahko krijejo tudi odhodke, povezane z dejavnostmi priprave, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, ki so potrebne za upravljanje Sklada in doseganje njegovih ciljev, zlasti za študije, sestanke strokovnjakov, posvetovanja z deležniki, ukrepe obveščanja in komuniciranja, vključno z ukrepi vključujočega ozaveščanja in institucionalnim komuniciranjem glede političnih prednostnih nalog Unije, kolikor so povezane s cilji te uredbe, ter odhodke, povezane z informacijsko-tehnološkimi omrežji, ki se osredotočajo na obdelavo in izmenjavo informacij, in korporativnimi informacijsko-tehnološkimi orodji, ter vse druge odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki jih ima Komisija pri upravljanju Sklada. Odhodki lahko zajemajo tudi stroške drugih podpornih dejavnosti, kot sta nadzor kakovosti in spremljanje projektov na terenu, ter stroške medsebojnega svetovanja in strokovnjakov za ocenjevanje in izvajanje upravičenih ukrepov.

Člen 11

Sredstva iz programov deljenega upravljanja in zanje ter uporaba sredstev

1.   Sredstva, dodeljena državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se lahko na zahtevo zadevne države članice prerazporedijo v Sklad pod pogoji iz ustreznih določb Uredbe (EU) 2021/1060. Komisija ta sredstva izvršuje neposredno v skladu s členom 62(1), prvi pododstavek, točka (a), Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Ta sredstva se uporabijo izključno v korist zadevne države članice.

2.   Države članice lahko v svojih načrtih, predloženih v skladu s členom 4(1) te uredbe, zahtevajo prerazporeditev do 15 % svojih najvišjih letnih dodeljenih finančnih sredstev v sklade v deljenem upravljanju iz Uredbe (EU) 2021/1060. S prerazporejenimi sredstvi se financirajo ukrepi in naložbe iz člena 8 te uredbe in se izvajajo v skladu s pravili skladov, v katere so prerazporejena sredstva. Države članice sredstva prerazporedijo s spremembo enega ali več programov, razen programov v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), v skladu s členom 26a Uredbe (EU) 2021/1060, izvajajo pa se v skladu s pravili iz navedene uredbe in pravili skladov, v katere se sredstva prerazporedijo.

3.   Države članice lahko organom za upravljanje programov kohezijske politike na podlagi Uredbe (EU) 2021/1060 zaupajo izvajanje ukrepov in naložb iz sklada, kadar je to primerno glede na sinergije s temi programi kohezijske politike in v skladu s cilji Sklada. Države članice izrazijo svojo namero, da bodo tem organom zaupale svoje načrte. V takih primerih se šteje, da obstoječi sistemi upravljanja in nadzora, ki so jih vzpostavile države članice, in o katerih je bila Komisija uradno obveščena, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe.

4.   Države članice lahko v svoje načrte kot del ocenjenih skupnih stroškov vključijo plačila za dodatno tehnično podporo na podlagi člena 7 Uredbe (EU) 2021/240 in znesek gotovinskega prispevka za oddelek za države članice na podlagi ustreznih določb Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (31). Ti stroški ne presegajo 4 % najvišjih dodeljenih finančnih sredstev načrta, ustrezni ukrepi, določeni v načrtu, pa morajo biti v skladu s to uredbo.

Člen 12

Izvajanje

Sklad izvaja Komisija v okviru neposrednega upravljanja v skladu z ustreznimi pravili, sprejetimi na podlagi člena 322 PDEU, zlasti v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 in Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

Člen 13

Dodatnost in dopolnilno financiranje

1.   Podpora v okviru Sklada je dodatna glede na podporo, ki se zagotavlja v okviru drugih skladov, programov in instrumentov Unije. Ukrepi in naložbe, podprti v okviru Sklada, lahko prejmejo podporo iz drugih skladov, programov in instrumentov Unije, če taka podpora ne krije istih stroškov.

2.   Podpora iz Sklada, vključno z začasno neposredno dohodkovno podporo iz člena 4(3), je dodatna in ne nadomešča tekočih nacionalnih proračunskih odhodkov.

3.   Za tehnično pomoč za države članice se z izvajanjem načrta neposredno povezani upravni stroški ne obravnavajo kot tekoči nacionalni proračunski odhodki.

Člen 14

Najvišja dodeljena finančna sredstva

1.   Najvišja dodeljena finančna sredstva se izračunajo za vsako državo članico v skladu s členom 10 in, kot je določeno v prilogah I in II.

2.   Vsaka država članica lahko za izvajanje svojega načrta predloži zahtevo v vrednosti do svojih najvišjih dodeljenih finančnih sredstev.

Člen 15

Nacionalni prispevek k ocenjenim skupnim stroškom

Države članice prispevajo vsaj do 25 % ocenjenih skupnih stroškov svojih načrtov.

Člen 16

Ocena Komisije

1.   Komisija oceni načrt in po potrebi vse spremembe tega načrta, ki jih je država članica predložila v skladu s členom 18, glede skladnosti s to uredbo. Pri tem ocenjevanju tesno sodeluje z zadevno državo članico. Komisija lahko v dveh mesecih od dne, ko država članica predloži načrt, predloži pripombe ali zahteva dodatne informacije. Država članica pošlje zahtevane dodatne informacije in lahko po potrebi dopolni načrt tudi po njegovi predložitvi. Država članica in Komisija se lahko po potrebi dogovorita za razumno podaljšanje roka za ocenjevanje.

2.   Komisija oceni, ali prerazporeditve, zahtevane v skladu s členom 11, izpolnjujejo cilje te uredbe.

3.   Komisija oceni ustreznost, uspešnost, učinkovitost in skladnost načrta ob upoštevanju posebnih izzivov in dodeljenih finančnih sredstev države članice na naslednji način:

| (a) | za oceno ustreznosti Komisija upošteva naslednja merila:






  (i) | ali je načrt ustrezen odziv na vprašanja socialnih posledic in izzivov, s katerimi se spopadajo ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza v zadevni državi članici zaradi vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, zlasti energetsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino, in ustrezno upoštevajo izzivi, ugotovljeni v ocenah Komisije glede posodobitve celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta zadevne države članice ter glede njenega napredka na podlagi člena 9(3) ter členov 13 in 29 Uredbe (EU) 2018/1999 ter v priporočilih Komisije državam članicam, ki so bila izdana na podlagi člena 34 Uredbe (EU) 2018/1999 glede podnebnih in energetskih ciljev Unije za leto 2030 in glede na dolgoročni cilj podnebne nevtralnosti v Uniji najpozneje do leta 2050; |
| --- | --- | --- |

(a)

za oceno ustreznosti Komisija upošteva naslednja merila:

(i)

ali je načrt ustrezen odziv na vprašanja socialnih posledic in izzivov, s katerimi se spopadajo ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza v zadevni državi članici zaradi vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, zlasti energetsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino, in ustrezno upoštevajo izzivi, ugotovljeni v ocenah Komisije glede posodobitve celovitega nacionalnega energetskega in podnebnega načrta zadevne države članice ter glede njenega napredka na podlagi člena 9(3) ter členov 13 in 29 Uredbe (EU) 2018/1999 ter v priporočilih Komisije državam članicam, ki so bila izdana na podlagi člena 34 Uredbe (EU) 2018/1999 glede podnebnih in energetskih ciljev Unije za leto 2030 in glede na dolgoročni cilj podnebne nevtralnosti v Uniji najpozneje do leta 2050;

| (ii) | ali se pričakuje, da bo načrt zagotovil, da ukrepi in naložbe, vključeni v načrt, ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 in ali bo načrt pripomogel k zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv; |
| --- | --- |

(ii)

ali se pričakuje, da bo načrt zagotovil, da ukrepi in naložbe, vključeni v načrt, ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 in ali bo načrt pripomogel k zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv;

| (iii) | ali načrt vsebuje ukrepe in naložbe, ki prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z obravnavanjem socialnih posledic in izzivov, ki izhajajo iz njega, ter zlasti k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije za leto 2030, dolgoročnih ciljev podnebne nevtralnosti v Uniji najpozneje do leta 2050 in mejnikov strategije Unije za trajnostno in pametno mobilnost do leta 2030; |
| --- | --- |

(iii)

ali načrt vsebuje ukrepe in naložbe, ki prispevajo k zelenemu prehodu, vključno z obravnavanjem socialnih posledic in izzivov, ki izhajajo iz njega, ter zlasti k doseganju podnebnih in energetskih ciljev Unije za leto 2030, dolgoročnih ciljev podnebne nevtralnosti v Uniji najpozneje do leta 2050 in mejnikov strategije Unije za trajnostno in pametno mobilnost do leta 2030;

| (b) | za oceno uspešnosti Komisija upošteva naslednja merila:






  (i) | ali se pričakuje, da bo imel načrt trajne učinke v državi članici na izzive, ki se z njim obravnavajo, v skladu s podnebnimi in energetskimi cilji Unije za leto 2030 in dolgoročnimi cilji podnebne nevtralnosti v Uniji najpozneje do leta 2050 ter zlasti na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, zlasti energetsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino; |
| --- | --- | --- |

(b)

za oceno uspešnosti Komisija upošteva naslednja merila:

(i)

ali se pričakuje, da bo imel načrt trajne učinke v državi članici na izzive, ki se z njim obravnavajo, v skladu s podnebnimi in energetskimi cilji Unije za leto 2030 in dolgoročnimi cilji podnebne nevtralnosti v Uniji najpozneje do leta 2050 ter zlasti na ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljive uporabnike prevoza, zlasti energetsko revna gospodinjstva ali gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino;

| (ii) | ali se pričakuje, da se bo z ureditvami, ki jih je predlagala država članica, učinkovito spremljal in izvajal načrt, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki; |
| --- | --- |

(ii)

ali se pričakuje, da se bo z ureditvami, ki jih je predlagala država članica, učinkovito spremljal in izvajal načrt, vključno s predvidenim časovnim razporedom, mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki;

| (iii) | ali so ukrepi in naložbe, ki jih predlaga država članica, skladni z zahtevami direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti (prenovitev), Direktive (EU) 2018/2001, Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva in razveljavitvi Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32) ter Direktive 2010/31/EU in jih upoštevajo; ter |
| --- | --- |

(iii)

ali so ukrepi in naložbe, ki jih predlaga država članica, skladni z zahtevami direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti (prenovitev), Direktive (EU) 2018/2001, Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva in razveljavitvi Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32) ter Direktive 2010/31/EU in jih upoštevajo; ter

| (iv) | ali ukrepi in naložbe, ki jih predlaga država članica, spodbujajo dopolnjevanje, sinergijo, skladnost in doslednost z instrumenti Unije iz člena 6(3); |
| --- | --- |

(iv)

ali ukrepi in naložbe, ki jih predlaga država članica, spodbujajo dopolnjevanje, sinergijo, skladnost in doslednost z instrumenti Unije iz člena 6(3);

| (c) | za oceno učinkovitosti Komisija upošteva naslednja merila:






  (i) | ali je utemeljitev države članice glede zneska ocenjenih skupnih stroškov načrta razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanimi vplivi na okolje in socialnimi posledicami v državi ob upoštevanju nacionalnih posebnosti, ki bi lahko vplivale na stroške, navedene v načrtu; |
| --- | --- | --- |

(c)

za oceno učinkovitosti Komisija upošteva naslednja merila:

(i)

ali je utemeljitev države članice glede zneska ocenjenih skupnih stroškov načrta razumna in verjetna ter skladna z načelom stroškovne učinkovitosti ter sorazmerna s pričakovanimi vplivi na okolje in socialnimi posledicami v državi ob upoštevanju nacionalnih posebnosti, ki bi lahko vplivale na stroške, navedene v načrtu;

| (ii) | ali se pričakuje, da bodo ureditve, ki jih predlaga država članica, preprečevale, odkrivale in odpravljale korupcijo, goljufije in nasprotja interesov pri uporabi dodeljenih finančnih sredstev, zagotovljenih v okviru Sklada, vključno z ureditvami, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Sklada in drugih programov Unije; |
| --- | --- |

(ii)

ali se pričakuje, da bodo ureditve, ki jih predlaga država članica, preprečevale, odkrivale in odpravljale korupcijo, goljufije in nasprotja interesov pri uporabi dodeljenih finančnih sredstev, zagotovljenih v okviru Sklada, vključno z ureditvami, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Sklada in drugih programov Unije;

| (iii) | ali so mejniki in cilji, ki jih predlaga država članica, učinkoviti glede na obseg, cilje in upravičene ukrepe Sklada; |
| --- | --- |

(iii)

ali so mejniki in cilji, ki jih predlaga država članica, učinkoviti glede na obseg, cilje in upravičene ukrepe Sklada;

| (d) | za oceno skladnosti Komisija upošteva, ali načrt vsebuje ukrepe in naložbe, ki predstavljajo skladne ukrepe. |
| --- | --- |

(d)

za oceno skladnosti Komisija upošteva, ali načrt vsebuje ukrepe in naložbe, ki predstavljajo skladne ukrepe.

Člen 17

Sklep Komisije

1.   Na podlagi ocene, izvedene v skladu s členom 16, Komisija najpozneje v petih mesecih od datuma predložitve načrta države članice na podlagi člena 4(1) z izvedbenim aktom sprejme sklep o tem načrtu.

2.   Kadar Komisija načrt oceni pozitivno, se v izvedbenem aktu iz odstavka 1 določijo:

| (a) | ukrepi in naložbe, ki jih mora izvesti država članica, znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta ter mejniki in cilji; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi in naložbe, ki jih mora izvesti država članica, znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta ter mejniki in cilji;

| (b) | najvišja finančna sredstva, dodeljena v skladu s členom 14(1), ki se izplačajo v obrokih v skladu s členom 20, ko država članica zadovoljivo doseže ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta ; |
| --- | --- |

(b)

najvišja finančna sredstva, dodeljena v skladu s členom 14(1), ki se izplačajo v obrokih v skladu s členom 20, ko država članica zadovoljivo doseže ustrezne mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem načrta ;

| (c) | nacionalni prispevki; |
| --- | --- |

(c)

nacionalni prispevki;

| (d) | ureditve in časovni razpored spremljanja in izvajanja načrta, po potrebi vključno z ukrepi, potrebnimi za uskladitev s členom 21; |
| --- | --- |

(d)

ureditve in časovni razpored spremljanja in izvajanja načrta, po potrebi vključno z ukrepi, potrebnimi za uskladitev s členom 21;

| (e) | zadevni kazalniki v zvezi z doseganjem predvidenih mejnikov in ciljev, ter |
| --- | --- |

(e)

zadevni kazalniki v zvezi z doseganjem predvidenih mejnikov in ciljev, ter

| (f) | ureditve za zagotavljanje dostopa Komisije do ustreznih osnovnih podatkov. |
| --- | --- |

(f)

ureditve za zagotavljanje dostopa Komisije do ustreznih osnovnih podatkov.

3.   Najvišja dodeljena finančna sredstva iz odstavka 2, točka (b), tega člena se določijo na podlagi ocenjenih skupnih stroškov načrta, ki ga predlaga država članica, kakor je ocenjen na podlagi meril iz člena 16(3).

Znesek najvišjih dodeljenih finančnih sredstev iz odstavka 2, točka (b), tega člena se določi na naslednji način:

| (a) | kadar načrt zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 16(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta, zmanjšan za nacionalni prispevek, enak ali višji od najvišjih dodeljenih finančnih sredstev za navedeno državo članico, kakor je navedeno v členu 14(1), so finančna sredstva, dodeljena državi članici, enaka skupnemu znesku najvišjih dodeljenih finančnih sredstev iz člena 14(1); |
| --- | --- |

(a)

kadar načrt zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 16(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta, zmanjšan za nacionalni prispevek, enak ali višji od najvišjih dodeljenih finančnih sredstev za navedeno državo članico, kakor je navedeno v členu 14(1), so finančna sredstva, dodeljena državi članici, enaka skupnemu znesku najvišjih dodeljenih finančnih sredstev iz člena 14(1);

| (b) | kadar načrt zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 16(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta, zmanjšan za nacionalni prispevek, nižji od najvišjih dodeljenih finančnih sredstev za navedeno državo članico iz člena 14(1), so finančna sredstva, dodeljena zadevni državi članici, enaka znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta, zmanjšanemu za nacionalni prispevek; |
| --- | --- |

(b)

kadar načrt zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 16(3) in je znesek ocenjenih skupnih stroškov načrta, zmanjšan za nacionalni prispevek, nižji od najvišjih dodeljenih finančnih sredstev za navedeno državo članico iz člena 14(1), so finančna sredstva, dodeljena zadevni državi članici, enaka znesku ocenjenih skupnih stroškov načrta, zmanjšanemu za nacionalni prispevek;

| (c) | kadar načrt zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 16(3), vendar se v oceni ugotovijo pomanjkljivosti v sistemih notranjih kontrol, lahko Komisija zahteva, da se v načrt vključijo dodatni ukrepi za odpravo teh pomanjkljivosti in da jih država članica izvede pred prvim izplačilom; |
| --- | --- |

(c)

kadar načrt zadovoljivo izpolnjuje merila iz člena 16(3), vendar se v oceni ugotovijo pomanjkljivosti v sistemih notranjih kontrol, lahko Komisija zahteva, da se v načrt vključijo dodatni ukrepi za odpravo teh pomanjkljivosti in da jih država članica izvede pred prvim izplačilom;

| (d) | kadar načrt ne izpolnjuje zadovoljivo meril iz člena 16(3), se državi članici ne dodelijo nobena finančna sredstva. |
| --- | --- |

(d)

kadar načrt ne izpolnjuje zadovoljivo meril iz člena 16(3), se državi članici ne dodelijo nobena finančna sredstva.

4.   Kadar Komisija negativno oceni načrt, se v sklepu iz odstavka 1 navedejo razlogi za to negativno oceno. Država članica ob upoštevanju ocene Komisije ponovno predloži načrt.

Člen 18

Sprememba socialnih načrtov za podnebje

1.   Kadar država članica zaradi objektivnih okoliščin, zlasti zaradi dejanskih neposrednih posledic vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prometa na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, v celoti ali delno ne more več doseči načrta ali ga mora bistveno prilagoditi, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, zadevna država članica Komisiji predloži spremenjeni načrt, da bi vključila potrebne in ustrezno utemeljene spremembe. Države članice lahko za pripravo spremenjenega načrta zaprosijo za tehnično pomoč v skladu s členom 11(4).

2.   Komisija oceni spremenjeni načrt v skladu s členom 16.

3.   Kadar Komisija pozitivno oceni spremenjeni načrt, v skladu s členom 17(1) z izvedbenim aktom sprejme sklep, v katerem navede razloge za svojo pozitivno oceno. Komisija z odstopanjem od člena 17(1) sprejme sklep iz tega odstavka v treh mesecih od dne, ko zadevna država članica predloži načrt.

4.   Kadar Komisija negativno oceni spremenjeni načrt, spremenjeni načrt v roku, kot je naveden v odstavku 3, zavrne, potem ko je zadevni državi članici omogočila, da v treh mesecih od datuma obvestila o oceni, ki jo je Komisija sprejela glede spremenjenega načrta, predloži pripombe.

5.   Do 15. marca 2029 vsaka država članica oceni ustreznost svojega načrta ob upoštevanju dejanskih neposrednih posledic vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Te ocene so Komisiji predložene skupaj s celovitimi nacionalnimi energetskimi in podnebnimi poročili o napredku na podlagi člena 17 Uredbe (EU) 2018/1999.

6.   V primeru manjših prilagoditev načrta, s katerimi se cilj iz načrta poveča ali zmanjša za manj kot 5 %, na primer manjših posodobitev ukrepov in naložb iz načrta ali popravkov tiskarskih napak, država članica o teh spremembah uradno obvesti Komisijo.

Člen 19

Obveznost dodelitve finančnih sredstev

1.   Ko Komisija sprejme pozitivni sklep iz člena 17 te uredbe, pravočasno sklene sporazum z zadevno državo članico, ki pomeni posamezno pravno obveznost v smislu Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 za obdobje 2026–2032, brez poseganja v člen 30d(4) in člena 30i in 30k Direktive 2003/87/ES. Navedeni sporazum se ne sklene prej kot eno leto pred letom, v katerem se začnejo dražbe na podlagi poglavja IVa Direktive 2003/87/ES, ali dve leti pred tem letom, kadar se uporablja člen 10(1), tretji pododstavek te uredbe.

2.   Proračunske obveznosti lahko temeljijo na celotnih obveznostih in se lahko po potrebi razdelijo v letne obroke, razporejene na več let.

Člen 20

Pravila o izplačilih, začasni ustavitvi in odpovedi sporazumov o dodeljenih finančnih sredstvih

1.   Izplačila dodeljenih finančnih sredstev državi članici na podlagi tega člena se izvedejo, ko so doseženi ustrezni dogovorjeni mejniki in cilji, določeni v načrtu v skladu s členom 17, ter glede na razpoložljiva sredstva. Država članica po tej izpolnitvi Komisiji predloži ustrezno utemeljen zahtevek za plačilo dodeljenih finančnih sredstev. Država članica take zahtevke za plačilo Komisiji predloži enkrat ali dvakrat na leto do 31. julija ali do 31. decembra.

2.   Ko od države članice prejme zahtevek za plačilo, Komisija oceni, ali so bili ustrezni mejniki in cilji iz sklepa Komisije iz člena 17 zadovoljivo doseženi. Predpostavlja se, da so mejniki in cilji zadovoljivo doseženi, če zadevna država članica ni razveljavila ukrepov, povezanih s predhodno zadovoljivo doseženimi mejniki in cilji.

3.   Kadar Komisija pozitivno oceni posamezen zahtevek za plačilo, sprejme posamezen sklep, s katerim odobri izplačilo dodeljenih finančnih sredstev v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046, glede na razpoložljiva sredstva in ob zagotavljanju enake obravnave držav članic. Komisija posameznega sklepa ne sprejme prej kot v dveh mesecih in ne pozneje kot v treh mesecih po ustreznem roku za predložitev zahtevka za plačilo v skladu z odstavkom 1 tega člena.

4.   Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavka 3 tega člena ugotovi, da mejniki in cilji, določeni v sklepu Komisije iz člena 17, niso bili zadovoljivo doseženi, se izplačilo dela dodeljenih finančnih sredstev, ki je sorazmeren z nedoseženim ciljem ali mejnikom, začasno ustavi. Država članica lahko predloži svoje pripombe v enem mesecu po obvestilu o oceni Komisije.

Začasna ustavitev se prekliče le, če so bili mejniki in cilji zadovoljivo doseženi, kot je določeno v sklepu Komisije iz člena 17.

5.   Z odstopanjem od člena 116(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 začne rok za izplačilo teči od datuma obvestila Komisije o sklepu, s katerim se odobri izplačilo dodeljenih finančnih sredstev zadevni državi članici na podlagi odstavka 3 tega člena, ali od datuma obvestila o preklicu začasne ustavitve na podlagi odstavka 4, drugi pododstavek, tega člena.

6.   Kadar mejniki in cilji v devetih mesecih od začasne ustavitve iz odstavka 4, prvi pododstavek, niso bili zadovoljivo doseženi, Komisija sorazmerno zniža znesek dodeljenih finančnih sredstev, potem ko je državi članici omogočila, da v dveh mesecih od obvestila predloži svoje pripombe o njenih ugotovitvah glede doseganja mejnikov in ciljev.

7.   Kadar v 15 mesecih od datuma sklenitve ustreznih sporazumov iz člena 19 država članica ni dosegla nobenega vidnega napredka v zvezi z zadevnimi mejniki in cilji, Komisija odpove navedene sporazume ter razveljavi odobritev zneska dodeljenih finančnih sredstev brez poseganja v člen 14(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Komisija sprejme sklep o odpovedi navedenih sporazumov, potem ko je državi članici dala možnost, da v dveh mesecih po prejemu obvestila o oceni Komisije glede tega, da ni bil dosežen noben viden napredek, predloži svoje pripombe.

8.   Vsa izplačila se izvedejo do 31. decembra 2033.

9.   Na podlagi odstopanja od člena 116 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in odstavka 5 tega člena, če v določenem krogu zahtevkov za plačilo iz odstavka 1 tega člena prihodki, namenjeni skladu v skladu s členom 30d(4) Direktive 2003/87/ES, ne zadostujejo za kritje predloženih zahtevkov za plačilo, Komisija državam članicam plača sorazmerni znesek, ki se določi kot razmerje med razpoložljivimi izplačili in skupnimi odobrenimi izplačili. V naslednjem krogu zahtevkov za plačilo Komisija najprej plača tistim državam članicam, pri katerih je nastala zamuda pri izplačilih iz prejšnjega kroga zahtevkov za plačila, in šele nato novo predložene zahtevke za plačilo.

10.   Z odstopanjem od člena 12(4), točka (c), Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in brez poseganja v člen 30d(4), šesti pododstavek, Direktive 2003/87/ES Komisija državam članicam dodeli sredstva, sorazmerna odobritvam, ki niso bile porabljene do 31. decembra 2033, v skladu s pravili za razdelitev pravic iz člena 30d(5) Direktive 2003/87/ES, da se dosežejo cilji iz člena 3 te uredbe.

Člen 21

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Države članice pri izvajanju načrtov kot upravičenke do sredstev v okviru Sklada sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in za zagotovitev, da je uporaba dodeljenih finančnih sredstev v zvezi z ukrepi in naložbami, ki jih podpira Sklad, vključno s tistimi, ki jih v skladu s členom 9 izvajajo javni ali zasebni subjekti, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza, skladna z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in nasprotij interesov. V ta namen države članice zagotovijo uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole, podrobneje določen v Prilogi III, in povračilo neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih zneskov. Države članice se lahko oprejo na svoje običajne nacionalne sisteme upravljanja proračuna.

2.   V sporazumih iz člena 19 se določijo naslednje obveznosti držav članic:

| (a) | da redno preverjajo, ali je bilo zagotovljeno financiranje pravilno uporabljeno v skladu z vsemi veljavnimi pravili in ali se je vsak ukrep ali naložba načrta pravilno izvajala v skladu z vsemi veljavnimi pravili, zlasti v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in nasprotij interesov; |
| --- | --- |

(a)

da redno preverjajo, ali je bilo zagotovljeno financiranje pravilno uporabljeno v skladu z vsemi veljavnimi pravili in ali se je vsak ukrep ali naložba načrta pravilno izvajala v skladu z vsemi veljavnimi pravili, zlasti v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in nasprotij interesov;

| (b) | da sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo goljufij, korupcije in nasprotij interesov, kot je opredeljeno v členu 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter sprožijo sodni postopek za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, vključno v zvezi s katerim koli ukrepom ali naložbo, izvedeno v okviru načrta; |
| --- | --- |

(b)

da sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo goljufij, korupcije in nasprotij interesov, kot je opredeljeno v členu 61 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter sprožijo sodni postopek za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, vključno v zvezi s katerim koli ukrepom ali naložbo, izvedeno v okviru načrta;

| (c) | da zahtevku za plačilo priložijo:






  (i) | izjavo o upravljanju, da so bila dodeljena finančna sredstva uporabljena za predvideni namen, da so informacije, predložene v zahtevku za izplačilo, popolne, točne in zanesljive ter da vzpostavljeni sistemi notranjih kontrol ustrezno zagotavljajo, da je upravljanje dodeljenih finančnih sredstev potekalo v skladu z vsemi veljavnimi pravili, zlasti pravili o preprečevanju nasprotij interesov, goljufij, korupcije in dvojnega financiranja iz Sklada in drugih programov Unije v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, ter |
| --- | --- | --- |

(c)

da zahtevku za plačilo priložijo:

(i)

izjavo o upravljanju, da so bila dodeljena finančna sredstva uporabljena za predvideni namen, da so informacije, predložene v zahtevku za izplačilo, popolne, točne in zanesljive ter da vzpostavljeni sistemi notranjih kontrol ustrezno zagotavljajo, da je upravljanje dodeljenih finančnih sredstev potekalo v skladu z vsemi veljavnimi pravili, zlasti pravili o preprečevanju nasprotij interesov, goljufij, korupcije in dvojnega financiranja iz Sklada in drugih programov Unije v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja, ter

| (ii) | povzetek revizij, opravljenih v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi, vključno z obsegom teh revizij v smislu zajetega zneska porabe in časovnega obdobja ter analize ugotovljenih pomanjkljivosti in morebitnih sprejetih popravnih ukrepov; |
| --- | --- |

(ii)

povzetek revizij, opravljenih v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi, vključno z obsegom teh revizij v smislu zajetega zneska porabe in časovnega obdobja ter analize ugotovljenih pomanjkljivosti in morebitnih sprejetih popravnih ukrepov;

| (d) | da za namene revizije in nadzora in za zagotovitev primerljivih informacij o porabi dodeljenih finančnih sredstev v zvezi z ukrepi in naložbami, ki se izvajajo v okviru načrta, v elektronskem sistemu zbirajo, beležijo in shranjujejo naslednje standardizirane kategorije podatkov in zagotovijo dostop do njih:






  (i) | imena končnih prejemnikov dodeljenih finančnih sredstev, njihove identifikacijske številke za DDV ali davčne številke ter znesek dodeljenih finančnih sredstev iz Sklada; |
| --- | --- | --- |

(d)

da za namene revizije in nadzora in za zagotovitev primerljivih informacij o porabi dodeljenih finančnih sredstev v zvezi z ukrepi in naložbami, ki se izvajajo v okviru načrta, v elektronskem sistemu zbirajo, beležijo in shranjujejo naslednje standardizirane kategorije podatkov in zagotovijo dostop do njih:

(i)

imena končnih prejemnikov dodeljenih finančnih sredstev, njihove identifikacijske številke za DDV ali davčne številke ter znesek dodeljenih finančnih sredstev iz Sklada;

| (ii) | imena izvajalcev in podizvajalcev ter njihove identifikacijske številke za DDV ali davčne številke in vrednost naročil, kadar je končni prejemnik dodeljenih finančnih sredstev naročnik v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom o javnem naročanju; |
| --- | --- |

(ii)

imena izvajalcev in podizvajalcev ter njihove identifikacijske številke za DDV ali davčne številke in vrednost naročil, kadar je končni prejemnik dodeljenih finančnih sredstev naročnik v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom o javnem naročanju;

| (iii) | imena, priimke in datume rojstva ter identifikacijske številke za DDV ali davčne številke dejanskih lastnikov prejemnika dodeljenih finančnih sredstev ali izvajalca, kot so opredeljeni v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (33); |
| --- | --- |

(iii)

imena, priimke in datume rojstva ter identifikacijske številke za DDV ali davčne številke dejanskih lastnikov prejemnika dodeljenih finančnih sredstev ali izvajalca, kot so opredeljeni v členu 3(6) Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (33);

| (iv) | seznam kakršnih koli ukrepov in naložb, izvedenih v okviru Sklada, s skupnim zneskom javnega financiranja teh ukrepov in naložb ter navedbo zneska sredstev, izplačanih iz drugih skladov, financiranih iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

(iv)

seznam kakršnih koli ukrepov in naložb, izvedenih v okviru Sklada, s skupnim zneskom javnega financiranja teh ukrepov in naložb ter navedbo zneska sredstev, izplačanih iz drugih skladov, financiranih iz proračuna Unije;

| (e) | da izrecno pooblastijo Komisijo, OLAF, Računsko sodišče in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT za izvrševanje njihovih pravic, kot je določeno v členu 129(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, in za naložitev obveznosti vsem končnim prejemnikom dodeljenih finančnih sredstev, izplačanih za izvajanje ukrepov in naložb, vključenih v načrt, ali vsem drugim osebam ali subjektom, ki sodelujejo pri njihovem izvajanju, da Komisijo, OLAF, Računsko sodišče in, kjer je to primerno, EJT izrecno pooblastijo za izvrševanje njihovih pravic, kot je določeno v členu 129(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, ter za naložitev podobnih obveznosti vsem končnim prejemnikom izplačanih sredstev; |
| --- | --- |

(e)

da izrecno pooblastijo Komisijo, OLAF, Računsko sodišče in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT za izvrševanje njihovih pravic, kot je določeno v členu 129(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, in za naložitev obveznosti vsem končnim prejemnikom dodeljenih finančnih sredstev, izplačanih za izvajanje ukrepov in naložb, vključenih v načrt, ali vsem drugim osebam ali subjektom, ki sodelujejo pri njihovem izvajanju, da Komisijo, OLAF, Računsko sodišče in, kjer je to primerno, EJT izrecno pooblastijo za izvrševanje njihovih pravic, kot je določeno v členu 129(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, ter za naložitev podobnih obveznosti vsem končnim prejemnikom izplačanih sredstev;

| (f) | da vodijo evidenco v skladu s členom 132 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, pri čemer je referenčna točka plačilna transakcija, ki se nanaša na zadevni ukrep ali naložbo. |
| --- | --- |

(f)

da vodijo evidenco v skladu s členom 132 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, pri čemer je referenčna točka plačilna transakcija, ki se nanaša na zadevni ukrep ali naložbo.

Informacije iz točke (d)(ii) prvega pododstavka tega člena se zahtevajo samo, kadar je vrednost javnega naročila večja od mejnih vrednosti Unije, določenih v členu 4 Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34). Glede podizvajalcev se podatki zahtevajo samo:

| (a) | na prvi ravni oddaje naročil podizvajalcem; |
| --- | --- |

(a)

na prvi ravni oddaje naročil podizvajalcem;

| (b) | kadar so te zabeležene informacije o zadevnem izvajalcu in |
| --- | --- |

(b)

kadar so te zabeležene informacije o zadevnem izvajalcu in

| (c) | za podizvajalske pogodbe, katerih skupna vrednost presega 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

za podizvajalske pogodbe, katerih skupna vrednost presega 50 000 EUR.

3.   Države članice in Komisija obdelujejo osebne podatke iz odstavka 2, točka (d), tega člena za namen in ustrezen čas trajanja postopka podelitve razrešnice, revizije in postopkov nadzora ter dejavnosti informiranja, komuniciranja in prepoznavnosti, povezanih s porabo dodeljenih finančnih sredstev v zvezi z izvajanjem sporazumov iz člena 19. Osebni podatki se obdelujejo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 ali Uredbo (EU) 2018/1725, kakor je ustrezno. V okviru postopka podelitve razrešnice Komisiji se v skladu s členom 319 PDEU o Skladu poroča v okviru celovitega finančnega poročanja in poročanja o odgovornosti iz člena 247 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, zlasti pa ločeno v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja.

4.   V sporazumih iz člena 19 se določi tudi pravica Komisije, da sorazmerno zmanjša podporo v okviru Sklada in izterja vse zneske, ki se dolgujejo proračunu Unije, v primeru goljufije, korupcije in nasprotja interesov, ki škodijo finančnim interesom Unije in jih država članica ni odpravila, ali v primeru hude kršitve obveznosti iz takih sporazumov.

Komisija pri odločanju o znesku izterjave in zmanjšanja upošteva načelo sorazmernosti ter resnost goljufije, korupcije in nasprotja interesov, ki škodijo finančnim interesom Unije, ali kršitve obveznosti. Komisija državi članici omogoči, da svoje pripombe predloži, še preden se izvede zmanjšanje.

POGLAVJE IV

Komplementarnost, spremljanje in ocenjevanje

Člen 22

Usklajevanje in komplementarnost

Komisija in zadevne države članice v skladu s svojimi pristojnostmi spodbujajo sinergije in zagotavljajo učinkovito usklajevanje Sklada s programi in instrumenti Unije iz člena 6(3) te uredbe in skladom za modernizacijo na podlagi člena 10d Direktive 2003/87/ES. V ta namen:

| (a) | zagotavljajo komplementarnost, sinergijo, usklajenost in doslednost med različnimi instrumenti na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, lokalni ali regionalni ravni, tako v fazi načrtovanja kot tudi v fazi izvajanja; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo komplementarnost, sinergijo, usklajenost in doslednost med različnimi instrumenti na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, lokalni ali regionalni ravni, tako v fazi načrtovanja kot tudi v fazi izvajanja;

| (b) | izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, ter |
| --- | --- |

(b)

izboljšujejo mehanizme za usklajevanje, da se prepreči podvajanje prizadevanj, ter

| (c) | zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje in nadzor na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, lokalni ali regionalni ravni, da se dosežejo cilji Sklada. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo tesno sodelovanje med odgovornimi za izvajanje in nadzor na ravni Unije, nacionalni ravni in, kadar je ustrezno, lokalni ali regionalni ravni, da se dosežejo cilji Sklada.

Člen 23

Informiranje, komuniciranje in prepoznavnost

1.   Države članice dajo na voljo javnosti podatke iz člena 21(2), točka (d)(i), (ii) in (iv), te uredbe ter jih stalno posodabljajo na enem spletišču v formatih, ki so odprti in strojno berljivi, kot je določeno v členu 5(1) Direktive (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta (35), kar omogoča razvrščanje, iskanje, pridobivanje, primerjavo in ponovno uporabo podatkov. Informacije iz člena 21(2), točki (d)(i) in (ii), te uredbe ne bodo objavljene v primerih iz člena 38(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 ali v primeru začasne neposredne dohodkovne podpore za ranljiva gospodinjstva.

2.   Prejemniki podpore iz Sklada so obveščeni o izvoru teh sredstev, tudi tedaj, kadar ta sredstva prejmejo prek posrednikov. V ta namen se v dokumente in komunikacijsko gradivo v zvezi z izvajanjem ukrepa, ki so namenjeni prejemnikom, vključi emblem Unije in ustrezna izjava o financiranju z napisom „Sofinancira Evropska unija – Socialni sklad za podnebje“. Prejemniki podpore iz Sklada, razen kadar gre za podporo za fizične osebe ali kadar obstaja tveganje objave poslovno občutljivih informacij, z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.

3.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Skladom, ukrepi, izvedenimi v skladu s to uredbo, in doseženimi rezultati, po potrebi in v dogovoru z nacionalnimi organi tudi s skupnimi dejavnostmi komuniciranja z nacionalnimi organi in predstavništvi Evropskega parlamenta in Komisije v zadevni državi članici.

Člen 24

Spremljanje izvajanja

1.   Vsaka država članica Komisiji vsaki dve leti poroča o izvajanju svojega načrta skupaj s celovitim nacionalnim energetskim in podnebnim poročilom o napredku na podlagi člena 17 Uredbe (EU) 2018/1999 in v skladu s členom 28 navedene uredbe. Spremljanje izvajanja je ciljno usmerjeno in sorazmerno z dejavnostmi, izvedenimi v okviru načrta. Države članice v svoje poročilo o napredku vključijo kazalnike iz Priloge IV te uredbe.

2.   Komisija spremlja izvajanje Sklada in meri doseganje njegovih ciljev. Spremljanje izvajanja je ciljno usmerjeno in sorazmerno z dejavnostmi, izvedenimi v okviru Sklada.

3.   Sistem Komisije za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja dejavnosti in rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom podpore iz Sklada naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

4.   Komisija uporablja skupne kazalnike iz Priloge IV za poročanje o napredku ter spremljanje in ocenjevanje Sklada za dosego ciljev iz člena 3.

Člen 25

Preglednost

1.   Komisija načrte, ki so jih predložile države članice, in odločitve, ki jih objavi, hkrati in pod enakimi pogoji brez nepotrebnega odlašanja posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

2.   Informacije, ki jih Komisija v okviru te uredbe ali njenega izvajanja posreduje Svetu, so hkrati na voljo Evropskemu parlamentu, pri čemer se po potrebi upoštevajo pravila o zaupnosti.

3.   Pristojni odbori Evropskega parlamenta lahko Komisijo pozovejo, naj zagotovi informacije o stanju njene ocene načrtov.

Člen 26

Socialni dialog o podnebju

1.   Da bi okrepili dialog med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom in Komisijo, ter zagotovili večjo preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta dvakrat letno povabi Komisijo na razpravo o naslednjih zadevah:

| (a) | načrtih, ki so jih predložile države članice; |
| --- | --- |

(a)

načrtih, ki so jih predložile države članice;

| (b) | oceni Komisije o predloženih načrtih držav članic; |
| --- | --- |

(b)

oceni Komisije o predloženih načrtih držav članic;

| (c) | stanju glede doseganja mejnikov in ciljev iz načrtov, ki so jih predložile države članice; |
| --- | --- |

(c)

stanju glede doseganja mejnikov in ciljev iz načrtov, ki so jih predložile države članice;

| (d) | postopkih izplačil, začasne ustavitve in prekinitve, vključno z vsemi predstavljenimi opažanji in popravnimi ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za zagotovitev zadovoljivega doseganja mejnikov in ciljev iz načrtov, ki so jih predložile. |
| --- | --- |

(d)

postopkih izplačil, začasne ustavitve in prekinitve, vključno z vsemi predstavljenimi opažanji in popravnimi ukrepi, ki jih sprejmejo države članice za zagotovitev zadovoljivega doseganja mejnikov in ciljev iz načrtov, ki so jih predložile.

2.   Komisija upošteva vse elemente, ki izhajajo iz stališč, izraženih v socialnem dialogu o podnebju, vključno z resolucijami Evropskega parlamenta, če so predložene.

POGLAVJE V

Končne določbe

Člen 27

Ocenjevanje in pregled Sklada

1.   Komisija dve leti po začetku izvajanja načrtov Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o oceni izvajanja in delovanja Sklada, pri čemer upošteva rezultate prvih poročil, ki so jih države članice predložile v skladu s členom 24, in po potrebi predloži predloge za spremembe te uredbe.

2.   V poročilu o oceni iz odstavka 1 se zlasti oceni:

| (a) | obseg, v katerem so bili doseženi cilji Sklada iz člena 3, učinkovitost porabe sredstev in dodana vrednost Unije; |
| --- | --- |

(a)

obseg, v katerem so bili doseženi cilji Sklada iz člena 3, učinkovitost porabe sredstev in dodana vrednost Unije;

| (b) | za vsako državo posebej učinkovitost ukrepov in naložb ter uporabe neposredne dohodkovne podpore glede na doseganje mejnikov in ciljev iz načrtov; |
| --- | --- |

(b)

za vsako državo posebej učinkovitost ukrepov in naložb ter uporabe neposredne dohodkovne podpore glede na doseganje mejnikov in ciljev iz načrtov;

| (c) | kako se – na podlagi informacij iz člena 6(1), točka (f), – v državah članicah uporabljata opredelitvi energetske revščine in prevozne revščine in ali so potrebne spremembe teh opredelitev; |
| --- | --- |

(c)

kako se – na podlagi informacij iz člena 6(1), točka (f), – v državah članicah uporabljata opredelitvi energetske revščine in prevozne revščine in ali so potrebne spremembe teh opredelitev;

| (d) | ali so – glede na učinek, ki ga imajo vključitev emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES in nacionalni ukrepi, sprejeti za dosego zavezujočega letnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za države članice na podlagi Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (36), na emisije toplogrednih plinov – vsi cilji in naložbe iz člena 8 te uredbe še vedno ustrezni ter ali so glede na možen razvoj dogodkov v zvezi s prodajo pravic na dražbi v okviru trgovanja z emisijami za stavbe, cestni prevoz in dodatne sektorje v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES ter druge ustrezne premisleke še vedno ustrezni vsi namenski prejemki. |
| --- | --- |

(d)

ali so – glede na učinek, ki ga imajo vključitev emisij toplogrednih plinov iz stavb in cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES in nacionalni ukrepi, sprejeti za dosego zavezujočega letnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za države članice na podlagi Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (36), na emisije toplogrednih plinov – vsi cilji in naložbe iz člena 8 te uredbe še vedno ustrezni ter ali so glede na možen razvoj dogodkov v zvezi s prodajo pravic na dražbi v okviru trgovanja z emisijami za stavbe, cestni prevoz in dodatne sektorje v skladu s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES ter druge ustrezne premisleke še vedno ustrezni vsi namenski prejemki.

3.   Komisija do 31. decembra 2033 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o neodvisni naknadni oceni. Poročilo o naknadni oceni vsebuje splošno oceno Sklada in vključuje informacije o njegovem učinku.

4.   Brez poseganja v večletni finančni okvir po letu 2027, Komisija v primeru, da se prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi, iz člena 30d(5) Direktive 2003/87/ES določijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311(3) PDEU, kadar je ustrezno, predloži potrebne predloge, da bi v sklopu večletnega finančnega okvira, ki bo sprejet po večletnem finančnem okviru po letu 2027, zagotovila učinkovitost in kontinuiteto izvajanja Sklada, ki se začasno in izjemoma financira z zunanjimi namenskimi prejemki, pridobljenimi s prodajo pravic iz sistema trgovanja z emisijami.

Člen 28

Sprememba Uredbe (EU) 2021/1060

V Uredbo (EU) 2021/1060 se vstavi naslednji člen:

„Člen 26a

Sredstva, prerazporejena iz Socialnega sklada za podnebje

1.   Sredstva, prerazporejena iz Socialnega sklada za podnebje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), se izvršujejo v skladu s to uredbo in določbami sklada, na katerega so sredstva prerazporejena, ter so dokončna. Taka sredstva so zunanji namenski prejemek za namen člena 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in dopolnjujejo sredstva iz člena 110 te uredbe.

2.   Kadar države članice sredstva iz odstavka 1 tega člena izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, predložijo spremembe programa v zvezi z enim ali več programi v skladu s členom 24 te uredbe. Države članice načrtujejo uporabo teh sredstev za doseganje podnebnih ciljev, določenih za proračun Unije, v skladu s členom 6(1) te uredbe. Ta sredstva prispevajo k doseganju ustreznih ciljev Socialnega sklada za podnebje, določenih v členu 3 Uredbe (EU) 2023/955, in se uporabljajo v podporo ukrepom in naložbam iz člena 8 navedene uredbe. Načrtujejo se v okviru ene ali več namenskih prednostnih nalog, ki ustrezajo enemu ali več specifičnim ciljem Sklada, na katerega se sredstva prerazporedijo, in za eno ali več kategorij regij, kadar je ustrezno, z navedbo letne razdelitve sredstev. Pri izračunu skladnosti z zahtevami glede tematske osredotočenosti, kot so določene v pravilih za posamezne sklade, se ne upoštevajo.

3.   Kadar je Komisija že odobrila zahtevek države članice za spremembo programa v zvezi s prerazporeditvijo sredstev iz Socialnega sklada za podnebje, lahko država članica za vsako nadaljnjo prerazporeditev sredstev v naslednjih letih namesto spremembe programa predloži uradno obvestilo o finančnih preglednicah, pod pogojem, da se predlagane spremembe nanašajo izključno na povečanje finančnih sredstev in ni drugih sprememb programa.

4.   Z odstopanjem od člena 18 in člena 86(1), drugi pododstavek, te uredbe se sredstva, prerazporejena v skladu s tem členom in členom 11(2) Uredbe (EU) 2023/955, ne upoštevajo pri vmesnem pregledu in znesku prožnosti.

5.   Z odstopanjem od člena 14(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 začne rok, po katerem Komisija sprosti obveznosti za zneske v skladu s členom 105(1) te uredbe, teči v letu, v katerem se prevzamejo ustrezne proračunske obveznosti. Sredstva se ne prerazporedijo v programe v okviru cilja „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg).

Člen 29

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 30. junija 2024, datuma, do katerega države članice sprejmejo zakone, predpise in druge upravne določbe, potrebne za uskladitev z Direktivo (EU) 2023/959 Evropskega parlamenta in Sveta (37) o spremembi Direktive 2003/87/ES, kar zadeva poglavje IVa Direktive 2003/87/ES.

37

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 10. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  
  UL C 152, 6.4.2022, str. 158.

1

(2)  
  UL C 301, 5.8.2022, str. 70.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. aprila 2023.

3

(4)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

6

(7)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

7

(8)  
  UL C 243, 27.6.2022, str. 35.

8

(9)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

9

(10)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 23).

10

(11)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

11

(12)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

12

(13)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

13

(14)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

14

(15)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

18

(19)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

19

(20)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

21

(22)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

22

(23)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

23

(24)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

24

(25)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

25

(26)  Uredba (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. oktobra 2019 o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, spremembi uredb (ES) št. 808/2004, (ES) št. 452/2008 in (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 (UL L 261 I, 14.10.2019, str. 1).

26

(27)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

27

(28)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

28

(29)  Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter razveljavitvi uredb (ES) št. 443/2009 in (EU) št. 510/2011 (prenovitev) (UL L 111, 25.4.2019, str. 13).

29

2

(30)  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

30

(31)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

31

(32)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

32

(33)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

33

(34)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

34

(35)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

35

(36)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

36

(37)  Direktiva (EU) 2023/959 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji ter Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov (glej stran 134 tega Uradnega lista).

37

---

PRILOGA I

Metodologija za izračun najvišjih dodeljenih finančnih sredstev za vsako državo članico v okviru Sklada na podlagi člena 14

V tej prilogi je določena metodologija za izračun najvišjih dodeljenih finančnih sredstev, ki so na voljo za posamezno državo članico v skladu s členi 10 do 14.

Ta metodologija upošteva naslednje spremenljivke glede na posamezno državo članico:

| — | prebivalstvo, ki mu grozi revščina in živi na podeželskih območjih (2019); |
| --- | --- |

—

prebivalstvo, ki mu grozi revščina in živi na podeželskih območjih (2019);

| — | emisije ogljikovega dioksida zaradi zgorevanja fosilnih goriv v gospodinjstvih (povprečje za obdobje 2016–2018); |
| --- | --- |

—

emisije ogljikovega dioksida zaradi zgorevanja fosilnih goriv v gospodinjstvih (povprečje za obdobje 2016–2018);

| — | odstotek gospodinjstev, ki jim grozi revščina in zaostajajo s plačili za komunalne storitve (2019); |
| --- | --- |

—

odstotek gospodinjstev, ki jim grozi revščina in zaostajajo s plačili za komunalne storitve (2019);

| — | skupno število prebivalcev (2019); |
| --- | --- |

—

skupno število prebivalcev (2019);

| — | bruto nacionalni dohodek (BND) na prebivalca države članice, izmerjen glede na standard kupne moči (2019); |
| --- | --- |

—

bruto nacionalni dohodek (BND) na prebivalca države članice, izmerjen glede na standard kupne moči (2019);

| — | delež referenčnih emisij na podlagi člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za vire emisij 1A3b, 1A4a in 1A4b, kot so določeni v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006 (povprečje obdobja 2016–2018), glede katerega je bil opravljen celostni pregled na podlagi člena 4(3) navedene uredbe. |
| --- | --- |

—

delež referenčnih emisij na podlagi člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za vire emisij 1A3b, 1A4a in 1A4b, kot so določeni v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006 (povprečje obdobja 2016–2018), glede katerega je bil opravljen celostni pregled na podlagi člena 4(3) navedene uredbe.

Najvišja dodeljena finančna sredstva za državo članico v okviru Sklada (NDFSi) se določijo na naslednji način:

Formula

pri čemer:

je NZ najvišji znesek za izvajanje Sklada, je naveden v členu 10(1), αi pa delež najvišjega zneska, ki pripada državi članici i in se določi po naslednjem postopku:

Formula

pri čemer:

Formula

Formula

Formula

Formula

fi = 1, če

  Formula

  ; fi = 2,5, če

  Formula

pri čemer je za vsako posamezno državo članico i:

rural pop

  i
  prebivalstvo, ki mu grozi revščina in živi na podeželskih območjih države članice i;

rural pop

  EU
  vsota prebivalstva, ki mu grozi revščina in živi na podeželskih območjih držav članic EU-27;

pop

  i
  prebivalstvo države članice i;

pop

  EU
  vsota prebivalstva držav članic EU-27;

HCO2
  i
  emisije ogljikovega dioksida zaradi zgorevanja fosilnih goriv v gospodinjstvih države članice i;

HCO2
  EU
  vsota emisij ogljikovega dioksida zaradi zgorevanja fosilnih goriv v gospodinjstvih držav članic EU-27;

arrears

  i
  odstotek gospodinjstev, ki jim grozi revščina in zaostajajo s plačili za komunalne storitve, države članice i;

arrears

  EU
  odstotek gospodinjstev, ki jim grozi revščina in zaostajajo s plačili za komunalne storitve, držav članic EU-27;

Formula
  BND na prebivalca države članice i;

Formula
  BND na prebivalca države članice EU-27.

Vrednosti βi
  tistih držav članic z BND na prebivalca pod vrednostjo EU-27, za katere je
  Formula
  minimalna komponenta, so sorazmerno prilagojene, da bi bila vsota vrednosti βi za vse države članice enaka 100 %. Vse vrednosti λi so sorazmerno prilagojene, da bi bila njihova vsota enaka 100 %.

Za nobeno državo članico vrednost αi ne more biti nižja od 0,07 % najvišjega zneska iz člena 10(1). Vrednosti α

  i
  vseh držav članic, katerih vrednost α

  i
  je višja od 0,07 %, so sorazmerno prilagojene, da bi vsota vseh vrednosti α

  i
  znašala 100 %.

Za države članice, katerih BND na prebivalca je manjši od 90 % vrednosti EU-27, vrednostαi ne more biti nižja od deleža referenčnih emisij v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za vire emisij 1A3b, 1A4a in 1A4b, kot so določeni v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006 (povprečje obdobja 2016–2018), glede katerega je bil opravljen celostni pregled v skladu s členom 4(3) navedene uredbe. Vrednosti αi držav članic z BND na prebivalca nad vrednostjo EU-27 so sorazmerno prilagojene, da bi bila vsota vseh vrednosti α

  i
  enaka 100 %.

---

PRILOGA II

Najvišja dodeljena finančna sredstva za vsako državo članico v okviru Sklada na podlagi členov 10 in 14

Z uporabo metodologije iz Priloge I za zneske, navedene v členu 10(1), se izračunajo naslednji delež in najvišja dodeljena finančna sredstva za vsako državo članico.

Vsi zneski, ki se nanašajo na člen 10(3), se sorazmerno krijejo v mejah najvišjih dodeljenih finančnih sredstev za vsako državo članico.

| Najvišja dodeljena finančna sredstva za državo članico |
| --- |
| Država članica | Delež v % od celote | SKUPAJ
  2026–2032
  (v EUR, v tekočih cenah) |
| Na podlagi člena 10(1), prvi in drugi pododstavek | Na podlagi člena 10(1), tretji pododstavek |
| Belgija | 2,55 | 1 659 606 425 | 1 394 069 397 |
| Bolgarija | 3,85 | 2 499 490 282 | 2 099 571 836 |
| Češka | 2,40 | 1 562 617 717 | 1 312 598 882 |
| Danska | 0,50 | 324 991 338 | 272 992 724 |
| Nemčija | 8,18 | 5 317 778 511 | 4 466 933 949 |
| Estonija | 0,29 | 186 244 570 | 156 445 439 |
| Irska | 1,02 | 663 390 868 | 557 248 329 |
| Grčija | 5,52 | 3 586 843 608 | 3 012 948 631 |
| Španija | 10,52 | 6 837 784 631 | 5 743 739 090 |
| Francija | 11,19 | 7 276 283 944 | 6 112 078 513 |
| Hrvaška | 1,94 | 1 263 071 899 | 1 060 980 395 |
| Italija | 10,81 | 7 023 970 924 | 5 900 135 577 |
| Ciper | 0,20 | 131 205 466 | 110 212 591 |
| Latvija | 0,71 | 463 676 528 | 389 488 284 |
| Litva | 1,02 | 664 171 367 | 557 903 948 |
| Luksemburg | 0,10 | 66 102 592 | 55 526 177 |
| Madžarska | 4,33 | 2 815 968 174 | 2 365 413 267 |
| Malta | 0,07 | 45 500 000 | 38 220 000 |
| Nizozemska | 1,11 | 720 463 632 | 605 189 451 |
| Avstrija | 0,89 | 578 936 189 | 486 306 399 |
| Poljska | 17,60 | 11 439 026 446 | 9 608 782 215 |
| Portugalska | 1,88 | 1 223 154 017 | 1 027 449 374 |
| Romunija | 9,25 | 6 012 677 290 | 5 050 648 923 |
| Slovenija | 0,55 | 357 971 733 | 300 696 256 |
| Slovaška | 2,35 | 1 530 553 074 | 1 285 664 582 |
| Finska | 0,54 | 348 132 328 | 292 431 155 |
| Švedska | 0,62 | 400 386 447 | 336 324 616 |
| EU-27 | 100  % | 65 000 000 000 | 54 600 000 000 |

Najvišja dodeljena finančna sredstva za državo članico

Država članica

Delež v % od celote

SKUPAJ

2026–2032

(v EUR, v tekočih cenah)

Na podlagi člena 10(1), prvi in drugi pododstavek

Na podlagi člena 10(1), tretji pododstavek

Belgija

2,55

1 659 606 425

1 394 069 397

Bolgarija

3,85

2 499 490 282

2 099 571 836

Češka

2,40

1 562 617 717

1 312 598 882

Danska

0,50

324 991 338

272 992 724

Nemčija

8,18

5 317 778 511

4 466 933 949

Estonija

0,29

186 244 570

156 445 439

Irska

1,02

663 390 868

557 248 329

Grčija

5,52

3 586 843 608

3 012 948 631

Španija

10,52

6 837 784 631

5 743 739 090

Francija

11,19

7 276 283 944

6 112 078 513

Hrvaška

1,94

1 263 071 899

1 060 980 395

Italija

10,81

7 023 970 924

5 900 135 577

Ciper

0,20

131 205 466

110 212 591

Latvija

0,71

463 676 528

389 488 284

Litva

1,02

664 171 367

557 903 948

Luksemburg

0,10

66 102 592

55 526 177

Madžarska

4,33

2 815 968 174

2 365 413 267

Malta

0,07

45 500 000

38 220 000

Nizozemska

1,11

720 463 632

605 189 451

Avstrija

0,89

578 936 189

486 306 399

Poljska

17,60

11 439 026 446

9 608 782 215

Portugalska

1,88

1 223 154 017

1 027 449 374

Romunija

9,25

6 012 677 290

5 050 648 923

Slovenija

0,55

357 971 733

300 696 256

Slovaška

2,35

1 530 553 074

1 285 664 582

Finska

0,54

348 132 328

292 431 155

Švedska

0,62

400 386 447

336 324 616

EU-27

100  %

65 000 000 000

54 600 000 000

---

PRILOGA III

Ključne zahteve za sistem notranje kontrole držav članic

| 1. | Država članica v skladu s svojim institucionalnim, pravnim in finančnim okvirom zagotovi uspešen in učinkovit sistem notranje kontrole, vključno z ločevanjem funkcij ter ureditvami poročanja, nadzora in spremljanja.
  To vključuje:






  (a) | imenovanje organov, pristojnih za izvajanje načrta, in dodelitev povezanih odgovornosti in funkcij; |
| --- | --- | --- |

1.

To vključuje:

(a)

imenovanje organov, pristojnih za izvajanje načrta, in dodelitev povezanih odgovornosti in funkcij;

| (b) | imenovanje organa ali organov, odgovornih za podpis izjave o upravljanju, ki je dodana zahtevkom za izplačilo; |
| --- | --- |

(b)

imenovanje organa ali organov, odgovornih za podpis izjave o upravljanju, ki je dodana zahtevkom za izplačilo;

| (c) | postopke, s katerimi se zagotovi, da bodo ta organ ali ti organi pridobili zagotovila, da bodo mejniki in cilji, določeni v načrtu, doseženi ter da so se sredstva upravljala v skladu z vsemi veljavnimi pravili, zlasti pravili o preprečevanju nasprotja interesov, preprečevanju goljufij, korupcije in dvojnega financiranja; |
| --- | --- |

(c)

postopke, s katerimi se zagotovi, da bodo ta organ ali ti organi pridobili zagotovila, da bodo mejniki in cilji, določeni v načrtu, doseženi ter da so se sredstva upravljala v skladu z vsemi veljavnimi pravili, zlasti pravili o preprečevanju nasprotja interesov, preprečevanju goljufij, korupcije in dvojnega financiranja;

| (d) | ustrezno ločevanje upravljavskih in revizijskih funkcij. |
| --- | --- |

(d)

ustrezno ločevanje upravljavskih in revizijskih funkcij.

| 2. | Država članica učinkovito izvaja sorazmerne ukrepe proti goljufijam in korupciji ter vse potrebne ukrepe za uspešno preprečevanje nasprotja interesov.
  To vključuje:






  (a) | ustrezne ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in nasprotja interesov ter izogibanjem dvojnemu financiranju in uvedbo sodnih postopkov za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev; |
| --- | --- | --- |

2.

To vključuje:

(a)

ustrezne ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem in odpravljanjem goljufij, korupcije in nasprotja interesov ter izogibanjem dvojnemu financiranju in uvedbo sodnih postopkov za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev;

| (b) | oceno tveganja goljufij in opredelitev ustreznih ukrepov za zmanjšanje goljufij. |
| --- | --- |

(b)

oceno tveganja goljufij in opredelitev ustreznih ukrepov za zmanjšanje goljufij.

| 3. | Država članica ima uvedene ustrezne postopke za pripravo izjave o upravljanju ter povzetka revizij, opravljenih na nacionalni ravni.
  To vključuje:






  (a) | učinkovit postopek za pripravo izjave o upravljanju, dokumentiranje povzetka revizij ter hrambo osnovnih informacij za revizijsko sled; |
| --- | --- | --- |

3.

To vključuje:

(a)

učinkovit postopek za pripravo izjave o upravljanju, dokumentiranje povzetka revizij ter hrambo osnovnih informacij za revizijsko sled;

| (b) | učinkovite postopke, s katerimi se zagotovi, da se o vseh primerih goljufij, korupcije in nasprotja interesov ustrezno poroča in da se ti primeri odpravijo s pomočjo izterjav. |
| --- | --- |

(b)

učinkovite postopke, s katerimi se zagotovi, da se o vseh primerih goljufij, korupcije in nasprotja interesov ustrezno poroča in da se ti primeri odpravijo s pomočjo izterjav.

| 4. | Da bi država članica zagotovila potrebne informacije, poskrbi za ustrezno preverjanje upravljanja, vključno s postopki za preverjanje doseganja mejnikov in ciljev ter skladnosti s horizontalnimi načeli dobrega finančnega poslovodenja.
  To vključuje:






  (a) | ustrezna preverjanja upravljanja, s katerimi bodo organi izvajanja preverjali doseganje mejnikov in ciljev Sklada (npr. pregledi dokumentacije, pregledi na kraju samem); |
| --- | --- | --- |

4.

To vključuje:

(a)

ustrezna preverjanja upravljanja, s katerimi bodo organi izvajanja preverjali doseganje mejnikov in ciljev Sklada (npr. pregledi dokumentacije, pregledi na kraju samem);

| (b) | ustrezna preverjanja upravljanja, s katerimi bodo organi izvajanja preverjali neobstoj resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcijo in nasprotja interesov, ter dvojnega financiranja (npr. pregledi dokumentacije, pregledi na kraju samem). |
| --- | --- |

(b)

ustrezna preverjanja upravljanja, s katerimi bodo organi izvajanja preverjali neobstoj resnih nepravilnosti, in sicer goljufije, korupcijo in nasprotja interesov, ter dvojnega financiranja (npr. pregledi dokumentacije, pregledi na kraju samem).

| 5. | Država članica izvede ustrezne in neodvisne revizije sistemov in operacij v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi.
  To vključuje:






  (a) | imenovanje organa ali organov, ki bodo izvajali revizije sistemov in operacij, in obrazložitev, kako se zagotavlja njihova funkcionalna neodvisnost; |
| --- | --- | --- |

5.

To vključuje:

(a)

imenovanje organa ali organov, ki bodo izvajali revizije sistemov in operacij, in obrazložitev, kako se zagotavlja njihova funkcionalna neodvisnost;

| (b) | dodelitev zadostnih sredstev temu organu ali organom za namene Sklada; |
| --- | --- |

(b)

dodelitev zadostnih sredstev temu organu ali organom za namene Sklada;

| (c) | učinkovito zmanjševanje tveganja goljufij, korupcije, nasprotja interesov in dvojnega financiranja, za kar poskrbijo organ ali organi s sistemskimi revizijami in revizijami operacij. |
| --- | --- |

(c)

učinkovito zmanjševanje tveganja goljufij, korupcije, nasprotja interesov in dvojnega financiranja, za kar poskrbijo organ ali organi s sistemskimi revizijami in revizijami operacij.

| 6. | Država članica ohranja učinkovit sistem, ki zagotavlja, da se hranijo vse informacije in dokumenti, potrebni za revizijsko sled.
  To vključuje:






  (a) | učinkovito zbiranje, beleženje in shranjevanje podatkov o končnih prejemnikih ukrepov ali naložbah, potrebnih za dosego mejnikov in ciljev, v elektronskem sistemu; |
| --- | --- | --- |

6.

To vključuje:

(a)

učinkovito zbiranje, beleženje in shranjevanje podatkov o končnih prejemnikih ukrepov ali naložbah, potrebnih za dosego mejnikov in ciljev, v elektronskem sistemu;

| (b) | dostop Komisije, OLAF, Evropskega računskega sodišča in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT, do podatkov o končnih prejemnikih. |
| --- | --- |

(b)

dostop Komisije, OLAF, Evropskega računskega sodišča in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT, do podatkov o končnih prejemnikih.

---

PRILOGA IV

Skupni kazalniki za okvirne mejnike in cilje socialnih načrtov držav članic za podnebje iz člena 6(1), točka (m), spremljanje izvajanja njenega načrta iz člena 24(1) s strani države članice in ocena Komisije o napredku pri doseganju ciljev Sklada iz člena 24(4)

Ukrepi in naložbe lahko prispevajo k več skupnim kazalnikom. Če načrt države članice ne vsebuje nobenega ukrepa ali naložbe, ki bi prispeval h kateremu od kazalnikov, lahko država članica navede „ni relevantno“.

| Številka | Skupni kazalnik v zvezi s podporo Sklada | Razlaga | Enota |
| --- | --- | --- | --- |
| Stavbni sektor |
| Kazalniki stanja |
| 1 | Število ranljivih gospodinjstev | V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 10. | Število gospodinjstev |
| 2 | Število energetsko revnih gospodinjstev | V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 1. | Število gospodinjstev |
| Kazalniki učinka |
| 3 | Število ranljivih gospodinjstev, ki jim je koristil vsaj en strukturni ukrep za zmanjšanje njihovih emisij v stavbnem sektorju | V skladu s členom 2, točka 10, in členom 8(1). Samo ukrepi, ki temeljijo na podpori Sklada. | Število gospodinjstev |
| 4 | Število stavb, ki so bile temeljito prenovljene (tj. prenovljene tako, da se stavba ali stavbna enota (a) pred 1. januarjem 2030 preoblikuje v skoraj nič-energijsko stavbo ali (b) od 1. januarja 2030 v brezemisijsko stavbo) | Kazalnik upošteva število stavb in ustrezno tlorisno površino, ki se obnavljajo v celoti ali delno na podlagi podpore, ki se zagotavlja z ukrepi in naložbami v okviru Sklada, pri čemer je „prenova stavb“ opredeljena v členu 2, točka 13. Poleg tega kazalnik razlikuje stavbe na podlagi njihovega razreda energetske izkaznice in konkretno opredeli, koliko energetsko najmanj učinkovitih stavb je bilo prenovljenih. | Stavbne enote |
| 5 | Skupna uporabna tlorisna površina stavb, ki so bile temeljito prenovljene (tj. prenovljene tako, da se stavba ali stavbna enota (a) pred 1. januarjem 2030 preoblikuje v skoraj nič-energijsko stavbo ali (b) od 1. januarja 2030 v brezemisijsko stavbo) | Prenovljena tlorisna površina (m2/leto) |
| 6 | Število stavb, ki so bile kako drugače energetsko prenovljene (tj. gre za vse vrste energetske prenove, razen temeljitih, ki jih je treba navesti zgoraj) | Stavbne enote |
| 7 | Skupna uporabna tlorisna površina stavb, ki je bila kako drugače energetsko prenovljena (tj. gre za vse vrste energetske prenove, razen temeljitih, ki jih je treba navesti zgoraj) | Prenovljena tlorisna površina (m2/leto) |
| 8 | Zamenjava inštalacije za ogrevanje na fosilna goriva z napravo, ki uporablja obnovljive vire energije, in/ali z visoko učinkovito inštalacijo na podlagi razreda energijske nalepke, kot je določen v ustreznem pravnem aktu. | To ravnanje upošteva referenčno vrednost EU za energijo iz obnovljivih virov in okvirni delež energije iz obnovljivih virov (v končni porabi energije), določen na nacionalni ravni v stavbnem sektorju na podlagi ustrezne določbe Direktive (EU) 2018/2001. K tej referenčni vrednosti lahko prispevajo sistemi ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov ter električna energija iz obnovljivih virov. To ravnanje bi prispevalo tudi k cilju glede ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v skladu z ustrezno določbo navedene direktive. To zadeva samo dodatne nadomestitve inštalacij za ogrevanje na fosilna goriva, ki temeljijo na podpori Sklada. | Število enot zamenjanih inštalacij za ogrevanje na fosilna goriva (npr. s toplotno črpalko ali solarno termalno napravo) |
| 9 | Dodatna operativna zmogljivost, nameščena za energijo iz obnovljivih virov | Število in zmogljivost strešnih fotovoltaičnih in sončnih kolektorjev ali fotovoltaičnih panelov ( PVT); število in zmogljivost toplotnih črpalk; število in zmogljivost drugih tehnologij obnovljivih virov energije za ogrevanje in hlajenje prostorov, vključno s kotli, ki uporabljajo obnovljive vire energije. To zadeva samo dodatno operativno zmogljivost, ki temelji na podpori Sklada. | MW |
| 10 | Število enot |
| Kazalniki rezultatov |
| 11 | Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev | Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada. | % |
| 12 | Predvideno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v stavbnem sektorju | Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v stavbnem sektorju zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.
  Emisije v stavbnem sektorju so določene kot emisije iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES (za stavbni sektor vira emisij 1A4a in 1A4b, kot sta določena v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006). | ktCO2e |
| 13 | Zmanjšanje števila energetsko revnih gospodinjstev | Zmanjšanje števila energetsko revnih gospodinjstev zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.
  Države članice, ki jih zadeva člen 3(3), točka (d), Uredbe (EU) 2018/1999, v skladu s členom 24, točka (b), navedene uredbe v svoje celovito nacionalno energetsko in podnebno poročilo o napredku vključijo kvantitativne informacije o številu energetsko revnih gospodinjstev. Države članice lahko med drugim uporabijo kazalnike, ki so na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije (Eurostatu) in so opredeljeni kot ustrezni v Priporočilu Komisije (EU) 2020/1563 z dne 14. oktobra 2020 o energijski revščini (1); ti kazalniki so navedeni v predlogi za poročanje za celovita nacionalna energetska in podnebna poročila o napredku.
  Kazalnik ne upošteva kolektivnih bivališč, kot so bolnišnice, oskrbni domovi, zapori, vojašnice, verske ustanove, penzioni, delavski domovi itd. | % |
| 14 | Prihranki pri letni porabi primarne energije | Doseženi prihranki energije se za ta namen izračunajo le na podlagi finančne podpore iz Sklada.
  Države članice poročajo o letnem zmanjšanju porabe končne/primarne energije, ki je na podlagi ustreznih določb direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti (prenovitev) doseženo v ranljivih gospodinjstvih, pri ljudeh, ki jih je prizadela energetska revščina, in, če je ustrezno, pri ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, zaradi podpore Sklada, ki na podlagi ustreznih določb navedene direktive dopolnjuje nacionalni sklad za energetsko učinkovitost, vključno s podporo prek sistemov obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov politike na podlagi ustreznih določb navedene direktive ter vključno z ukrepanjem za izpolnjevanje minimalnih standardov energijske učinkovitosti na podlagi ustreznih določb navedene direktive. | MWh/leto |
| 15 | kWh/m2 (če je na voljo skupna tlorisna površina) |
| 16 | Prihranki pri letni porabi končne energije | Za izhodišče je vzeta letna poraba končne in primarne energije pred intervencijo, za doseženo vrednost pa letna poraba končne in primarne energije v letu po intervenciji.
  Prihranki energije v posameznih stavbah se dokumentirajo na podlagi energetskih izkaznic ali drugih meril za določitev ciljnih ali doseženih prihrankov energije, določenih v ustrezni določbi direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev). | kWh/m2 (če je na voljo skupna tlorisna površina) |
| 17 | MWh/leto |
| Sektor cestnega prevoza |
| Kazalniki stanja |
| 18 | Število ranljivih uporabnikov prevoza | V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 12. | Število gospodinjstev |
| 19 | Število gospodinjstev, ki se soočajo s prevozno revščino | V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 2. | Število gospodinjstev |
| Kazalniki učinka |
| 20 | Število ranljivih uporabnikov prevoza, ki jim je koristil vsaj en strukturni ukrep za zmanjšanje njihovih emisij v sektorju cestnega prevoza | V skladu s členom 2, točka 12, in členom 8(1). Samo ukrepi, ki temeljijo na podpori Sklada. | Število gospodinjstev |
| 21 | Nakupi brezemisijskih vozil | Število brezemisijskih vozil, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada. | Število brezemisijskih vozil |
| 22 | Nakupi nizkoemisijskih vozil | Število nizkoemisijskih vozil, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada. | Število nizkoemisijskih vozil |
| 23 | Nakupi koles in mikromobilnih prevoznih sredstev | Število koles in mikromobilnih prevoznih sredstev, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada. | Število koles in mikromobilnih prevoznih sredstev |
| 24 | Dodatna infrastruktura za alternativna goriva (oskrbovalna / polnilna mesta) | Število oskrbovalnih in polnilnih mest (novih ali nadgrajenih) za brezemisijska in nizkoemisijska vozila, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, s posebnim poudarkom na oddaljenih območjih.
  Izrazi „alternativno gorivo“, „polnilno mesto“ in „oskrbovalno mesto“ imajo enak pomen kot opredelitve teh pojmov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva ter razveljavitvi Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta.
  Podatki za kazalnik se zbirajo in sporočajo ločeno za (i) polnilna mesta in (ii) oskrbovalna mesta.
  Pri slednjih se (iii) oskrbovalna mesta za vodik sporočajo ločeno. | Število oskrbovalnih in polnilnih mest |
| 25 | Znižane ali brezplačne vozovnice za javni prevoz | Število uporabnikov javnega prevoza, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada.
  Podatki za kazalnik se zbirajo in sporočajo ločeno za (i) znižane in (ii) brezplačne vozovnice. | Število uporabnikov |
| 26 | Skupna mobilnost in mobilnost kot storitev kot dodatni možnosti | Število uporabnikov skupne mobilnosti in mobilnosti kot storitve, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada. | Število uporabnikov |
| 27 | Enote |
| 28 | Podprta namenska kolesarska infrastruktura | Dolžina namenske kolesarske infrastrukture, ki je bila zgrajena na novo ali je bila znatno nadgrajene s projekti, podprtimi v okviru Sklada. Namenska kolesarska infrastruktura vključuje kolesarsko infrastrukturo, ki je konstrukcijsko (kot so robniki in pregrade) ločena od cest za promet z vozili ali od drugih delov iste ceste, ter kolesarske ulice, kolesarske predore itd. Pri kolesarski infrastrukturi z ločenimi enosmernimi voznimi pasovi (npr. na vsaki strani ceste) se dolžina meri kot dolžina voznega pasu. | Število kilometrov |
| Kazalniki rezultatov |
| 29 | Zmanjšanje števila ranljivih uporabnikov prevoza | Zmanjšanje števila ranljivih uporabnikov prevoza zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada. | % |
| 30 | Zmanjšanje števila gospodinjstev, ki se soočajo s prevozno revščino | Zmanjšanje števila gospodinjstev, ki se soočajo s prevozno revščino, zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada. | % |
| 31 | Zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v sektorju cestnega prevoza | Države članice poročajo o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v sektorju cestnega prevoza zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.
  Emisije v sektorju cestnega prevoza so opredeljene kot emisije iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES (za sektor cestnega prevoza vir emisij 1A3b, kot je določen v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006). | ktCO2e |
| Mikropodjetja (stavbni sektor in sektor cestnega prevoza) |
| Kazalniki stanja |
| 32 | Število ranljivih mikropodjetij | V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 11. | Število mikropodjetij |
| Kazalniki učinka |
| 33 | Število ranljivih mikropodjetij, ki jim je koristil vsaj en strukturni ukrep za zmanjšanje njihovih emisij v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prevoza | V skladu s členom 2, točka 11, in členom 8(1). Samo ukrepi, ki temeljijo na podpori Sklada. | Število mikropodjetij |
| Kazalniki rezultatov |
| 34 | Zmanjšanje števila ranljivih mikropodjetij | Zmanjšanje števila ranljivih mikropodjetij zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada. | % |
| Začasna neposredna dohodkovna podpora |
| Kazalniki stanja |
| 35 | Delež neposredne dohodkovne podpore v skupnih stroških socialnih načrtov za podnebje | V skladu s členom 4(3) in členom 10. | % |
| Kazalniki učinka |
| 36 | Število ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza, ki so prejeli začasno neposredno dohodkovno podporo | Kazalnik kaže število ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza, ki so prejeli začasno neposredno dohodkovno podporo, zato se štejejo vsi končni prejemniki začasne neposredne dohodkovne podpore, plačane v okviru Sklada.
  Podatki za kazalnik se zbirajo in sporočajo ločeno za ranljiva gospodinjstva in za ranljive uporabnike prevoza v skladu s členom 2, točki 10 in 12 in členom 4(3). | Število ranljivih gospodinjstev
  (enota: gospodinjstva) |
| 37 | Število ranljivih uporabnikov prevoza
  (enota: gospodinjstva) |
| Kazalniki rezultatov |
| 38 | Povprečna začasna neposredna dohodkovna podpora na ranljivo gospodinjstvo in ranljivega uporabnika prevoza | Kazalnik kaže povprečni znesek začasne neposredne dohodkovne podpore, prejete na ranljivo gospodinjstvo in ranljivega uporabnika prevoza v okviru Sklada. | EUR/gospodinjstvo (stavbni sektor) |
| 39 | EUR/gospodinjstvo (sektor cestnega prevoza) |

Številka

Skupni kazalnik v zvezi s podporo Sklada

Razlaga

Enota

Stavbni sektor

Kazalniki stanja

1

Število ranljivih gospodinjstev

V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 10.

Število gospodinjstev

2

Število energetsko revnih gospodinjstev

V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 1.

Število gospodinjstev

Kazalniki učinka

3

Število ranljivih gospodinjstev, ki jim je koristil vsaj en strukturni ukrep za zmanjšanje njihovih emisij v stavbnem sektorju

V skladu s členom 2, točka 10, in členom 8(1). Samo ukrepi, ki temeljijo na podpori Sklada.

Število gospodinjstev

4

Število stavb, ki so bile temeljito prenovljene (tj. prenovljene tako, da se stavba ali stavbna enota (a) pred 1. januarjem 2030 preoblikuje v skoraj nič-energijsko stavbo ali (b) od 1. januarja 2030 v brezemisijsko stavbo)

Kazalnik upošteva število stavb in ustrezno tlorisno površino, ki se obnavljajo v celoti ali delno na podlagi podpore, ki se zagotavlja z ukrepi in naložbami v okviru Sklada, pri čemer je „prenova stavb“ opredeljena v členu 2, točka 13. Poleg tega kazalnik razlikuje stavbe na podlagi njihovega razreda energetske izkaznice in konkretno opredeli, koliko energetsko najmanj učinkovitih stavb je bilo prenovljenih.

Stavbne enote

5

Skupna uporabna tlorisna površina stavb, ki so bile temeljito prenovljene (tj. prenovljene tako, da se stavba ali stavbna enota (a) pred 1. januarjem 2030 preoblikuje v skoraj nič-energijsko stavbo ali (b) od 1. januarja 2030 v brezemisijsko stavbo)

Prenovljena tlorisna površina (m2/leto)

6

Število stavb, ki so bile kako drugače energetsko prenovljene (tj. gre za vse vrste energetske prenove, razen temeljitih, ki jih je treba navesti zgoraj)

Stavbne enote

7

Skupna uporabna tlorisna površina stavb, ki je bila kako drugače energetsko prenovljena (tj. gre za vse vrste energetske prenove, razen temeljitih, ki jih je treba navesti zgoraj)

Prenovljena tlorisna površina (m2/leto)

8

Zamenjava inštalacije za ogrevanje na fosilna goriva z napravo, ki uporablja obnovljive vire energije, in/ali z visoko učinkovito inštalacijo na podlagi razreda energijske nalepke, kot je določen v ustreznem pravnem aktu.

To ravnanje upošteva referenčno vrednost EU za energijo iz obnovljivih virov in okvirni delež energije iz obnovljivih virov (v končni porabi energije), določen na nacionalni ravni v stavbnem sektorju na podlagi ustrezne določbe Direktive (EU) 2018/2001. K tej referenčni vrednosti lahko prispevajo sistemi ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov ter električna energija iz obnovljivih virov. To ravnanje bi prispevalo tudi k cilju glede ogrevanja in hlajenja z energijo iz obnovljivih virov v skladu z ustrezno določbo navedene direktive. To zadeva samo dodatne nadomestitve inštalacij za ogrevanje na fosilna goriva, ki temeljijo na podpori Sklada.

Število enot zamenjanih inštalacij za ogrevanje na fosilna goriva (npr. s toplotno črpalko ali solarno termalno napravo)

9

Dodatna operativna zmogljivost, nameščena za energijo iz obnovljivih virov

Število in zmogljivost strešnih fotovoltaičnih in sončnih kolektorjev ali fotovoltaičnih panelov ( PVT); število in zmogljivost toplotnih črpalk; število in zmogljivost drugih tehnologij obnovljivih virov energije za ogrevanje in hlajenje prostorov, vključno s kotli, ki uporabljajo obnovljive vire energije. To zadeva samo dodatno operativno zmogljivost, ki temelji na podpori Sklada.

MW

10

Število enot

Kazalniki rezultatov

11

Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev

Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.

%

12

Predvideno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v stavbnem sektorju

Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v stavbnem sektorju zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.

Emisije v stavbnem sektorju so določene kot emisije iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES (za stavbni sektor vira emisij 1A4a in 1A4b, kot sta določena v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006).

ktCO2e

13

Zmanjšanje števila energetsko revnih gospodinjstev

Zmanjšanje števila energetsko revnih gospodinjstev zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.

Države članice, ki jih zadeva člen 3(3), točka (d), Uredbe (EU) 2018/1999, v skladu s členom 24, točka (b), navedene uredbe v svoje celovito nacionalno energetsko in podnebno poročilo o napredku vključijo kvantitativne informacije o številu energetsko revnih gospodinjstev. Države članice lahko med drugim uporabijo kazalnike, ki so na voljo pri Statističnem uradu Evropske unije (Eurostatu) in so opredeljeni kot ustrezni v Priporočilu Komisije (EU) 2020/1563 z dne 14. oktobra 2020 o energijski revščini (1); ti kazalniki so navedeni v predlogi za poročanje za celovita nacionalna energetska in podnebna poročila o napredku.

Kazalnik ne upošteva kolektivnih bivališč, kot so bolnišnice, oskrbni domovi, zapori, vojašnice, verske ustanove, penzioni, delavski domovi itd.

%

14

Prihranki pri letni porabi primarne energije

Doseženi prihranki energije se za ta namen izračunajo le na podlagi finančne podpore iz Sklada.

Države članice poročajo o letnem zmanjšanju porabe končne/primarne energije, ki je na podlagi ustreznih določb direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti (prenovitev) doseženo v ranljivih gospodinjstvih, pri ljudeh, ki jih je prizadela energetska revščina, in, če je ustrezno, pri ljudeh, ki živijo v socialnih stanovanjih, zaradi podpore Sklada, ki na podlagi ustreznih določb navedene direktive dopolnjuje nacionalni sklad za energetsko učinkovitost, vključno s podporo prek sistemov obveznosti energijske učinkovitosti in alternativnih ukrepov politike na podlagi ustreznih določb navedene direktive ter vključno z ukrepanjem za izpolnjevanje minimalnih standardov energijske učinkovitosti na podlagi ustreznih določb navedene direktive.

MWh/leto

15

kWh/m2 (če je na voljo skupna tlorisna površina)

16

Prihranki pri letni porabi končne energije

Za izhodišče je vzeta letna poraba končne in primarne energije pred intervencijo, za doseženo vrednost pa letna poraba končne in primarne energije v letu po intervenciji.

Prihranki energije v posameznih stavbah se dokumentirajo na podlagi energetskih izkaznic ali drugih meril za določitev ciljnih ali doseženih prihrankov energije, določenih v ustrezni določbi direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev).

kWh/m2 (če je na voljo skupna tlorisna površina)

17

MWh/leto

Sektor cestnega prevoza

Kazalniki stanja

18

Število ranljivih uporabnikov prevoza

V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 12.

Število gospodinjstev

19

Število gospodinjstev, ki se soočajo s prevozno revščino

V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 2.

Število gospodinjstev

Kazalniki učinka

20

Število ranljivih uporabnikov prevoza, ki jim je koristil vsaj en strukturni ukrep za zmanjšanje njihovih emisij v sektorju cestnega prevoza

V skladu s členom 2, točka 12, in členom 8(1). Samo ukrepi, ki temeljijo na podpori Sklada.

Število gospodinjstev

21

Nakupi brezemisijskih vozil

Število brezemisijskih vozil, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada.

Število brezemisijskih vozil

22

Nakupi nizkoemisijskih vozil

Število nizkoemisijskih vozil, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada.

Število nizkoemisijskih vozil

23

Nakupi koles in mikromobilnih prevoznih sredstev

Število koles in mikromobilnih prevoznih sredstev, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada.

Število koles in mikromobilnih prevoznih sredstev

24

Dodatna infrastruktura za alternativna goriva (oskrbovalna / polnilna mesta)

Število oskrbovalnih in polnilnih mest (novih ali nadgrajenih) za brezemisijska in nizkoemisijska vozila, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada, s posebnim poudarkom na oddaljenih območjih.

Izrazi „alternativno gorivo“, „polnilno mesto“ in „oskrbovalno mesto“ imajo enak pomen kot opredelitve teh pojmov v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva ter razveljavitvi Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta.

Podatki za kazalnik se zbirajo in sporočajo ločeno za (i) polnilna mesta in (ii) oskrbovalna mesta.

Pri slednjih se (iii) oskrbovalna mesta za vodik sporočajo ločeno.

Število oskrbovalnih in polnilnih mest

25

Znižane ali brezplačne vozovnice za javni prevoz

Število uporabnikov javnega prevoza, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada.

Podatki za kazalnik se zbirajo in sporočajo ločeno za (i) znižane in (ii) brezplačne vozovnice.

Število uporabnikov

26

Skupna mobilnost in mobilnost kot storitev kot dodatni možnosti

Število uporabnikov skupne mobilnosti in mobilnosti kot storitve, podprtih z ukrepi in naložbami, ki se financirajo v okviru Sklada.

Število uporabnikov

27

Enote

28

Podprta namenska kolesarska infrastruktura

Dolžina namenske kolesarske infrastrukture, ki je bila zgrajena na novo ali je bila znatno nadgrajene s projekti, podprtimi v okviru Sklada. Namenska kolesarska infrastruktura vključuje kolesarsko infrastrukturo, ki je konstrukcijsko (kot so robniki in pregrade) ločena od cest za promet z vozili ali od drugih delov iste ceste, ter kolesarske ulice, kolesarske predore itd. Pri kolesarski infrastrukturi z ločenimi enosmernimi voznimi pasovi (npr. na vsaki strani ceste) se dolžina meri kot dolžina voznega pasu.

Število kilometrov

Kazalniki rezultatov

29

Zmanjšanje števila ranljivih uporabnikov prevoza

Zmanjšanje števila ranljivih uporabnikov prevoza zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.

%

30

Zmanjšanje števila gospodinjstev, ki se soočajo s prevozno revščino

Zmanjšanje števila gospodinjstev, ki se soočajo s prevozno revščino, zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.

%

31

Zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v sektorju cestnega prevoza

Države članice poročajo o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v sektorju cestnega prevoza zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.

Emisije v sektorju cestnega prevoza so opredeljene kot emisije iz poglavja IVa Direktive 2003/87/ES (za sektor cestnega prevoza vir emisij 1A3b, kot je določen v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006).

ktCO2e

Mikropodjetja (stavbni sektor in sektor cestnega prevoza)

Kazalniki stanja

32

Število ranljivih mikropodjetij

V skladu z opredelitvijo iz člena 2, točka 11.

Število mikropodjetij

Kazalniki učinka

33

Število ranljivih mikropodjetij, ki jim je koristil vsaj en strukturni ukrep za zmanjšanje njihovih emisij v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prevoza

V skladu s členom 2, točka 11, in členom 8(1). Samo ukrepi, ki temeljijo na podpori Sklada.

Število mikropodjetij

Kazalniki rezultatov

34

Zmanjšanje števila ranljivih mikropodjetij

Zmanjšanje števila ranljivih mikropodjetij zaradi ukrepov in naložb, ki se financirajo v okviru Sklada.

%

Začasna neposredna dohodkovna podpora

Kazalniki stanja

35

Delež neposredne dohodkovne podpore v skupnih stroških socialnih načrtov za podnebje

V skladu s členom 4(3) in členom 10.

%

Kazalniki učinka

36

Število ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza, ki so prejeli začasno neposredno dohodkovno podporo

Kazalnik kaže število ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza, ki so prejeli začasno neposredno dohodkovno podporo, zato se štejejo vsi končni prejemniki začasne neposredne dohodkovne podpore, plačane v okviru Sklada.

Podatki za kazalnik se zbirajo in sporočajo ločeno za ranljiva gospodinjstva in za ranljive uporabnike prevoza v skladu s členom 2, točki 10 in 12 in členom 4(3).

Število ranljivih gospodinjstev

(enota: gospodinjstva)

37

Število ranljivih uporabnikov prevoza

(enota: gospodinjstva)

Kazalniki rezultatov

38

Povprečna začasna neposredna dohodkovna podpora na ranljivo gospodinjstvo in ranljivega uporabnika prevoza

Kazalnik kaže povprečni znesek začasne neposredne dohodkovne podpore, prejete na ranljivo gospodinjstvo in ranljivega uporabnika prevoza v okviru Sklada.

EUR/gospodinjstvo (stavbni sektor)

39

EUR/gospodinjstvo (sektor cestnega prevoza)

---

(1)  
  UL L 357, 27.10.2020, str. 35.

---

PRILOGA V

Predloga za socialne načrte za podnebje iz člena 6(7)

Kazalo

| 1. | SPLOŠNI PREGLED SOCIALNEGA NAČRTA ZA PODNEBJE IN POSTOPEK ZA NJEGOVO PRIPRAVO | 43 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Povzetek | 43 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pregled sedanjega stanja politike | 43 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Javni postopek posvetovanja | 43 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | OPIS UKREPOV IN NALOŽB, MEJNIKOV IN CILJEV | 44 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | KOMPONENTA [1][2]: [stavbni sektor][prevozni sektor] | 44 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| (i) | Opis komponente | 44 |
| --- | --- | --- |

(i)

| (ii) | Opis ukrepov in naložb v zvezi s komponento | 44 |
| --- | --- | --- |

(ii)

| (iii) | Načelo, da se ne škoduje bistveno | 44 |
| --- | --- | --- |

(iii)

| (iv) | Mejniki, cilji in časovnica | 45 |
| --- | --- | --- |

(iv)

| (v) | Financiranje in stroški | 45 |
| --- | --- | --- |

(v)

| (vi) | Utemeljitev za subjekte upravičence, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza (če je ustrezno) | 45 |
| --- | --- | --- |

(vi)

| (vii) | Predvideni skupni stroški komponente | 46 |
| --- | --- | --- |

(vii)

| (viii) | Scenarij v primeru poznejšega začetka uporabe sistema trgovanja z emisijami | 46 |
| --- | --- | --- |

(viii)

| 2.2 | KOMPONENTA [3]: neposredna dohodkovna podpora | 46 |
| --- | --- | --- |

2.2

| (i) | Opis komponente | 46 |
| --- | --- | --- |

(i)

| (ii) | Opis ukrepov v zvezi s komponento | 46 |
| --- | --- | --- |

(ii)

| (iii) | Mejniki in cilji za ukrepe neposredne dohodkovne podpore | 47 |
| --- | --- | --- |

(iii)

| (iv) | Utemeljitev ukrepov | 47 |
| --- | --- | --- |

(iv)

| (v) | Stroški ukrepov | 47 |
| --- | --- | --- |

(v)

| (vi) | Utemeljitev za subjekte upravičence, ki niso ranljiva gospodinjstva in ranljivi uporabniki prevoza (če je ustrezno) | 47 |
| --- | --- | --- |

(vi)

| (vii) | Predvideni strošek načrta za komponento „začasna neposredna dohodkovna podpora“ | 48 |
| --- | --- | --- |

(vii)

| (viii) | Scenarij v primeru poznejšega začetka uporabe sistema trgovanja z emisijami | 48 |
| --- | --- | --- |

(viii)

| 2.3 | Tehnična pomoč | 48 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Prerazporeditve v programe v okviru deljenega upravljanja | 48 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Predvideni skupni stroški načrta | 48 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 3 | ANALIZA IN SPLOŠNI UČINEK | 49 |
| --- | --- | --- |

3

| 3.1. | Opredelitev pojmov | 49 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pričakovani učinek na ranljive skupine | 49 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pričakovani učinek načrtovanih ukrepov in naložb | 49 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | KOMPLEMENTARNOST, DODATNOST IN IZVAJANJE NAČRTA | 50 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Spremljanje in izvajanje načrta | 50 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Usklajenost z drugimi pobudami | 50 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komplementarnost financiranja | 50 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Dodatnost | 50 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Geografske posebnosti | 51 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Preprečevanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov | 51 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Informiranje, komuniciranje in prepoznavnost | 51 |
| --- | --- | --- |

4.7

1.   SPLOŠNI PREGLED SOCIALNEGA NAČRTA ZA PODNEBJE IN POSTOPEK ZA NJEGOVO PRIPRAVO

1.1   Povzetek

Opis konteksta zelenega prehoda v državi članici, s posebnim poudarkom na glavnih izzivih, povezanih s socialnimi posledicami vključitve emisij toplogrednih plinov iz stavbnega sektorja in sektorja cestnega prevoza na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ter na kakšen način se bo mogoče z načrtom odzvati nanje.

Preglednica, v kateri so skupaj s predvidenimi skupnimi stroški načrta, vključno s prispevkom iz Sklada, nacionalnim prispevkom in sredstvi iz programov v okviru deljenega upravljanja, ki se prerazporedijo v Sklad, povzeti glavni cilji načrta ki so na podlagi spodnje predloge razdeljeni na tri področja ukrepanja: ukrepi in naložbe za stavbni sektor, ukrepi za sektor cestnega prevoza ter ukrepi za neposredno dohodkovno podporo:

| Področje ukrepanja | Skupni stroški (absolutni stroški in % skupnega financiranja) po viru financiranja | Pregled glavnih načrtovanih ukrepov in naložb | Cilji ukrepov in naložb | Učinek ukrepov in naložb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza (enota: gospodinjstva) | Zmanjšanje emisij CO2 |
| Stavbni sektor | | | | | |
| Sektor cestnega prevoza | | | | | |
| Začasna neposredna dohodkovna podpora | | | | | |
| Tehnična pomoč (člen 8(3)) | | | | | |
| Prispevek k Instrumentu za tehnično podporo (člen 11(3)) | | | | | |
| Prispevek v oddelek za države članice v okviru InvestEU (člen 11(3)) | | | | | |

Področje ukrepanja

Skupni stroški (absolutni stroški in % skupnega financiranja) po viru financiranja

Pregled glavnih načrtovanih ukrepov in naložb

Cilji ukrepov in naložb

Učinek ukrepov in naložb

Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza (enota: gospodinjstva)

Zmanjšanje emisij CO2

Stavbni sektor

Sektor cestnega prevoza

Začasna neposredna dohodkovna podpora

Tehnična pomoč (člen 8(3))

Prispevek k Instrumentu za tehnično podporo (člen 11(3))

Prispevek v oddelek za države članice v okviru InvestEU (člen 11(3))

1.2   Pregled sedanjega stanja politike

Informacije o sedanjih nacionalnih energetskih in podnebnih politikah ter o tem, kako so prenesene v prakso v nacionalnem okviru, s posebnim poudarkom na stavbnem in prevoznem sektorju ter v zvezi z najbolj ranljivimi skupinami.

1.3   Javni postopek posvetovanja

Povzetek postopka posvetovanja – kot se izvaja v skladu z nacionalnim pravnim okvirom – lokalnih in regionalnih organov, socialnih partnerjev, organizacij civilne družbe, mladinskih organizacij in drugih ustreznih deležnikov za pripravo in, kadar je na voljo, izvajanje načrta; zajeti so obseg, vrsta in časovni razpored dejavnosti posvetovanja ter način, na katerega se v načrtu odražajo stališča deležnikov.

2.   OPIS UKREPOV IN NALOŽB, MEJNIKOV IN CILJEV

Informacije za vsako komponento za tri področja načrta, ločeno:

| — | stavbni sektor |
| --- | --- |

—

stavbni sektor

| — | sektor cestnega prevoza |
| --- | --- |

—

sektor cestnega prevoza

| — | začasna neposredna dohodkovna podpora |
| --- | --- |

—

začasna neposredna dohodkovna podpora

Komponenta lahko vključuje več podkomponent s poudarkom na posebnem izzivu ali potrebi. Vsaka komponenta ali podkomponenta lahko vključuje enega ali več tesno povezanih ali medsebojno odvisnih ukrepov ali naložb.

2.1   KOMPONENTA [1][2]: [stavbni sektor][prevozni sektor]

Informacije o komponenti:

(i)   Opis komponente

Okvirček s povzetkom:

| Okvirček s povzetkom za komponento [1][2] [gradbeni sektor][prevozni sektor]
  Področje ukrepanja: [stavbni sektor][prevozni sektor]
  Cilj:
  Ukrepi in naložbe:
  Predvideni skupni stroški: xx EUR, od tega
  Stroški, za katere se zahteva, da se krijejo iz Sklada: xx EUR
  Stroški, ki se krijejo z nacionalnim prispevkom: xx EUR |
| --- |

Okvirček s povzetkom za komponento [1][2] [gradbeni sektor][prevozni sektor]

Področje ukrepanja: [stavbni sektor][prevozni sektor]

Cilj:

Ukrepi in naložbe:

Predvideni skupni stroški: xx EUR, od tega

Stroški, za katere se zahteva, da se krijejo iz Sklada: xx EUR

Stroški, ki se krijejo z nacionalnim prispevkom: xx EUR

(ii)   Opis ukrepov in naložb v zvezi s komponento

Podroben opis komponente ter njenih specifičnih ukrepov in naložb in njihovih medsebojnih povezav in sinergij, v katerem je zajeto naslednje:

| — | jasna in z dokazi podprta analiza obstoječih izzivov ter kako se rešujejo z ukrepi in naložbami; |
| --- | --- |

—

jasna in z dokazi podprta analiza obstoječih izzivov ter kako se rešujejo z ukrepi in naložbami;

| — | narava, vrsta in velikost ukrepa ali naložbe, kar lahko vključuje dodatne ukrepe tehnične podpore v skladu s členom 11(4), z navedbo, ali gre za novost ali za že obstoječi ukrep ali naložbo, ki naj bi se razširila s podporo iz Sklada; |
| --- | --- |

—

narava, vrsta in velikost ukrepa ali naložbe, kar lahko vključuje dodatne ukrepe tehnične podpore v skladu s členom 11(4), z navedbo, ali gre za novost ali za že obstoječi ukrep ali naložbo, ki naj bi se razširila s podporo iz Sklada;

| — | podrobne informacije o cilju ukrepa ali naložbe in o tem, koga ali kaj ta ukrep ali naložba zadeva; obrazložitev, kako naj bi ukrep in naložba učinkovito prispevala k doseganju ciljev Sklada v splošnem okviru ustreznih politik države članice in kako bosta zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv; |
| --- | --- |

—

podrobne informacije o cilju ukrepa ali naložbe in o tem, koga ali kaj ta ukrep ali naložba zadeva; obrazložitev, kako naj bi ukrep in naložba učinkovito prispevala k doseganju ciljev Sklada v splošnem okviru ustreznih politik države članice in kako bosta zmanjšala odvisnost od fosilnih goriv;

| — | opis, kako se ukrep ali naložba izvajata (načini izvajanja) – to se nanaša na upravno zmogljivost države članice na centralni ter po potrebi regionalni in lokalni ravni –, in obrazložitev, kako se bodo sredstva pravočasno porabila ter kako se pretakajo na podnacionalne ravni, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

opis, kako se ukrep ali naložba izvajata (načini izvajanja) – to se nanaša na upravno zmogljivost države članice na centralni ter po potrebi regionalni in lokalni ravni –, in obrazložitev, kako se bodo sredstva pravočasno porabila ter kako se pretakajo na podnacionalne ravni, če je to ustrezno;

| — | po potrebi obrazložitev, kako naj bi ukrep ali naložba prispevala k odpravi neenakosti spolov; |
| --- | --- |

—

po potrebi obrazložitev, kako naj bi ukrep ali naložba prispevala k odpravi neenakosti spolov;

| — | časovnica za ukrep ali naložbo; časovni razpored postopnega zmanjšanja podpore, kar zadeva to podporo v zvezi z nizkoemisijskimi vozili. |
| --- | --- |

—

časovnica za ukrep ali naložbo; časovni razpored postopnega zmanjšanja podpore, kar zadeva to podporo v zvezi z nizkoemisijskimi vozili.

(iii)   Načelo, da se ne škoduje bistveno

Informacije o tem, kako ukrepi in naložbe iz komponente sledijo načelu, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852. Komisija bo na podlagi člena 6(5) te uredbe priskrbela tehnične smernice.

(iv)   Mejniki, cilji in časovnica

Informacije o vseh mejnikih in ciljih, iz katerih bo razviden napredek pri izvajanju ukrepov in naložb te komponente, in sicer:

| — | zakaj sta bila izbrana ta specifični mejnik ali cilj; |
| --- | --- |

—

zakaj sta bila izbrana ta specifični mejnik ali cilj;

| — | kaj mejnik ali cilj merita; |
| --- | --- |

—

kaj mejnik ali cilj merita;

| — | kako se bo to merilo, kakšna metodologija in vir bosta uporabljena ter kako se bo objektivno preverjalo, ali sta bila mejnik ali cilj pravilno dosežena; |
| --- | --- |

—

kako se bo to merilo, kakšna metodologija in vir bosta uporabljena ter kako se bo objektivno preverjalo, ali sta bila mejnik ali cilj pravilno dosežena;

| — | kaj je vzeto za izhodišče (izhodiščno točko) in kakšno raven ali specifično točko je treba doseči; |
| --- | --- |

—

kaj je vzeto za izhodišče (izhodiščno točko) in kakšno raven ali specifično točko je treba doseči;

| — | do kdaj bo to doseženo (za četrtletje in za leto); |
| --- | --- |

—

do kdaj bo to doseženo (za četrtletje in za leto);

| — | kdo in katera institucija bo odgovoren oziroma odgovorna za izvajanje, merjenje in poročanje. |
| --- | --- |

—

kdo in katera institucija bo odgovoren oziroma odgovorna za izvajanje, merjenje in poročanje.

Preglednica mejnikov, ciljev in časovnice za komponente, ki vsebuje naslednje informacije:

| Zaporedna številka | Ime ukrepa/naložbe | Mejnik ali cilj | Ime mejnika/cilja | Kvalitativni kazalniki
  (mejniki) | Kvantitativni kazalniki (cilji) | Časovnica za dokončanje | Opis vseh mejnikov in ciljev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enota ukrepa/naložbe | Izhodišče | Cilj | Četrtletje | Leto |
| | | | | | | | | | | |

Zaporedna številka

Ime ukrepa/naložbe

Mejnik ali cilj

Ime mejnika/cilja

Kvalitativni kazalniki

(mejniki)

Kvantitativni kazalniki (cilji)

Časovnica za dokončanje

Opis vseh mejnikov in ciljev

Enota ukrepa/naložbe

Izhodišče

Cilj

Četrtletje

Leto

(v)   Financiranje in stroški

Informacije in obrazložitev v zvezi s predvidenimi skupnimi stroški komponente ter za vsak ukrep in naložbo, podprte z ustrezno utemeljitvijo, vključno z naslednjim:

| — | uporabljeno metodologijo, osnovnimi predpostavkami (npr. o stroških na enoto, vhodnih stroških) in utemeljitvijo teh predpostavk; |
| --- | --- |

—

uporabljeno metodologijo, osnovnimi predpostavkami (npr. o stroških na enoto, vhodnih stroških) in utemeljitvijo teh predpostavk;

| — | okvirnim splošnim časovnim razporedom, v okviru katerega naj bi ti stroški nastali; |
| --- | --- |

—

okvirnim splošnim časovnim razporedom, v okviru katerega naj bi ti stroški nastali;

| — | informacijami o nacionalnem prispevku k skupnim stroškom ukrepov in naložb; |
| --- | --- |

—

informacijami o nacionalnem prispevku k skupnim stroškom ukrepov in naložb;

| — | vsemi informacijami o financiranju, ki je ali bi lahko bilo predvideno iz drugih instrumentov Unije v zvezi z isto komponento; |
| --- | --- |

—

vsemi informacijami o financiranju, ki je ali bi lahko bilo predvideno iz drugih instrumentov Unije v zvezi z isto komponento;

| — | vsemi informacijami o predvidenem financiranju iz zasebnih virov in o ciljni stopnji finančnega vzvoda, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

—

vsemi informacijami o predvidenem financiranju iz zasebnih virov in o ciljni stopnji finančnega vzvoda, če je to ustrezno;

| — | utemeljitvijo verodostojnosti in razumnosti predvidenih stroškov, po potrebi ob upoštevanju nacionalnih posebnosti. |
| --- | --- |

—

utemeljitvijo verodostojnosti in razumnosti predvidenih stroškov, po potrebi ob upoštevanju nacionalnih posebnosti.

(vi)   Utemeljitev za subjekte upravičence, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza (če je ustrezno)

Če se podpora iz Sklada zagotavlja prek javnih ali zasebnih subjektov, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja ali ranljivi uporabniki prevoza, obrazložitev, katere ukrepe ali naložbe bodo ti subjekti uresničili ter kako bodo ti ukrepi in naložbe nazadnje koristili ranljivim gospodinjstvom, ranljivim mikropodjetjem in ranljivim uporabnikom prevoza.

Če se podpora iz Sklada zagotavlja prek finančnih posrednikov, opis ukrepov, s katerimi namerava država članica sprejeti za zagotovitev, da finančni posredniki celotno korist prenesejo na končne prejemnike.

(vii)   Predvideni skupni stroški komponente

Izpolniti preglednico predvidenega stroška ukrepov in naložb, vključenih v komponento, v skladu s spodnjo predlogo:

| Zaporedna številka | Povezani ukrep (ukrep ali naložba) | Ustrezno časovno obdobje | Predvideni stroški, za katere se zahteva financiranje iz Sklada |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupaj zahtevano | Če je na voljo: razčlenitev po letih |
| Od (datum) | Do (datum) | Znesek (v mio. EUR) | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 | 2032 |
| | | | | | | | | | | | |

Zaporedna številka

Povezani ukrep (ukrep ali naložba)

Ustrezno časovno obdobje

Predvideni stroški, za katere se zahteva financiranje iz Sklada

Skupaj zahtevano

Če je na voljo: razčlenitev po letih

Od (datum)

Do (datum)

Znesek (v mio. EUR)

2026

2027

2028

2029

2030

2031

2032

(viii)   Scenarij v primeru poznejšega začetka uporabe sistema trgovanja z emisijami

Opis in količinska opredelitev prilagoditev ukrepov, naložb, mejnikov, ciljev, zneska nacionalnega prispevka in vseh drugih ustreznih elementov načrta, potrebnih zaradi odloga začetka uporabe sistema trgovanja z emisijami, vzpostavljenega na podlagi poglavja IVa Direktive 2003/87/ES, v skladu s členom 30k navedene direktive.

Ločena različica okvirčka s povzetkom, tabele mejnikov, ciljev in časovnice ter tabele predvidenih stroškov.

2.2   KOMPONENTA [3]: neposredna dohodkovna podpora

Informacije o komponenti za neposredno dohodkovno podporo:

(i)   Opis komponente

Okvirček s povzetkom:

| Okvirček s povzetkom za komponento [3] – neposredna dohodkovna podpora
  Področje ukrepanja: neposredna dohodkovna podpora
  Cilj:
  Ukrepi:
  Predvideni skupni stroški: xx EUR, od tega
  Stroški, za katere se zahteva, da se krijejo iz Sklada: xx EUR
  Stroški, ki se krijejo z nacionalnim prispevkom: xx EUR |
| --- |

Okvirček s povzetkom za komponento [3] – neposredna dohodkovna podpora

Področje ukrepanja: neposredna dohodkovna podpora

Cilj:

Ukrepi:

Predvideni skupni stroški: xx EUR, od tega

Stroški, za katere se zahteva, da se krijejo iz Sklada: xx EUR

Stroški, ki se krijejo z nacionalnim prispevkom: xx EUR

(ii)   Opis ukrepov v zvezi s komponento

Podroben opis komponente ter njenih specifičnih ukrepov in njihovih medsebojnih povezav in sinergij, v katerega je med drugim vključeno naslednje:

| — | jasna in z dokazi podprta analiza obstoječih izzivov in načinov reševanja teh izzivov ter cilji podpore; |
| --- | --- |

—

jasna in z dokazi podprta analiza obstoječih izzivov in načinov reševanja teh izzivov ter cilji podpore;

| — | narava, vrsta in velikost podpore; |
| --- | --- |

—

narava, vrsta in velikost podpore;

| — | podrobne informacije o končnih prejemnikih podpore in o merilih za opredelitev teh prejemnikov; |
| --- | --- |

—

podrobne informacije o končnih prejemnikih podpore in o merilih za opredelitev teh prejemnikov;

| — | časovnica za zmanjšanje neposredne dohodkovne podpore v skladu s časovnico Sklada, vključno s konkretnim končnim datumom za podporo; |
| --- | --- |

—

časovnica za zmanjšanje neposredne dohodkovne podpore v skladu s časovnico Sklada, vključno s konkretnim končnim datumom za podporo;

| — | po potrebi obrazložitev, kako naj bi podpora prispevala k odpravi neenakosti spolov; |
| --- | --- |

—

po potrebi obrazložitev, kako naj bi podpora prispevala k odpravi neenakosti spolov;

| — | opis izvajanja podpore; |
| --- | --- |

—

opis izvajanja podpore;

| — | informacije o nacionalnem prispevku k stroškom ukrepov. |
| --- | --- |

—

informacije o nacionalnem prispevku k stroškom ukrepov.

(iii)   Mejniki in cilji za ukrepe neposredne dohodkovne podpore

Informacije o vseh mejnikih in ciljih, ki bodo odražali napredek pri izvajanju te komponente, in sicer:

| — | zakaj sta bila izbrana ta specifični mejnik ali cilj; |
| --- | --- |

—

zakaj sta bila izbrana ta specifični mejnik ali cilj;

| — | kaj mejnik ali cilj merita; |
| --- | --- |

—

kaj mejnik ali cilj merita;

| — | kako se bo to merilo, kakšna metodologija in vir bosta uporabljena ter kako se bo objektivno preverjalo, ali sta bila mejnik ali cilj pravilno dosežena; |
| --- | --- |

—

kako se bo to merilo, kakšna metodologija in vir bosta uporabljena ter kako se bo objektivno preverjalo, ali sta bila mejnik ali cilj pravilno dosežena;

| — | kaj je vzeto za izhodišče (izhodiščno točko) in kakšno raven ali specifično točko je treba doseči; |
| --- | --- |

—

kaj je vzeto za izhodišče (izhodiščno točko) in kakšno raven ali specifično točko je treba doseči;

| — | do kdaj bo to doseženo; |
| --- | --- |

—

do kdaj bo to doseženo;

| — | kdo in katera institucija bo odgovoren oziroma odgovorna za izvajanje, merjenje in poročanje. |
| --- | --- |

—

kdo in katera institucija bo odgovoren oziroma odgovorna za izvajanje, merjenje in poročanje.

Preglednica mejnikov, ciljev in časovnice za ukrepe začasne neposredne dohodkovne podpore (na podlagi spodnje predloge):

| Zaporedna številka | Ukrep | Mejnik ali cilj | Ime mejnika/cilja | Kvalitativni kazalniki
  (mejniki) | Kvantitativni kazalniki (cilji) | Časovnica za dokončanje | Opis vseh mejnikov in ciljev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enota ukrepa | Izhodišče | Cilj | Četrtletje | Leto | |
| | | | | | | | | | | |

Zaporedna številka

Ukrep

Mejnik ali cilj

Ime mejnika/cilja

Kvalitativni kazalniki

(mejniki)

Kvantitativni kazalniki (cilji)

Časovnica za dokončanje

Opis vseh mejnikov in ciljev

Enota ukrepa

Izhodišče

Cilj

Četrtletje

Leto

(iv)   Utemeljitev ukrepov

Utemeljitev, zakaj je začasna neposredna dohodkovna podpora potrebna na podlagi meril iz členov 6(1) in 8(2):

| — | kvantitativna ocena in kvalitativna obrazložitev, kako naj bi ukrepi načrta zmanjšali energetsko revščino in prevozno revščino ter ranljivost gospodinjstev in uporabnikov prevoza ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje; |
| --- | --- |

—

kvantitativna ocena in kvalitativna obrazložitev, kako naj bi ukrepi načrta zmanjšali energetsko revščino in prevozno revščino ter ranljivost gospodinjstev in uporabnikov prevoza ob povišanju cen cestnega prevoza in goriva za ogrevanje;

| — | utemeljitev predlagane časovnice za začasno zmanjšanje neposredne dohodkovne podpore in obrazložitev, v katerih okoliščinah se ta podpora preneha uporabljati; |
| --- | --- |

—

utemeljitev predlagane časovnice za začasno zmanjšanje neposredne dohodkovne podpore in obrazložitev, v katerih okoliščinah se ta podpora preneha uporabljati;

| — | opis, kako so strukturni ukrepi in naložbe namenjeni tudi skupinam prejemnikov začasne neposredne dohodkovne podpore, da bi jim učinkovito pomagali iz energetske revščine in prevozne revščine, ter opis, kako se začasna neposredna dohodkovna podpora dopolnjuje s strukturnimi ukrepi in naložbami, da bi podprli ranljiva gospodinjstva in ranljive uporabnike prevoza. |
| --- | --- |

—

opis, kako so strukturni ukrepi in naložbe namenjeni tudi skupinam prejemnikov začasne neposredne dohodkovne podpore, da bi jim učinkovito pomagali iz energetske revščine in prevozne revščine, ter opis, kako se začasna neposredna dohodkovna podpora dopolnjuje s strukturnimi ukrepi in naložbami, da bi podprli ranljiva gospodinjstva in ranljive uporabnike prevoza.

(v)   Stroški ukrepov

Informacije o predvidenih skupnih stroških komponente, podprte z ustrezno utemeljitvijo, vključno z naslednjim:

| — | uporabljeno metodologijo, osnovnimi predpostavkami in utemeljitvijo teh predpostavk; |
| --- | --- |

—

uporabljeno metodologijo, osnovnimi predpostavkami in utemeljitvijo teh predpostavk;

| — | primerjalnimi podatki o dejanskem strošku, če so bili podobni podporni ukrepi izvedeni že v preteklosti; |
| --- | --- |

—

primerjalnimi podatki o dejanskem strošku, če so bili podobni podporni ukrepi izvedeni že v preteklosti;

| — | vsemi informacijami o financiranju, ki je ali bi lahko bilo predvideno iz drugih instrumentov Unije v zvezi z isto podporo; |
| --- | --- |

—

vsemi informacijami o financiranju, ki je ali bi lahko bilo predvideno iz drugih instrumentov Unije v zvezi z isto podporo;

| — | ustrezno podrobno utemeljitvijo verodostojnosti in razumnosti predvidenih stroškov, vključno z vsemi uporabljenimi podatki ali dokazi, priloženimi načrtu. |
| --- | --- |

—

ustrezno podrobno utemeljitvijo verodostojnosti in razumnosti predvidenih stroškov, vključno z vsemi uporabljenimi podatki ali dokazi, priloženimi načrtu.

(vi)   Utemeljitev za subjekte upravičence, ki niso ranljiva gospodinjstva in ranljivi uporabniki prevoza (če je ustrezno)

Če se podpora iz Sklada zagotavlja prek javnih ali zasebnih subjektov, ki niso ranljiva gospodinjstva ali ranljivi uporabniki prevoza, obrazložitev, kakšne ukrepe bodo ti subjekti uresničili ter kako bodo ti ukrepi nazadnje koristili ranljivim gospodinjstvom in ranljivim uporabnikom prevoza.

Če se podpora iz Sklada zagotavlja prek finančnih posrednikov, opis ukrepov, ki jih namerava država članica sprejeti za zagotovitev, da finančni posredniki celotno korist prenesejo na končne prejemnike.

(vii)   Predvideni strošek načrta za komponento „začasna neposredna dohodkovna podpora“

Izpolniti preglednico predvidenega stroška podpore, vključene v komponento, na podlagi spodnje predloge:

| Zaporedna številka | Vrsta podpore | Ustrezno časovno obdobje | Predvideni stroški, za katere se zahteva financiranje iz Sklada |
| --- | --- | --- | --- |
| Skupaj zahtevano | Če je na voljo: razčlenitev po letih |
| Od (datum) | Do (datum) | Znesek (v mio. EUR) | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 | 2032 |
| | | | | | | | | | | | |

Zaporedna številka

Vrsta podpore

Ustrezno časovno obdobje

Predvideni stroški, za katere se zahteva financiranje iz Sklada

Skupaj zahtevano

Če je na voljo: razčlenitev po letih

Od (datum)

Do (datum)

Znesek (v mio. EUR)

2026

2027

2028

2029

2030

2031

2032

(viii)   Scenarij v primeru poznejšega začetka uporabe sistema trgovanja z emisijami

Opis in količinska opredelitev prilagoditev ukrepov, naložb, mejnikov, ciljev, zneska nacionalnega prispevka in vseh drugih ustreznih elementov načrta, potrebnih zaradi odloga začetka sistema trgovanja z emisijami, vzpostavljenega na podlagi poglavja IVa Direktive 2003/87/ES v skladu s členom 30k navedene direktive.

Ločena različica okvirčka s povzetkom, tabele mejnikov, ciljev in časovnega razporeda ter tabele predvidenih stroškov.

2.3   Tehnična pomoč

Opis ukrepov tehnične pomoči, ki bodo vključeni za učinkovito upravljanje in izvajanje ukrepov in naložb iz načrta, v skladu s členom 8(3), med drugim:

| — | narave, vrste in obsega ukrepov tehnične pomoči; |
| --- | --- |

—

narave, vrste in obsega ukrepov tehnične pomoči;

| — | predvidenih stroškov ukrepov tehnične pomoči. |
| --- | --- |

—

predvidenih stroškov ukrepov tehnične pomoči.

2.4   Prerazporeditve v programe v okviru deljenega upravljanja

Če naj bi se sredstva prerazporedila iz Sklada v sklade v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 11(2), navedba, v katere programe bodo ta sredstva prerazporejena in v skladu s katero časovnico, ter navedba, kako naj bi se ukrepi in naložbe, ki se izvajajo v okviru teh programov, skladali s cilji iz člena 3, vključno s tem, ali spadajo med ukrepe in naložbe iz člena 8.

2.5   Predvideni skupni stroški načrta

Predvideni skupni stroški načrta, vključno z vsemi zneski, danimi na voljo za dodatno tehnično podporo v skladu s členom 11(4) te uredbe, znesek gotovinskega prispevka za oddelek za države članice na podlagi ustreznih določb Uredbe (EU) 2021/523 in vsi zneski, dani na voljo za dodatno tehnično pomoč v skladu s členom 8(3) te uredbe.

Navedba nacionalnega prispevka k skupnim stroškom njenega načrta, vključno z navedbo vseh sredstev, ki naj bi se prerazporedila v Sklad iz programov v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 11(1) te uredbe, in vseh sredstev, ki naj bi se prerazporedila iz Sklada v programe v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 11(2) te uredbe.

Opis, kako so stroški skladni z načelom stroškovne učinkovitosti in sorazmerni s pričakovanim učinkom načrta.

Izpolniti preglednico, v kateri je povzet strošek Sklada po viru financiranja, na podlagi spodnje predloge):

| Skupni stroški socialnega načrta za podnebje | Osnovni scenarij | V primeru člena 30k Direktive 2003/87/ES |
| --- | --- | --- |
| PREDVIDENI SKUPNI STROŠKI NAČRTA,
  od tega | XXX EUR | XXX EUR |
| Krito iz Sklada | XXX EUR | XXX EUR |
| Nacionalni prispevek | XXX EUR | XXX EUR |
| Prerazporeditve iz programov deljenega upravljanja | XXX EUR | XXX EUR |
| (Prerazporeditve v programe deljenega upravljanja) | -XXX EUR | -XXX EUR |

Skupni stroški socialnega načrta za podnebje

Osnovni scenarij

V primeru člena 30k Direktive 2003/87/ES

PREDVIDENI SKUPNI STROŠKI NAČRTA,

od tega

XXX EUR

XXX EUR

Krito iz Sklada

XXX EUR

XXX EUR

Nacionalni prispevek

XXX EUR

XXX EUR

Prerazporeditve iz programov deljenega upravljanja

XXX EUR

XXX EUR

(Prerazporeditve v programe deljenega upravljanja)

-XXX EUR

-XXX EUR

3.   ANALIZA IN SPLOŠNI UČINEK

3.1   Opredelitev pojmov

Obrazložitev, kako naj se opredelitvi energetske revščine in prevozne revščine uporabljata na nacionalni ravni.

3.2   Pričakovani učinek na ranljive skupine

Ocena verjetnih učinkov povišanja cen zaradi sistema trgovanja z emisijami, vzpostavljenega na podlagi poglavja IVa Direktive 2003/87/ES, na gospodinjstva in zlasti na pojavnost energetske in prevozne revščine ter na mikropodjetja; zlasti oceno števila in opredelitev ranljivih gospodinjstev, ranljivih mikropodjetij in ranljivih uporabnikov prevoza. Ti učinki se preučijo na ustrezni teritorialni ravni, ki jo določi vsaka država članica, ob upoštevanju nacionalnih posebnosti in vidikov, kot so dostop do javnega prevoza in osnovnih storitev, in določitvi najbolj prizadetih območij.

Opis metodologije, uporabljene v ocenah, pri čemer je treba zagotoviti, da se ocene izračunajo z zadostno stopnjo regionalne razčlenitve.

3.3   Pričakovani učinek načrtovanih ukrepov in naložb

Ocena pričakovanih učinkov ukrepov in naložb, načrtovanih v oddelku 2, na emisije toplogrednih plinov ter energetsko in prevozno revščino v primerjavi z zgoraj opisanim izhodiščem.

Opis metodologije, uporabljene pri ocenah.

Kvalitativna in kvantitativna tabela učinka na načrt, na podlagi spodnje predloge:

| Komponenta | Opis pričakovanih učinkov komponente na:
  (vrednost vključuje ustrezne kvantitativne kazalnike) |
| --- | --- |
| Energetska učinkovitost | Prenova stavb | Brezemisijska in nizkoemisijska mobilnost in prevoz | Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov | Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza (enota: gospodinjstva) |
| Splošni načrt | | | | | |
| Stavbni sektor | | | | | |
| Sektor cestnega prevoza | | | | | |

Komponenta

Opis pričakovanih učinkov komponente na:

(vrednost vključuje ustrezne kvantitativne kazalnike)

Energetska učinkovitost

Prenova stavb

Brezemisijska in nizkoemisijska mobilnost in prevoz

Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza (enota: gospodinjstva)

Splošni načrt

Stavbni sektor

Sektor cestnega prevoza

| Komponenta | Količinska opredelitev učinka (če je na voljo)
  tj. razlika od politično nevtralnega izhodišča v odstotkih |
| --- | --- |
| Kratkoročno (3 leta vnaprej) | Srednjeročno (do konca načrta) |
| Emisije toplogrednih plinov | Energetsko revna gospodinjstva | Gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino | Emisije toplogrednih plinov | Energetsko revna gospodinjstva | Gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino |
| Splošni načrt | | | | | | |
| Stavbni sektor | | | | | | |
| Sektor cestnega prevoza | | | | | | |

Komponenta

Količinska opredelitev učinka (če je na voljo)

tj. razlika od politično nevtralnega izhodišča v odstotkih

Kratkoročno (3 leta vnaprej)

Srednjeročno (do konca načrta)

Emisije toplogrednih plinov

Energetsko revna gospodinjstva

Gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino

Emisije toplogrednih plinov

Energetsko revna gospodinjstva

Gospodinjstva, ki se soočajo s prevozno revščino

Splošni načrt

Stavbni sektor

Sektor cestnega prevoza

Kvalitativna in kvantitativna tabela pričakovanega učinka ukrepov začasne neposredne dohodkovne podpore na zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza ter gospodinjstev, ki se soočajo z energetsko in prevozno revščino (na podlagi spodnje predloge):

| Komponenta: neposredna dohodkovna podpora |
| --- |
| Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza | Opis pričakovanih učinkov |
| Ocena pričakovanih učinkov; enota: gospodinjstva |
| Zmanjšanje števila gospodinjstev, ki se soočajo z energetsko in prevozno revščino | Opis pričakovanih učinkov |
| Ocena pričakovanih učinkov; enota: gospodinjstva |

Komponenta: neposredna dohodkovna podpora

Zmanjšanje števila ranljivih gospodinjstev in ranljivih uporabnikov prevoza

Opis pričakovanih učinkov

Ocena pričakovanih učinkov; enota: gospodinjstva

Zmanjšanje števila gospodinjstev, ki se soočajo z energetsko in prevozno revščino

Opis pričakovanih učinkov

Ocena pričakovanih učinkov; enota: gospodinjstva

4.   KOMPLEMENTARNOST, DODATNOST IN IZVAJANJE NAČRTA

Ta del se nanaša na celotni načrt. Različna, spodaj navedena merila je treba utemeljiti za načrt kot celoto.

4.1   Spremljanje in izvajanje načrta

Obrazložitev, kako država članica namerava izvesti predlagane ukrepe in naložbe, s poudarkom na ureditvah in časovnem razporedu spremljanja in izvajanja načrta, po potrebi vključno z ukrepi, potrebnimi za uskladitev s členom 21.

4.2   Usklajenost z drugimi pobudami

Obrazložitev, kako je načrt skladen z informacijami, ki jih vsebuje, in zavezami, ki jih je država članica sprejela v okviru drugih ustreznih načrtov in skladov, ter medsebojni vpliv različnih načrtov v prihodnje, kot je določeno v členu 6(3) in členu 16(3), točka (b)(iii).

4.3   Komplementarnost financiranja

Informacije o obstoječem ali načrtovanem financiranju ukrepov in naložb iz drugih virov Unije ter mednarodnih, javnih ali po potrebi zasebnih virov, ki prispevajo k ukrepom in naložbam iz načrta, vključno z informacijami o začasni neposredni dohodkovni podpori, na podlagi člena 6(1), točka (c).

4.4   Dodatnost

Obrazložitev in utemeljitev, kako so novi ali obstoječi ukrepi ali naložbe dodaten element in ne nadomeščajo tekočih nacionalnih proračunskih odhodkov na podlagi člena 13(2), vključno s tovrstnima razlago in utemeljitvijo v zvezi z ukrepi in naložbami, vključenimi v načrt v skladu s členom 4(5).

4.5   Geografske posebnosti

Obrazložitev, kako so v načrtu upoštevane geografske posebnosti, kot so otoki, najbolj oddaljene regije in ozemlja, podeželska ali oddaljena območja, manj dostopna periferija, gorska območja ali območja, ki zaostajajo.

4.6   Preprečevanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov

Sistem za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije, goljufij in nasprotij interesov pri uporabi sredstev, zagotovljenih v okviru Sklada, ter ureditve, katerih cilj je preprečevanje dvojnega financiranja iz Sklada in drugih programov Unije v skladu s členom 21 in Prilogo III, vključno s sredstvi, ki se v skladu s členom 9 zagotavljajo prek javnih ali zasebnih subjektov, ki niso ranljiva gospodinjstva, ranljiva mikropodjetja in ranljivi uporabniki prevoza.

4.7   Informiranje, komuniciranje in prepoznavnost

Skladnost z določbami iz člena 23, ki se nanašajo na javni dostop do podatkov, z navedbo spletnega mesta, na katerem bodo podatki objavljeni, ter ukrepi informiranja, komuniciranja, in prepoznavnosti.

Oris načrtovane nacionalne komunikacijske strategije za ozaveščanje javnosti o financiranju Unije.

---

| 16.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 130/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 130/52

---

UREDBA (EU) 2023/956 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 10. maja 2023

o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor) določila novo strategijo za rast. Cilj te strategije je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki najpozneje do leta 2050 ne bo ustvarilo nobenih neto emisij (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: emisije toplogrednih plinov) in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Namen evropskega zelenega dogovora je zavarovati, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in blaginjo državljanov pred nevarnostmi in vplivi, ki izhajajo iz okolja. Hkrati mora biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer ne bo nihče prezrt. Komisija je v sporočilu z dne 12. maja 2021 z naslovom „Pot do zdravega planeta za vse, Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ tudi napovedala spodbujanje ustreznih instrumentov in spodbud za boljše izvajanje načela odgovornosti povzročitelja obremenitve, določeno v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter tako končno opustitev „brezplačnega onesnaževanja“, da bi dosegla čim večje sinergije med razogljičenjem in ciljem ničelnega onesnaževanja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor) določila novo strategijo za rast. Cilj te strategije je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, ki najpozneje do leta 2050 ne bo ustvarilo nobenih neto emisij (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: emisije toplogrednih plinov) in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Namen evropskega zelenega dogovora je zavarovati, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in blaginjo državljanov pred nevarnostmi in vplivi, ki izhajajo iz okolja. Hkrati mora biti ta prehod pravičen in vključujoč, pri čemer ne bo nihče prezrt. Komisija je v sporočilu z dne 12. maja 2021 z naslovom „Pot do zdravega planeta za vse, Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ tudi napovedala spodbujanje ustreznih instrumentov in spodbud za boljše izvajanje načela odgovornosti povzročitelja obremenitve, določeno v členu 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter tako končno opustitev „brezplačnega onesnaževanja“, da bi dosegla čim večje sinergije med razogljičenjem in ciljem ničelnega onesnaževanja.

| (2) | Pariški sporazum (4), sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Na podlagi Glasgowskega podnebnega pakta sprejetega 13. novembra 2021 je Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznala tudi, da bi močno zmanjšali tveganja in vplive podnebnih sprememb, če bi dvig globalne povprečne temperature zamejili na 1,5 °C glede na predindustrijske ravni, ter se zavezala, da si bo do konca leta 2022 zadala višje cilje, ki naj bi jih dosegla do leta 2030, da bo zapolnila vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem. |
| --- | --- |

(2)

Pariški sporazum (4), sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Na podlagi Glasgowskega podnebnega pakta sprejetega 13. novembra 2021 je Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznala tudi, da bi močno zmanjšali tveganja in vplive podnebnih sprememb, če bi dvig globalne povprečne temperature zamejili na 1,5 °C glede na predindustrijske ravni, ter se zavezala, da si bo do konca leta 2022 zadala višje cilje, ki naj bi jih dosegla do leta 2030, da bo zapolnila vrzel med zavezami, cilji in dejanskim stanjem.

| (3) | Spopadanje s podnebnimi in drugimi okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del evropskega zelenega dogovora. Pomen evropskega zelenega dogovora se je še povečal zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 na zdravje in gospodarsko blaginjo državljanov Unije. |
| --- | --- |

(3)

Spopadanje s podnebnimi in drugimi okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del evropskega zelenega dogovora. Pomen evropskega zelenega dogovora se je še povečal zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 na zdravje in gospodarsko blaginjo državljanov Unije.

| (4) | Unija se je zavezala, da bo v celotnem gospodarstvu svoje neto emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšala za vsaj 55 odstotkov glede na raven iz leta 1990, kakor je določeno v predložitvi UNFCCC v imenu Evropske unije in njenih držav članic o posodobitvi nacionalno določenega prispevka Evropske unije in njenih držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Unija se je zavezala, da bo v celotnem gospodarstvu svoje neto emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšala za vsaj 55 odstotkov glede na raven iz leta 1990, kakor je določeno v predložitvi UNFCCC v imenu Evropske unije in njenih držav članic o posodobitvi nacionalno določenega prispevka Evropske unije in njenih držav članic.

| (5) | Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je v zakonodajo vključen cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050. Navedena uredba določa tudi zavezujoč cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. |
| --- | --- |

(5)

Z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je v zakonodajo vključen cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050. Navedena uredba določa tudi zavezujoč cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990.

| (6) | Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega povišanja temperature za 1,5 °C nad predindustrijsko raven in o povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov iz leta 2018 je trdna znanstvena podlaga za spopadanje s podnebnimi spremembami in kaže, da je treba podnebne ukrepe še okrepiti. To poročilo potrjuje, da je treba za zmanjšanje verjetnosti ekstremnih vremenskih dogodkov nujno zmanjšati emisije toplogrednih plinov in da je treba podnebne spremembe omejiti na povišanje globalne temperature za 1,5 °C. Poleg tega bo treba sprejeti veliko dražje in zapletene prilagoditvene ukrepe, da bi se izognili vplivom višjih ravni globalnega segrevanja, če ne bodo hitro aktivirani poteki za blažitev podnebnih sprememb, skladni z omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 °C nad predindustrijsko raven. Prispevek delovne skupine I k šestemu ocenjevalnemu poročilu IPCC z naslovom „Podnebne spremembe 2021: fizikalnoznanstvena podlaga (Climate Change 2021: The Physical Science Basis)“ opozarja, da podnebne spremembe že vplivajo na vsa območja na Zemlji in da bo podnebnih sprememb v prihodnjih desetletjih v vseh regijah še več. V tem poročilu je poudarjeno, da omejevanja segrevanja za blizu 1,5 °C ali celo 2 °C ne bo mogoče doseči brez takojšnjega, hitrega in obsežnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(6)

Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega povišanja temperature za 1,5 °C nad predindustrijsko raven in o povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov iz leta 2018 je trdna znanstvena podlaga za spopadanje s podnebnimi spremembami in kaže, da je treba podnebne ukrepe še okrepiti. To poročilo potrjuje, da je treba za zmanjšanje verjetnosti ekstremnih vremenskih dogodkov nujno zmanjšati emisije toplogrednih plinov in da je treba podnebne spremembe omejiti na povišanje globalne temperature za 1,5 °C. Poleg tega bo treba sprejeti veliko dražje in zapletene prilagoditvene ukrepe, da bi se izognili vplivom višjih ravni globalnega segrevanja, če ne bodo hitro aktivirani poteki za blažitev podnebnih sprememb, skladni z omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 °C nad predindustrijsko raven. Prispevek delovne skupine I k šestemu ocenjevalnemu poročilu IPCC z naslovom „Podnebne spremembe 2021: fizikalnoznanstvena podlaga (Climate Change 2021: The Physical Science Basis)“ opozarja, da podnebne spremembe že vplivajo na vsa območja na Zemlji in da bo podnebnih sprememb v prihodnjih desetletjih v vseh regijah še več. V tem poročilu je poudarjeno, da omejevanja segrevanja za blizu 1,5 °C ali celo 2 °C ne bo mogoče doseči brez takojšnjega, hitrega in obsežnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.

| (7) | Unija si prizadeva za ambiciozno politiko na področju podnebnih ukrepov in je vzpostavila regulativni okvir za doseganje cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. Zakonodajo za izvajanje tega cilja med drugim sestavljajo Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki za energijsko intenzivne sektorje in dele sektorjev vzpostavlja sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (EU ETS) in zagotavlja harmonizirano oblikovanje cen emisij toplogrednih plinov na ravni Unije, Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki uvaja nacionalne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030, in Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ki od držav članic zahteva, da emisije toplogrednih plinov zaradi rabe zemljišč kompenzirajo z odvzemom toplogrednih plinov iz ozračja. |
| --- | --- |

(7)

Unija si prizadeva za ambiciozno politiko na področju podnebnih ukrepov in je vzpostavila regulativni okvir za doseganje cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. Zakonodajo za izvajanje tega cilja med drugim sestavljajo Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki za energijsko intenzivne sektorje in dele sektorjev vzpostavlja sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (EU ETS) in zagotavlja harmonizirano oblikovanje cen emisij toplogrednih plinov na ravni Unije, Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki uvaja nacionalne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030, in Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (8), ki od držav članic zahteva, da emisije toplogrednih plinov zaradi rabe zemljišč kompenzirajo z odvzemom toplogrednih plinov iz ozračja.

| (8) | Čeprav je Unija znatno zmanjšala svoje domače emisije toplogrednih plinov, pa naraščajo tiste, ki so vgrajene v uvoz v Unijo, in s tem spodkopavajo prizadevanja Unije za zmanjšanje njenega odtisa emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni. Unija ima odgovornost ohraniti vodilno vlogo pri globalnem podnebnem ukrepanju. |
| --- | --- |

(8)

Čeprav je Unija znatno zmanjšala svoje domače emisije toplogrednih plinov, pa naraščajo tiste, ki so vgrajene v uvoz v Unijo, in s tem spodkopavajo prizadevanja Unije za zmanjšanje njenega odtisa emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni. Unija ima odgovornost ohraniti vodilno vlogo pri globalnem podnebnem ukrepanju.

| (9) | Dokler ima veliko število mednarodnih partnerjev Unije pristope politik, ki ne dosegajo enake ravni podnebnih ambicij, obstaja tveganje selitve virov CO2. Do selitve virov CO2 prihaja, če podjetja v nekaterih industrijskih sektorjih ali delih sektorjev zaradi stroškov v zvezi s podnebnimi politikami proizvodnjo prenesejo v druge države ali če uvoz iz teh držav nadomesti proizvode, ki so enakovredni, a glede emisij toplogrednih plinov manj intenzivni. Take okoliščine lahko privedejo do povečanja skupnih emisij na svetovni ravni, kar bi ogrozilo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je nujno potrebno, če naj svet dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 °C nad predindustrijskimi ravnmi in si prizadeva za omejitev povišanja temperature za 1,5 °C nad predindustrijskimi ravnmi. Ker Unija povečuje svoje podnebne ambicije, bi lahko to tveganje selitve virov CO2 spodkopavalo učinkovitost politik Unije za zmanjšanje emisij. |
| --- | --- |

(9)

Dokler ima veliko število mednarodnih partnerjev Unije pristope politik, ki ne dosegajo enake ravni podnebnih ambicij, obstaja tveganje selitve virov CO2. Do selitve virov CO2 prihaja, če podjetja v nekaterih industrijskih sektorjih ali delih sektorjev zaradi stroškov v zvezi s podnebnimi politikami proizvodnjo prenesejo v druge države ali če uvoz iz teh držav nadomesti proizvode, ki so enakovredni, a glede emisij toplogrednih plinov manj intenzivni. Take okoliščine lahko privedejo do povečanja skupnih emisij na svetovni ravni, kar bi ogrozilo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki je nujno potrebno, če naj svet dvig povprečne globalne temperature ohrani znatno pod 2 °C nad predindustrijskimi ravnmi in si prizadeva za omejitev povišanja temperature za 1,5 °C nad predindustrijskimi ravnmi. Ker Unija povečuje svoje podnebne ambicije, bi lahko to tveganje selitve virov CO2 spodkopavalo učinkovitost politik Unije za zmanjšanje emisij.

| (10) | Pobuda za mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je del zakonodajnega svežnja „Pripravljeni na 55“. CBAM bo z odpravljanjem tveganja selitve virov CO2 zaradi večjih podnebnih ambicij Unije eno od bistvenih orodij Unije za doseganje cilja podnebno nevtralne Unije najpozneje do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom. CBAM naj bi prispeval tudi k spodbujanju razogljičenja v tretjih državah. |
| --- | --- |

(10)

Pobuda za mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) je del zakonodajnega svežnja „Pripravljeni na 55“. CBAM bo z odpravljanjem tveganja selitve virov CO2 zaradi večjih podnebnih ambicij Unije eno od bistvenih orodij Unije za doseganje cilja podnebno nevtralne Unije najpozneje do leta 2050 v skladu s Pariškim sporazumom. CBAM naj bi prispeval tudi k spodbujanju razogljičenja v tretjih državah.

| (11) | Dosedanja mehanizma za odpravljanje tveganja selitve virov CO2 v sektorjih ali delih sektorjev, pri katerih obstaja to tveganje, sta prehodno brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS in finančni ukrepi za nadomestilo posrednih stroškov emisij, nastalih zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije. Ta mehanizma sta določena v členu 10a(6) in členu 10b Direktive 2003/87/ES. Brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS na ravni najuspešnejših podjetij je instrument politike za nekatere industrijske sektorje, s katerim se odpravlja tveganje selitve virov CO2. Vendar brezplačno dodeljevanje v primerjavi s prodajo vseh pravic na dražbi slabi cenovni signal, ki ga sistem zagotavlja, kar vpliva na spodbude za vlaganje v nadaljnje zmanjševanje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(11)

Dosedanja mehanizma za odpravljanje tveganja selitve virov CO2 v sektorjih ali delih sektorjev, pri katerih obstaja to tveganje, sta prehodno brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS in finančni ukrepi za nadomestilo posrednih stroškov emisij, nastalih zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije. Ta mehanizma sta določena v členu 10a(6) in členu 10b Direktive 2003/87/ES. Brezplačno dodeljevanje pravic iz EU ETS na ravni najuspešnejših podjetij je instrument politike za nekatere industrijske sektorje, s katerim se odpravlja tveganje selitve virov CO2. Vendar brezplačno dodeljevanje v primerjavi s prodajo vseh pravic na dražbi slabi cenovni signal, ki ga sistem zagotavlja, kar vpliva na spodbude za vlaganje v nadaljnje zmanjševanje emisij toplogrednih plinov.

| (12) | CBAM naj bi obstoječa mehanizma nadomestil z odpravljanjem tveganja selitve virov CO2 na drugačen način, in sicer z zagotavljanjem enako oblikovanih cen ogljika za uvožene in domače proizvode. Da bi zagotovili postopen prehod s sedanjega sistema brezplačnih pravic na CBAM, bi bilo treba postopno uvajati CBAM, brezplačne pravice v sektorjih, ki so zajeti v CBAM, pa postopno ukinjati. Kombinirana in prehodna uporaba brezplačnega dodeljevanja pravic iz EU ETS ter uporaba CBAM v nobenem primeru ne bi smela privesti do ugodnejše obravnave unijskega blaga v primerjavi z blagom, uvoženim na carinsko območje Unije. |
| --- | --- |

(12)

CBAM naj bi obstoječa mehanizma nadomestil z odpravljanjem tveganja selitve virov CO2 na drugačen način, in sicer z zagotavljanjem enako oblikovanih cen ogljika za uvožene in domače proizvode. Da bi zagotovili postopen prehod s sedanjega sistema brezplačnih pravic na CBAM, bi bilo treba postopno uvajati CBAM, brezplačne pravice v sektorjih, ki so zajeti v CBAM, pa postopno ukinjati. Kombinirana in prehodna uporaba brezplačnega dodeljevanja pravic iz EU ETS ter uporaba CBAM v nobenem primeru ne bi smela privesti do ugodnejše obravnave unijskega blaga v primerjavi z blagom, uvoženim na carinsko območje Unije.

| (13) | Cena ogljika se povečuje, podjetja pa potrebujejo dolgoročno prepoznavnost, predvidljivost in pravno varnost, da bi se lahko odločala o vlaganju v razogljičenje industrijskih procesov. Zato bi bilo treba za okrepitev pravnega okvira za boj proti selitvi virov CO2 določiti jasen potek za postopno dodatno razširitev področja uporabe CBAM na proizvode, sektorje in dele sektorjev, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2. |
| --- | --- |

(13)

Cena ogljika se povečuje, podjetja pa potrebujejo dolgoročno prepoznavnost, predvidljivost in pravno varnost, da bi se lahko odločala o vlaganju v razogljičenje industrijskih procesov. Zato bi bilo treba za okrepitev pravnega okvira za boj proti selitvi virov CO2 določiti jasen potek za postopno dodatno razširitev področja uporabe CBAM na proizvode, sektorje in dele sektorjev, pri katerih obstaja tveganje selitve virov CO2.

| (14) | Namen CBAM je preprečiti tveganje selitve virov CO2, hkrati pa bi ta uredba proizvajalce iz tretjih držav spodbudila k uporabi tehnologij, ki so učinkovitejše pri zmanjšanju toplogrednih plinov, tako da bi se ustvarilo manj emisij. Zato se pričakuje, da bo CBAM učinkovito podpiral zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v tretjih državah. |
| --- | --- |

(14)

Namen CBAM je preprečiti tveganje selitve virov CO2, hkrati pa bi ta uredba proizvajalce iz tretjih držav spodbudila k uporabi tehnologij, ki so učinkovitejše pri zmanjšanju toplogrednih plinov, tako da bi se ustvarilo manj emisij. Zato se pričakuje, da bo CBAM učinkovito podpiral zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v tretjih državah.

| (15) | Kot instrument za preprečevanje selitve virov CO2 in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi moral CBAM zagotavljati, da bo za uvožene proizvode veljal regulativni sistem, v katerem se bodo uporabljali tako visoki stroški ogljika, kot bi sicer bili naloženi v okviru EU ETS, kar naj bi privedlo do cene ogljika, ki je enaka za uvožene in domače proizvode. CBAM je podnebni ukrep, ki bi moral podpirati zmanjševanje emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni in preprečevati tveganje selitve virov CO2, hkrati pa zagotavljati skladnost s pravom Svetovne trgovinske organizacije. |
| --- | --- |

(15)

Kot instrument za preprečevanje selitve virov CO2 in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov bi moral CBAM zagotavljati, da bo za uvožene proizvode veljal regulativni sistem, v katerem se bodo uporabljali tako visoki stroški ogljika, kot bi sicer bili naloženi v okviru EU ETS, kar naj bi privedlo do cene ogljika, ki je enaka za uvožene in domače proizvode. CBAM je podnebni ukrep, ki bi moral podpirati zmanjševanje emisij toplogrednih plinov na svetovni ravni in preprečevati tveganje selitve virov CO2, hkrati pa zagotavljati skladnost s pravom Svetovne trgovinske organizacije.

| (16) | Ta uredba bi se morala uporabljati za blago, uvoženo na carinsko območje Unije iz tretjih držav, razen kadar je bila proizvodnja tega blaga že zajeta v EU ETS, z njegovo uporabo v tretjih državah ali ozemljih, ali v sistem oblikovanja cen ogljika, ki je popolnoma povezan z EU ETS. |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba bi se morala uporabljati za blago, uvoženo na carinsko območje Unije iz tretjih držav, razen kadar je bila proizvodnja tega blaga že zajeta v EU ETS, z njegovo uporabo v tretjih državah ali ozemljih, ali v sistem oblikovanja cen ogljika, ki je popolnoma povezan z EU ETS.

| (17) | Da bi zagotovili, da bosta prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo vedno spremljali tudi ekonomska in socialna kohezija, bi bilo treba pri prihodnji reviziji te uredbe upoštevati posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij iz člena 349 PDEU ter otoških držav, ki so del carinskega območja Unije, ne da bi s tem ogrozili celovitost in povezanost pravnega reda Unije, vključno z notranjim trgom in skupnimi politikami. |
| --- | --- |

(17)

Da bi zagotovili, da bosta prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo vedno spremljali tudi ekonomska in socialna kohezija, bi bilo treba pri prihodnji reviziji te uredbe upoštevati posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij iz člena 349 PDEU ter otoških držav, ki so del carinskega območja Unije, ne da bi s tem ogrozili celovitost in povezanost pravnega reda Unije, vključno z notranjim trgom in skupnimi politikami.

| (18) | Da bi preprečili tveganje selitve virov CO2 iz naprav na morju, bi se morala ta uredba uporabljati za blago ali oplemenitene proizvode iz navedenega blaga, ki so rezultat postopka aktivnega oplemenitenja in se vnesejo na umeten otok, nepremično ali plavajočo konstrukcijo, ali katere koli druge konstrukcije v epikontinentalnem pasu ali izključni ekonomski coni države članice, kadar ta epikontinentalni pas ali izključna ekonomska cona meji na carinsko območje Unije. Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila za določitev podrobnih pogojev za uporabo CBAM za tovrstno blago. |
| --- | --- |

(18)

Da bi preprečili tveganje selitve virov CO2 iz naprav na morju, bi se morala ta uredba uporabljati za blago ali oplemenitene proizvode iz navedenega blaga, ki so rezultat postopka aktivnega oplemenitenja in se vnesejo na umeten otok, nepremično ali plavajočo konstrukcijo, ali katere koli druge konstrukcije v epikontinentalnem pasu ali izključni ekonomski coni države članice, kadar ta epikontinentalni pas ali izključna ekonomska cona meji na carinsko območje Unije. Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila za določitev podrobnih pogojev za uporabo CBAM za tovrstno blago.

| (19) | Emisije toplogrednih plinov, za katere bi moral veljati CBAM, bi morale ustrezati emisijam toplogrednih plinov, zajetih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, in sicer ogljikovega dioksida (CO2) ter, kadar je ustrezno, dušikovega oksida in perfluoriranih ogljikovodikov. CBAM bi se moral sprva uporabljati za neposredne emisije teh toplogrednih plinov od časa proizvodnje blaga do njegovega uvoza na carinsko območje Unije, pri čemer bi moralo biti njegovo področje uporabe enako področju uporabe EU ETS, da se zagotovi skladnost. CBAM bi se moral uporabljati tudi za posredne emisije. Te posredne emisije nastanejo pri proizvodnji električne energije, ki se uporabi za proizvodnjo blaga, za katero se uporablja ta uredba. Vključitev posrednih emisij bi dodatno povečala okoljsko učinkovitost CBAM in njegovo ambicijo, da prispeva k boju proti podnebnim spremembam. Vendar se posredne emisije sprva ne bi smele upoštevati za blago, za katero se uporabljajo finančni ukrepi v Uniji, ki izravnavajo posredne stroške emisij, nastale zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije. To blago je opredeljeno v Prilogi II k tej uredbi. V zvezi s področjem uporabe CBAM bi bilo treba ustrezno upoštevati prihodnje revizije EU ETS v Direktivi 2003/87/ES in še posebej revizije izravnalnih ukrepov za posredne stroške. V prehodnem obdobju bi bilo treba zbirati podatke za podrobnejšo opredelitev metodologije za izračun posrednih emisij. Pri tej metodologiji bi bilo treba upoštevati količino električne energije, uporabljene za proizvodnjo blaga iz Priloge I k tej uredbi, ter državo porekla, proizvodni vir in emisijske faktorje, povezane s to električno energijo. Specifično metodologijo bi bilo treba podrobneje opredeliti, da bi dosegli najprimernejši način za preprečevanje selitve virov CO2 in zagotovili okoljsko celovitost CBAM. |
| --- | --- |

(19)

Emisije toplogrednih plinov, za katere bi moral veljati CBAM, bi morale ustrezati emisijam toplogrednih plinov, zajetih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, in sicer ogljikovega dioksida (CO2) ter, kadar je ustrezno, dušikovega oksida in perfluoriranih ogljikovodikov. CBAM bi se moral sprva uporabljati za neposredne emisije teh toplogrednih plinov od časa proizvodnje blaga do njegovega uvoza na carinsko območje Unije, pri čemer bi moralo biti njegovo področje uporabe enako področju uporabe EU ETS, da se zagotovi skladnost. CBAM bi se moral uporabljati tudi za posredne emisije. Te posredne emisije nastanejo pri proizvodnji električne energije, ki se uporabi za proizvodnjo blaga, za katero se uporablja ta uredba. Vključitev posrednih emisij bi dodatno povečala okoljsko učinkovitost CBAM in njegovo ambicijo, da prispeva k boju proti podnebnim spremembam. Vendar se posredne emisije sprva ne bi smele upoštevati za blago, za katero se uporabljajo finančni ukrepi v Uniji, ki izravnavajo posredne stroške emisij, nastale zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije. To blago je opredeljeno v Prilogi II k tej uredbi. V zvezi s področjem uporabe CBAM bi bilo treba ustrezno upoštevati prihodnje revizije EU ETS v Direktivi 2003/87/ES in še posebej revizije izravnalnih ukrepov za posredne stroške. V prehodnem obdobju bi bilo treba zbirati podatke za podrobnejšo opredelitev metodologije za izračun posrednih emisij. Pri tej metodologiji bi bilo treba upoštevati količino električne energije, uporabljene za proizvodnjo blaga iz Priloge I k tej uredbi, ter državo porekla, proizvodni vir in emisijske faktorje, povezane s to električno energijo. Specifično metodologijo bi bilo treba podrobneje opredeliti, da bi dosegli najprimernejši način za preprečevanje selitve virov CO2 in zagotovili okoljsko celovitost CBAM.

| (20) | EU ETS in CBAM si delita cilj oblikovanja cen emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v istih sektorjih in blagu, z uporabo posebnih pravic ali kuponov. Oba sistema sta regulativna in utemeljena s potrebo po omejevanju emisij toplogrednih plinov v skladu z zavezujočim okoljskim ciljem na podlagi prava Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119, da bi do leta 2030 zmanjšali neto emisije toplogrednih plinov v Uniji za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, in ciljem podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050. |
| --- | --- |

(20)

EU ETS in CBAM si delita cilj oblikovanja cen emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v istih sektorjih in blagu, z uporabo posebnih pravic ali kuponov. Oba sistema sta regulativna in utemeljena s potrebo po omejevanju emisij toplogrednih plinov v skladu z zavezujočim okoljskim ciljem na podlagi prava Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119, da bi do leta 2030 zmanjšali neto emisije toplogrednih plinov v Uniji za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, in ciljem podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050.

| (21) | Čeprav je v okviru EU ETS določeno skupno število izdanih pravic (v nadaljnjem besedilu: zgornja meja) emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti z njegovega področja uporabe, in omogoča trgovanje s pravicami (v nadaljnjem besedilu: sistem trgovanja s pokrovom), CBAM ne bi smel določati količinskih omejitev na uvoz, da se ne omejijo trgovinski tokovi. Medtem ko se EU ETS uporablja za naprave v Uniji, bi se moral CBAM uporabljati za določeno blago, uvoženo na carinsko območje Unije. |
| --- | --- |

(21)

Čeprav je v okviru EU ETS določeno skupno število izdanih pravic (v nadaljnjem besedilu: zgornja meja) emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti z njegovega področja uporabe, in omogoča trgovanje s pravicami (v nadaljnjem besedilu: sistem trgovanja s pokrovom), CBAM ne bi smel določati količinskih omejitev na uvoz, da se ne omejijo trgovinski tokovi. Medtem ko se EU ETS uporablja za naprave v Uniji, bi se moral CBAM uporabljati za določeno blago, uvoženo na carinsko območje Unije.

| (22) | Sistem CBAM ima v primerjavi z EU ETS nekatere posebne značilnosti, tudi glede izračuna cene kuponov CBAM, možnosti trgovanja s kuponi CBAM in obdobja njihove veljavnosti. Te značilnosti so posledica potrebe po ohranitvi učinkovitosti CBAM kot ukrepa za preprečevanje selitve virov CO2 skozi čas. Zagotavljajo tudi, da upravljanje sistema CBAM ne bo pretirano obremenjujoče v smislu obveznosti, naloženih upravljavcem, in upravnih virov, hkrati pa bodo ohranile raven prožnosti, ki je na voljo upravljavcem, enakovredna tisti v okviru EU ETS. Zagotavljanje tega ravnovesja je še posebej pomembno za mala in srednja podjetja, ki jih to zadeva. |
| --- | --- |

(22)

Sistem CBAM ima v primerjavi z EU ETS nekatere posebne značilnosti, tudi glede izračuna cene kuponov CBAM, možnosti trgovanja s kuponi CBAM in obdobja njihove veljavnosti. Te značilnosti so posledica potrebe po ohranitvi učinkovitosti CBAM kot ukrepa za preprečevanje selitve virov CO2 skozi čas. Zagotavljajo tudi, da upravljanje sistema CBAM ne bo pretirano obremenjujoče v smislu obveznosti, naloženih upravljavcem, in upravnih virov, hkrati pa bodo ohranile raven prožnosti, ki je na voljo upravljavcem, enakovredna tisti v okviru EU ETS. Zagotavljanje tega ravnovesja je še posebej pomembno za mala in srednja podjetja, ki jih to zadeva.

| (23) | Da bi CBAM ohranili kot čim učinkovitejši ukrep za preprečevanje selitve virov CO2, mora natančno odražati ceno EU ETS. Medtem ko se na trgu EU ETS cena pravic, sproščenih na trg, določa z dražbami, bi morala cena kuponov CBAM ceno z dražb razumno odražati prek tedensko izračunanih povprečij. Te tedenske povprečne cene natančno odražajo nihanja cen v EU ETS in uvoznikom omogočajo razumen razpon, da izkoristijo spremembe cen v EU ETS, hkrati pa tudi zagotavljajo, da sistem za upravne organe ostane obvladljiv. |
| --- | --- |

(23)

Da bi CBAM ohranili kot čim učinkovitejši ukrep za preprečevanje selitve virov CO2, mora natančno odražati ceno EU ETS. Medtem ko se na trgu EU ETS cena pravic, sproščenih na trg, določa z dražbami, bi morala cena kuponov CBAM ceno z dražb razumno odražati prek tedensko izračunanih povprečij. Te tedenske povprečne cene natančno odražajo nihanja cen v EU ETS in uvoznikom omogočajo razumen razpon, da izkoristijo spremembe cen v EU ETS, hkrati pa tudi zagotavljajo, da sistem za upravne organe ostane obvladljiv.

| (24) | V okviru EU ETS zgornja meja določa ponudbo pravic do emisije in zagotavlja gotovost glede največjih emisij toplogrednih plinov. Cena ogljika se določi z uravnoteženjem navedene ponudbe in povpraševanja na trgu. Omejevanje količine je potrebno, da obstaja cenovna spodbuda. Namen te uredbe ni, da bi se za število kuponov CBAM, ki so na voljo uvoznikom, določila zgornja meja; če bi uvozniki lahko prenesli kupone CBAM in trgovali z njimi, bi prišlo do situacij, v katerih cena za kupone CBAM ne bi več odražala razvoja cene v EU ETS. Taka situacija bi oslabila spodbude za razogljičenje, spodbudila selitev virov CO2 in ogrozila splošni podnebni cilj CBAM. Lahko bi prišlo tudi do različnih cen za upravljavce iz različnih držav. Omejitve možnosti trgovanja s kuponi CBAM in njihovega prenosa so zato utemeljene na potrebi, da se prepreči spodkopavanje učinkovitosti in podnebnega cilja CBAM ter da se zagotovi enako obravnavanje upravljavcev iz različnih držav. Da pa bi se ohranila možnost, da uvozniki optimizirajo svoje stroške, bi bilo treba v tej uredbi določiti sistem, v okviru katerega lahko organi od uvoznikov odkupijo določeno količino presežnih kuponov. Določiti bi se moral tolikšen znesek, da bo uvoznikom na voljo razumen razpon, da svoje stroške izkoristijo v obdobju veljavnosti kuponov, hkrati pa bi se ohranil splošni učinek prenosa cene, s čimer bi zagotovili ohranitev okoljskega cilja CBAM. |
| --- | --- |

(24)

V okviru EU ETS zgornja meja določa ponudbo pravic do emisije in zagotavlja gotovost glede največjih emisij toplogrednih plinov. Cena ogljika se določi z uravnoteženjem navedene ponudbe in povpraševanja na trgu. Omejevanje količine je potrebno, da obstaja cenovna spodbuda. Namen te uredbe ni, da bi se za število kuponov CBAM, ki so na voljo uvoznikom, določila zgornja meja; če bi uvozniki lahko prenesli kupone CBAM in trgovali z njimi, bi prišlo do situacij, v katerih cena za kupone CBAM ne bi več odražala razvoja cene v EU ETS. Taka situacija bi oslabila spodbude za razogljičenje, spodbudila selitev virov CO2 in ogrozila splošni podnebni cilj CBAM. Lahko bi prišlo tudi do različnih cen za upravljavce iz različnih držav. Omejitve možnosti trgovanja s kuponi CBAM in njihovega prenosa so zato utemeljene na potrebi, da se prepreči spodkopavanje učinkovitosti in podnebnega cilja CBAM ter da se zagotovi enako obravnavanje upravljavcev iz različnih držav. Da pa bi se ohranila možnost, da uvozniki optimizirajo svoje stroške, bi bilo treba v tej uredbi določiti sistem, v okviru katerega lahko organi od uvoznikov odkupijo določeno količino presežnih kuponov. Določiti bi se moral tolikšen znesek, da bo uvoznikom na voljo razumen razpon, da svoje stroške izkoristijo v obdobju veljavnosti kuponov, hkrati pa bi se ohranil splošni učinek prenosa cene, s čimer bi zagotovili ohranitev okoljskega cilja CBAM.

| (25) | Glede na to, da bi se CBAM uporabljal za uvoz blaga na carinsko območje Unije, ne pa za naprave, bi bilo treba tudi v CBAM uporabiti nekatere prilagoditve in poenostavitve. Ena od teh poenostavitev bi morala biti uvedba preprostega in dostopnega prijavnega sistema, v katerem bi uvozniki poročali o skupnih preverjenih emisijah toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, uvoženem v določenem koledarskem letu. Uporabiti bi bilo treba tudi drugačen časovni razpored v primerjavi s ciklom skladnosti iz EU ETS, da bi se izognili morebitnim ozkim grlom, do katerih bi lahko prišlo zaradi obveznosti akreditiranih preveriteljev na podlagi te uredbe in Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(25)

Glede na to, da bi se CBAM uporabljal za uvoz blaga na carinsko območje Unije, ne pa za naprave, bi bilo treba tudi v CBAM uporabiti nekatere prilagoditve in poenostavitve. Ena od teh poenostavitev bi morala biti uvedba preprostega in dostopnega prijavnega sistema, v katerem bi uvozniki poročali o skupnih preverjenih emisijah toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, uvoženem v določenem koledarskem letu. Uporabiti bi bilo treba tudi drugačen časovni razpored v primerjavi s ciklom skladnosti iz EU ETS, da bi se izognili morebitnim ozkim grlom, do katerih bi lahko prišlo zaradi obveznosti akreditiranih preveriteljev na podlagi te uredbe in Direktive 2003/87/ES.

| (26) | Države članice bi morale za kršitve te uredbe nalagati kazni in zagotoviti njihovo izvrševanje. Znesek kazni, če pooblaščeni deklarant CBAM ne preda kuponov CBAM, bi moral biti enak znesku na podlagi člena 16(3) in (4) Direktive 2003/87/ES. Kadar pa blago v Unijo vnese oseba, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM, in ne da bi izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe, bi moral biti znesek teh kazni višji, da bi bil učinkovit, sorazmeren in odvračilen tudi ob upoštevanju dejstva, da ta oseba ni dolžna predati kuponov CBAM. Naložitev kazni na podlagi te uredbe ne posega v kazni, ki se lahko na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava naložijo za kršitev drugih zadevnih obveznosti, zlasti tistih v zvezi s carinskimi pravili. |
| --- | --- |

(26)

Države članice bi morale za kršitve te uredbe nalagati kazni in zagotoviti njihovo izvrševanje. Znesek kazni, če pooblaščeni deklarant CBAM ne preda kuponov CBAM, bi moral biti enak znesku na podlagi člena 16(3) in (4) Direktive 2003/87/ES. Kadar pa blago v Unijo vnese oseba, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM, in ne da bi izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe, bi moral biti znesek teh kazni višji, da bi bil učinkovit, sorazmeren in odvračilen tudi ob upoštevanju dejstva, da ta oseba ni dolžna predati kuponov CBAM. Naložitev kazni na podlagi te uredbe ne posega v kazni, ki se lahko na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava naložijo za kršitev drugih zadevnih obveznosti, zlasti tistih v zvezi s carinskimi pravili.

| (27) | EU ETS se uporablja za nekatere proizvodne procese in dejavnosti, CBAM pa bi se moral uporabljati za ustrezen uvoz blaga. Zato je treba uvoženo blago jasno identificirati z njegovo uvrstitvijo v kombinirani nomenklaturi (KN) iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 (9) in ga povezati z vgrajenimi emisijami. |
| --- | --- |

(27)

EU ETS se uporablja za nekatere proizvodne procese in dejavnosti, CBAM pa bi se moral uporabljati za ustrezen uvoz blaga. Zato je treba uvoženo blago jasno identificirati z njegovo uvrstitvijo v kombinirani nomenklaturi (KN) iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 (9) in ga povezati z vgrajenimi emisijami.

| (28) | Blago ali oplemeniteni proizvodi, zajeti v CBAM bi morali odražati dejavnosti, zajete v EU ETS, saj ta sistem temelji na kvantitativnih in kvalitativnih merilih, povezanih z okoljskim ciljem Direktive 2003/87/ES, in je najcelovitejši sistem za reguliranje emisij toplogrednih plinov v Uniji. |
| --- | --- |

(28)

Blago ali oplemeniteni proizvodi, zajeti v CBAM bi morali odražati dejavnosti, zajete v EU ETS, saj ta sistem temelji na kvantitativnih in kvalitativnih merilih, povezanih z okoljskim ciljem Direktive 2003/87/ES, in je najcelovitejši sistem za reguliranje emisij toplogrednih plinov v Uniji.

| (29) | Opredelitev obsega uporabe CBAM tako, da odraža dejavnosti, zajete v EU ETS, bi tudi pomagala zagotoviti, da se uvoženi proizvodi ne bodo obravnavali manj ugodno od podobnih proizvodov domačega porekla. |
| --- | --- |

(29)

Opredelitev obsega uporabe CBAM tako, da odraža dejavnosti, zajete v EU ETS, bi tudi pomagala zagotoviti, da se uvoženi proizvodi ne bodo obravnavali manj ugodno od podobnih proizvodov domačega porekla.

| (30) | Čeprav je končni cilj CBAM široka pokritost proizvodov, bi bilo preudarno začeti z izbranim številom sektorjev z razmeroma homogenim blagom, pri katerem obstaja tveganje selitve virov CO2. Sektorji Unije, ki veljajo za izpostavljene tveganju selitve virov CO2, so navedeni v Delegiranem sklepu Komisije (EU) 2019/708 (10). |
| --- | --- |

(30)

Čeprav je končni cilj CBAM široka pokritost proizvodov, bi bilo preudarno začeti z izbranim številom sektorjev z razmeroma homogenim blagom, pri katerem obstaja tveganje selitve virov CO2. Sektorji Unije, ki veljajo za izpostavljene tveganju selitve virov CO2, so navedeni v Delegiranem sklepu Komisije (EU) 2019/708 (10).

| (31) | Blago, za katero bi se morala uporabljati ta uredba, bi bilo treba izbrati po natančni analizi ustreznosti v smislu kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2 v ustreznih sektorjih EU ETS, hkrati pa bi bilo treba za zadevne upravljavce čim bolj zmanjšati kompleksnost in upravno breme. Tako bi bilo treba pri izboru upoštevati zlasti osnovne materiale in osnovne proizvode, zajete v EU ETS, da bi se za emisije, vgrajene v emisijsko intenzivne proizvode, uvožene v Unijo, uporabila enaka cena ogljika, kot se uporablja za proizvode Unije, ter zmanjšanje tveganja selitve virov CO2. Ustrezna merila za omejitev izbora bi morala biti: prvi, ustreznost sektorjev v smislu emisij, in sicer ali je posamezni sektor skupno eden največjih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov; drugi, izpostavljenost sektorja visokemu tveganju selitve virov CO2, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2003/87/ES; in tretji, potreba po uravnoteženju široke pokritosti proizvodov glede emisij toplogrednih plinov ob omejevanju kompleksnosti in upravnega bremena. |
| --- | --- |

(31)

Blago, za katero bi se morala uporabljati ta uredba, bi bilo treba izbrati po natančni analizi ustreznosti v smislu kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2 v ustreznih sektorjih EU ETS, hkrati pa bi bilo treba za zadevne upravljavce čim bolj zmanjšati kompleksnost in upravno breme. Tako bi bilo treba pri izboru upoštevati zlasti osnovne materiale in osnovne proizvode, zajete v EU ETS, da bi se za emisije, vgrajene v emisijsko intenzivne proizvode, uvožene v Unijo, uporabila enaka cena ogljika, kot se uporablja za proizvode Unije, ter zmanjšanje tveganja selitve virov CO2. Ustrezna merila za omejitev izbora bi morala biti: prvi, ustreznost sektorjev v smislu emisij, in sicer ali je posamezni sektor skupno eden največjih povzročiteljev emisij toplogrednih plinov; drugi, izpostavljenost sektorja visokemu tveganju selitve virov CO2, kot je opredeljeno na podlagi Direktive 2003/87/ES; in tretji, potreba po uravnoteženju široke pokritosti proizvodov glede emisij toplogrednih plinov ob omejevanju kompleksnosti in upravnega bremena.

| (32) | Uporaba prvega merila bi omogočila, da se glede na kumulativne emisije uvrstijo naslednji industrijski sektorji: železo in jeklo, rafinerije, cement, aluminij, organske osnovne kemikalije, vodik in gnojila. |
| --- | --- |

(32)

Uporaba prvega merila bi omogočila, da se glede na kumulativne emisije uvrstijo naslednji industrijski sektorji: železo in jeklo, rafinerije, cement, aluminij, organske osnovne kemikalije, vodik in gnojila.

| (33) | Nekateri sektorji, navedeni v Delegiranem sklepu (EU) 2019/708, pa zaradi svojih posebnih značilnosti ne bi smeli biti obravnavani v tej uredbi na tej stopnji. |
| --- | --- |

(33)

Nekateri sektorji, navedeni v Delegiranem sklepu (EU) 2019/708, pa zaradi svojih posebnih značilnosti ne bi smeli biti obravnavani v tej uredbi na tej stopnji.

| (34) | Na področje uporabe te uredbe ne bi smele biti vključene zlasti organske kemikalije zaradi tehničnih omejitev, ki v času sprejetja te uredbe ne omogočajo jasne opredelitve vgrajenih emisij tega uvoženega blaga. Za to blago je veljavno referenčno merilo iz EU ETS osnovni parameter, ki ne omogoča nedvoumne dodelitve emisij, vgrajenih v posamezno uvoženo blago. Za bolj usmerjeno dodeljevanje organskim kemikalijam je potrebnih več podatkov in analiz. |
| --- | --- |

(34)

Na področje uporabe te uredbe ne bi smele biti vključene zlasti organske kemikalije zaradi tehničnih omejitev, ki v času sprejetja te uredbe ne omogočajo jasne opredelitve vgrajenih emisij tega uvoženega blaga. Za to blago je veljavno referenčno merilo iz EU ETS osnovni parameter, ki ne omogoča nedvoumne dodelitve emisij, vgrajenih v posamezno uvoženo blago. Za bolj usmerjeno dodeljevanje organskim kemikalijam je potrebnih več podatkov in analiz.

| (35) | Podobne tehnične omejitve veljajo za proizvode rafinerij, pri katerih emisij toplogrednih plinov ni mogoče nedvoumno dodeliti posameznim proizvodom. Hkrati se zadevno referenčno merilo v EU ETS ne nanaša neposredno na specifične proizvode, kot so bencin, dizelsko gorivo ali kerozin, temveč na vso proizvodnjo rafinerij. |
| --- | --- |

(35)

Podobne tehnične omejitve veljajo za proizvode rafinerij, pri katerih emisij toplogrednih plinov ni mogoče nedvoumno dodeliti posameznim proizvodom. Hkrati se zadevno referenčno merilo v EU ETS ne nanaša neposredno na specifične proizvode, kot so bencin, dizelsko gorivo ali kerozin, temveč na vso proizvodnjo rafinerij.

| (36) | V CBAM bi morali biti vključeni izdelki iz aluminija, saj so zelo izpostavljeni selitvi virov CO2. Poleg tega zaradi značilnosti, ki so zelo podobne značilnostim jeklenih izdelkov, v več industrijskih uporabah neposredno konkurirajo jeklenim izdelkom. |
| --- | --- |

(36)

V CBAM bi morali biti vključeni izdelki iz aluminija, saj so zelo izpostavljeni selitvi virov CO2. Poleg tega zaradi značilnosti, ki so zelo podobne značilnostim jeklenih izdelkov, v več industrijskih uporabah neposredno konkurirajo jeklenim izdelkom.

| (37) | V času sprejemanja te uredbe je uvoz vodika v Unijo razmeroma majhen. Pričakuje pa se, da se bo to v prihodnjih letih precej spremenilo, saj sveženj Unije „Pripravljeni na 55“ spodbuja uporabo obnovljivega vodika. Za razogljičenje industrije kot celote se bo povečalo povpraševanje po vodiku iz obnovljivih virov, kar bo privedlo do neintegriranih proizvodnih procesov v izdelkih niže v prodajni verigi, kjer je vodik vhodni material. Vključitev vodika na področje uporabe CBAM je tako ustrezno sredstvo za nadaljnje spodbujanje razogljičenja vodika. |
| --- | --- |

(37)

V času sprejemanja te uredbe je uvoz vodika v Unijo razmeroma majhen. Pričakuje pa se, da se bo to v prihodnjih letih precej spremenilo, saj sveženj Unije „Pripravljeni na 55“ spodbuja uporabo obnovljivega vodika. Za razogljičenje industrije kot celote se bo povečalo povpraševanje po vodiku iz obnovljivih virov, kar bo privedlo do neintegriranih proizvodnih procesov v izdelkih niže v prodajni verigi, kjer je vodik vhodni material. Vključitev vodika na področje uporabe CBAM je tako ustrezno sredstvo za nadaljnje spodbujanje razogljičenja vodika.

| (38) | Podobno bi bilo treba na področje uporabe CBAM vključiti nekatere proizvode, čeprav pri njihovih proizvodnih procesih nastajajo nizke ravni vgrajenih emisij, saj bi se z njihovo izključitvijo spremenil vzorec trgovanja s proizvodi niže v prodajni verigi in s tem povečala verjetnost izogibanja pri jeklenih izdelkih, vključenih v CBAM. |
| --- | --- |

(38)

Podobno bi bilo treba na področje uporabe CBAM vključiti nekatere proizvode, čeprav pri njihovih proizvodnih procesih nastajajo nizke ravni vgrajenih emisij, saj bi se z njihovo izključitvijo spremenil vzorec trgovanja s proizvodi niže v prodajni verigi in s tem povečala verjetnost izogibanja pri jeklenih izdelkih, vključenih v CBAM.

| (39) | Nasprotno se ta uredba sprva ne bi smela uporabljati za nekatere izdelke, katerih proizvodnja ne povzroča pomembnih emisij, kot so ostanki železa, nekatere ferozlitine in nekatera gnojila. |
| --- | --- |

(39)

Nasprotno se ta uredba sprva ne bi smela uporabljati za nekatere izdelke, katerih proizvodnja ne povzroča pomembnih emisij, kot so ostanki železa, nekatere ferozlitine in nekatera gnojila.

| (40) | Na področje uporabe te uredbe bi bilo treba vključiti uvoz električne energije, saj ta sektor povzroči 30 % skupnih emisij toplogrednih plinov v Uniji. Zaradi večje podnebne ambicioznosti Unije bi se pri stroških ogljika povečala razlika med proizvodnjo električne energije v Uniji in v tretjih državah. Ta razlika bi skupaj z napredkom pri povezovanju elektroenergetskega omrežja Unije z omrežji sosednjih držav pomenila večje tveganje selitve virov CO2 zaradi povečanega uvoza električne energije, katere velik del se proizvaja v elektrarnah na premog. |
| --- | --- |

(40)

Na področje uporabe te uredbe bi bilo treba vključiti uvoz električne energije, saj ta sektor povzroči 30 % skupnih emisij toplogrednih plinov v Uniji. Zaradi večje podnebne ambicioznosti Unije bi se pri stroških ogljika povečala razlika med proizvodnjo električne energije v Uniji in v tretjih državah. Ta razlika bi skupaj z napredkom pri povezovanju elektroenergetskega omrežja Unije z omrežji sosednjih držav pomenila večje tveganje selitve virov CO2 zaradi povečanega uvoza električne energije, katere velik del se proizvaja v elektrarnah na premog.

| (41) | Da bi se izognili prevelikemu upravnemu bremenu za pristojne nacionalne uprave in uvoznike, je primerno določiti omejene primere, v katerih se obveznosti na podlagi te uredbe ne bi smele uporabljati. Vendar ta določba de minimis ne bi smela posegati v nadaljnjo uporabo določb na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, ki so potrebne za zagotovitev skladnosti z obveznostmi na podlagi te uredbe, ter zlasti s carinsko zakonodajo, vključno s preprečevanjem goljufij. |
| --- | --- |

(41)

Da bi se izognili prevelikemu upravnemu bremenu za pristojne nacionalne uprave in uvoznike, je primerno določiti omejene primere, v katerih se obveznosti na podlagi te uredbe ne bi smele uporabljati. Vendar ta določba de minimis ne bi smela posegati v nadaljnjo uporabo določb na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, ki so potrebne za zagotovitev skladnosti z obveznostmi na podlagi te uredbe, ter zlasti s carinsko zakonodajo, vključno s preprečevanjem goljufij.

| (42) | Ker uvoznikom blaga, zajetega v tej uredbi, obveznosti na podlagi te uredbe ne bi bilo treba izpolnjevati ob uvozu, bi bilo treba uporabiti posebne upravne ukrepe za zagotovitev, da se te obveznosti izpolnijo pozneje. Zato bi morali biti uvozniki do uvoza blaga, za katerega se uporablja ta uredba, upravičeni šele po tem, ko jim bo pristojni organ izdal dovoljenje. |
| --- | --- |

(42)

Ker uvoznikom blaga, zajetega v tej uredbi, obveznosti na podlagi te uredbe ne bi bilo treba izpolnjevati ob uvozu, bi bilo treba uporabiti posebne upravne ukrepe za zagotovitev, da se te obveznosti izpolnijo pozneje. Zato bi morali biti uvozniki do uvoza blaga, za katerega se uporablja ta uredba, upravičeni šele po tem, ko jim bo pristojni organ izdal dovoljenje.

| (43) | Carinski organi ne bi smeli dovoliti uvoza blaga nobeni osebi, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM. V skladu s členoma 46 in 48 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) lahko carinski organi izvajajo preglede blaga, tudi v zvezi z identifikacijo pooblaščenega deklaranta CBAM, osemmestno oznako KN, količino in državo porekla uvoženega blaga, datumom deklaracije in carinskim postopkom. Komisija bi morala tveganja, povezana s CBAM, upoštevati pri oblikovanju skupnih meril in standardov tveganja na podlagi člena 50 Uredbe (EU) št. 952/2013. |
| --- | --- |

(43)

Carinski organi ne bi smeli dovoliti uvoza blaga nobeni osebi, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM. V skladu s členoma 46 in 48 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) lahko carinski organi izvajajo preglede blaga, tudi v zvezi z identifikacijo pooblaščenega deklaranta CBAM, osemmestno oznako KN, količino in državo porekla uvoženega blaga, datumom deklaracije in carinskim postopkom. Komisija bi morala tveganja, povezana s CBAM, upoštevati pri oblikovanju skupnih meril in standardov tveganja na podlagi člena 50 Uredbe (EU) št. 952/2013.

| (44) | V prehodnem obdobju bi morali carinski organi carinske deklarante obvestiti o obveznosti sporočanja informacij, da bi prispevali k zbiranju informacij in ozaveščanju o tem, da morajo zaprositi za status pooblaščenih deklarantov CBAM, kadar je ustrezno. Carinski organi bi morali te informacije sporočiti na ustrezen način, da se zagotovi, da bodo carinski deklaranti s to obveznostjo seznanjeni. |
| --- | --- |

(44)

V prehodnem obdobju bi morali carinski organi carinske deklarante obvestiti o obveznosti sporočanja informacij, da bi prispevali k zbiranju informacij in ozaveščanju o tem, da morajo zaprositi za status pooblaščenih deklarantov CBAM, kadar je ustrezno. Carinski organi bi morali te informacije sporočiti na ustrezen način, da se zagotovi, da bodo carinski deklaranti s to obveznostjo seznanjeni.

| (45) | CBAM bi moral temeljiti na deklarativnem sistemu, v katerem bi pooblaščeni deklarant CBAM, ki bi lahko zastopal več kot enega uvoznika, vsako leto predložil deklaracijo o emisijah, vgrajenih v blagu, uvoženem na carinsko območje Unije, in predal število kuponov CBAM, ki bi ustrezalo prijavljenim emisijam. Prvo deklaracijo CBAM za koledarsko leto 2026 bi bilo treba predložiti do 31. maja 2027. |
| --- | --- |

(45)

CBAM bi moral temeljiti na deklarativnem sistemu, v katerem bi pooblaščeni deklarant CBAM, ki bi lahko zastopal več kot enega uvoznika, vsako leto predložil deklaracijo o emisijah, vgrajenih v blagu, uvoženem na carinsko območje Unije, in predal število kuponov CBAM, ki bi ustrezalo prijavljenim emisijam. Prvo deklaracijo CBAM za koledarsko leto 2026 bi bilo treba predložiti do 31. maja 2027.

| (46) | Pooblaščenemu deklarantu CBAM bi moralo biti dovoljeno, da zahteva ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, glede na ceno ogljika, ki je bila za emisije dejansko že plačana v državi porekla prijavljenih vgrajenih emisij. |
| --- | --- |

(46)

Pooblaščenemu deklarantu CBAM bi moralo biti dovoljeno, da zahteva ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, glede na ceno ogljika, ki je bila za emisije dejansko že plačana v državi porekla prijavljenih vgrajenih emisij.

| (47) | Prijavljene vgrajene emisije bi morala preveriti oseba, ki jo akreditira nacionalni akreditacijski organ, imenovan v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ali na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2067 (13). |
| --- | --- |

(47)

Prijavljene vgrajene emisije bi morala preveriti oseba, ki jo akreditira nacionalni akreditacijski organ, imenovan v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ali na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2067 (13).

| (48) | CBAM bi moral upravljavcem proizvodnih naprav v tretjih državah omogočati, da se registrirajo v registru CBAM in dajo svoje preverjene vgrajene emisije iz proizvodnje blaga na voljo pooblaščenim deklarantom CBAM. Upravljavec bi moral imeti možnost izbrati, da svojega imena, naslova in kontaktnih informacij v registru CBAM ne razkrije javnosti. |
| --- | --- |

(48)

CBAM bi moral upravljavcem proizvodnih naprav v tretjih državah omogočati, da se registrirajo v registru CBAM in dajo svoje preverjene vgrajene emisije iz proizvodnje blaga na voljo pooblaščenim deklarantom CBAM. Upravljavec bi moral imeti možnost izbrati, da svojega imena, naslova in kontaktnih informacij v registru CBAM ne razkrije javnosti.

| (49) | Kuponi CBAM bi se razlikovali od pravic iz EU ETS, katerih bistvena značilnost so dnevne dražbe. Zaradi potrebe po določitvi jasne cene kuponov CBAM bi bilo dnevno objavljanje preveč obremenjujoče za upravljavce in bi pri njih povzročalo zmedo, saj lahko dnevne cene po objavi postanejo zastarele. Tedensko objavljanje cen kuponov CBAM bi zato bolj natančno odražalo gibanje cen pravic iz EU ETS, sproščenih na trg, in zasledovalo isti podnebni cilj. Zato bi bilo treba ceno kuponov CBAM računati na podlagi tedenskega časovnega okvira, ki je daljši od dnevnega časovnega okvira, določenega za EU ETS. Za izračun in objavo te povprečne cene bi morala skrbeti Komisija. |
| --- | --- |

(49)

Kuponi CBAM bi se razlikovali od pravic iz EU ETS, katerih bistvena značilnost so dnevne dražbe. Zaradi potrebe po določitvi jasne cene kuponov CBAM bi bilo dnevno objavljanje preveč obremenjujoče za upravljavce in bi pri njih povzročalo zmedo, saj lahko dnevne cene po objavi postanejo zastarele. Tedensko objavljanje cen kuponov CBAM bi zato bolj natančno odražalo gibanje cen pravic iz EU ETS, sproščenih na trg, in zasledovalo isti podnebni cilj. Zato bi bilo treba ceno kuponov CBAM računati na podlagi tedenskega časovnega okvira, ki je daljši od dnevnega časovnega okvira, določenega za EU ETS. Za izračun in objavo te povprečne cene bi morala skrbeti Komisija.

| (50) | Da bi pooblaščenim deklarantom CBAM omogočili prožnost pri izpolnjevanju njihovih obveznosti na podlagi te uredbe in jim omogočili, da izkoristijo nihanja cen pravic iz EU ETS, bi morali kuponi CBAM od datuma njihovega nakupa veljati le omejeno obdobje. Pooblaščeni deklarant CBAM bi moral imeti možnost, da presežni del kupljenih kuponov odproda. Za predajo kuponov CBAM bi moral pooblaščeni deklarant CBAM pridobiti število kuponov, ki se zahtevajo med letom, ki ustreza pragovom, določenim konec vsakega četrtletja. |
| --- | --- |

(50)

Da bi pooblaščenim deklarantom CBAM omogočili prožnost pri izpolnjevanju njihovih obveznosti na podlagi te uredbe in jim omogočili, da izkoristijo nihanja cen pravic iz EU ETS, bi morali kuponi CBAM od datuma njihovega nakupa veljati le omejeno obdobje. Pooblaščeni deklarant CBAM bi moral imeti možnost, da presežni del kupljenih kuponov odproda. Za predajo kuponov CBAM bi moral pooblaščeni deklarant CBAM pridobiti število kuponov, ki se zahtevajo med letom, ki ustreza pragovom, določenim konec vsakega četrtletja.

| (51) | Fizikalne značilnosti električne energije kot proizvoda upravičujejo nekoliko drugačno zasnovo v okviru CBAM v primerjavi z drugim blagom. Pod jasno določenimi pogoji bi bilo treba uporabiti privzete vrednosti, pooblaščeni deklaranti CBAM pa bi morali imeti možnost zahtevati, naj se njihove obveznosti na podlagi te uredbe izračunajo na podlagi dejanskih emisij. Trgovanje z električno energijo se razlikuje od trgovanja z drugim blagom, zlasti ker se z njo trguje prek medsebojno povezanih omrežij električne energije z uporabo borz električne energije in posebnih oblik trgovanja. Močno regulirana oblika trgovanja z električno energijo je tako imenovano spajanje trgov, ki omogoča združevanje nakupnih in prodajnih ponudb po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(51)

Fizikalne značilnosti električne energije kot proizvoda upravičujejo nekoliko drugačno zasnovo v okviru CBAM v primerjavi z drugim blagom. Pod jasno določenimi pogoji bi bilo treba uporabiti privzete vrednosti, pooblaščeni deklaranti CBAM pa bi morali imeti možnost zahtevati, naj se njihove obveznosti na podlagi te uredbe izračunajo na podlagi dejanskih emisij. Trgovanje z električno energijo se razlikuje od trgovanja z drugim blagom, zlasti ker se z njo trguje prek medsebojno povezanih omrežij električne energije z uporabo borz električne energije in posebnih oblik trgovanja. Močno regulirana oblika trgovanja z električno energijo je tako imenovano spajanje trgov, ki omogoča združevanje nakupnih in prodajnih ponudb po vsej Uniji.

| (52) | Da bi preprečili tveganje izogibanja in izboljšali sledljivost dejanskih emisij CO2 iz uvoza električne energije in njene uporabe pri blagu, bi moral biti izračun dejanskih emisij dovoljen le pod nekaterimi strogimi pogoji. Zlasti bi bilo treba dokazati dokončno napoved dodeljene zmogljivosti medsebojnih povezav ter obstoj neposrednega pogodbenega razmerja med kupcem in proizvajalcem električne energije iz obnovljivih virov ali med kupcem in proizvajalcem električne energije, pri kateri so emisije nižje od privzete vrednosti. |
| --- | --- |

(52)

Da bi preprečili tveganje izogibanja in izboljšali sledljivost dejanskih emisij CO2 iz uvoza električne energije in njene uporabe pri blagu, bi moral biti izračun dejanskih emisij dovoljen le pod nekaterimi strogimi pogoji. Zlasti bi bilo treba dokazati dokončno napoved dodeljene zmogljivosti medsebojnih povezav ter obstoj neposrednega pogodbenega razmerja med kupcem in proizvajalcem električne energije iz obnovljivih virov ali med kupcem in proizvajalcem električne energije, pri kateri so emisije nižje od privzete vrednosti.

| (53) | Za zmanjšanje tveganja selitve virov CO2 bi morala Komisija sprejeti ukrepe za odpravo praks izogibanja. Komisija bi morala oceniti tveganje takega izogibanja v vseh sektorjih, za katere se uporablja ta uredba. |
| --- | --- |

(53)

Za zmanjšanje tveganja selitve virov CO2 bi morala Komisija sprejeti ukrepe za odpravo praks izogibanja. Komisija bi morala oceniti tveganje takega izogibanja v vseh sektorjih, za katere se uporablja ta uredba.

| (54) | Pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, ki je bila sklenjena s Sklepom Sveta 2006/500/ES (14) in pogodbenice pridružitvenih sporazumov, ki vključujejo poglobljena in celovita območja proste trgovine, so zavezane procesom razogljičenja, ki bi morali sčasoma privesti do sprejetja mehanizmov za določanje cen ogljika, podobnih ali enakovrednih EU ETS, ali do njihovega sodelovanja v EU ETS. |
| --- | --- |

(54)

Pogodbenice Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, ki je bila sklenjena s Sklepom Sveta 2006/500/ES (14) in pogodbenice pridružitvenih sporazumov, ki vključujejo poglobljena in celovita območja proste trgovine, so zavezane procesom razogljičenja, ki bi morali sčasoma privesti do sprejetja mehanizmov za določanje cen ogljika, podobnih ali enakovrednih EU ETS, ali do njihovega sodelovanja v EU ETS.

| (55) | Vključevanje tretjih držav v trg električne energije Unije je pomemben dejavnik za te države, da bi pospešile prehod na energetske sisteme z visokim deležem energije iz obnovljivih virov. Spajanje trgov za električno energijo, kot je določeno v Uredbi Komisije (EU) 2015/1222 (15), tretjim državam omogoča boljše vključevanje električne energije iz obnovljivih virov na trg električne energije, učinkovito izmenjavo tovrstne električne energije na širšem območju, uravnoteženje ponudbe s povpraševanjem na večjem trgu Unije ter manjšo intenzivnost emisij CO2 njihove proizvodnje električne energije. Vključevanje tretjih držav v trg električne energije Unije prispeva tudi k večji zanesljivosti oskrbe z električno energijo v teh državah in sosednjih državah članicah. |
| --- | --- |

(55)

Vključevanje tretjih držav v trg električne energije Unije je pomemben dejavnik za te države, da bi pospešile prehod na energetske sisteme z visokim deležem energije iz obnovljivih virov. Spajanje trgov za električno energijo, kot je določeno v Uredbi Komisije (EU) 2015/1222 (15), tretjim državam omogoča boljše vključevanje električne energije iz obnovljivih virov na trg električne energije, učinkovito izmenjavo tovrstne električne energije na širšem območju, uravnoteženje ponudbe s povpraševanjem na večjem trgu Unije ter manjšo intenzivnost emisij CO2 njihove proizvodnje električne energije. Vključevanje tretjih držav v trg električne energije Unije prispeva tudi k večji zanesljivosti oskrbe z električno energijo v teh državah in sosednjih državah članicah.

| (56) | Ko bodo trgi z električno energijo tretjih držav s spajanjem trgov tesno vključeni v trg električne energije Unije, bi bilo treba poiskati tehnične rešitve za zagotovitev uporabe CBAM za električno energijo, izvoženo iz teh držav na carinsko območje Unije. Če tehničnih rešitev ne bo mogoče najti, bi morale tretje države, katerih trgi so spojeni s trgi Unije, če so izpolnjeni nekateri pogoji, do leta 2030 imeti možnost časovno omejenega izvzetja iz CBAM, ki bi veljalo izključno za izvoz električne energije. Vendar bi morale te tretje države izdelati časovni načrt in se zavezati izvajanju mehanizma za oblikovanje cen ogljika, ki bi zagotavljal ceno, enako kot v EU ETS, ter se zavezati, da bodo dosegle ogljično nevtralnost najpozneje do leta 2050 in se uskladile z zakonodajo Unije na področju okolja, podnebja, konkurence in energije. Tako izvzetje bi bilo treba preklicati, če bi kadar koli obstajali razlogi za domnevo, da zadevna država ne izpolnjuje svojih zavez, ali če do leta 2030 ne sprejme sistema trgovanja z emisijami, enakovrednega EU ETS. |
| --- | --- |

(56)

Ko bodo trgi z električno energijo tretjih držav s spajanjem trgov tesno vključeni v trg električne energije Unije, bi bilo treba poiskati tehnične rešitve za zagotovitev uporabe CBAM za električno energijo, izvoženo iz teh držav na carinsko območje Unije. Če tehničnih rešitev ne bo mogoče najti, bi morale tretje države, katerih trgi so spojeni s trgi Unije, če so izpolnjeni nekateri pogoji, do leta 2030 imeti možnost časovno omejenega izvzetja iz CBAM, ki bi veljalo izključno za izvoz električne energije. Vendar bi morale te tretje države izdelati časovni načrt in se zavezati izvajanju mehanizma za oblikovanje cen ogljika, ki bi zagotavljal ceno, enako kot v EU ETS, ter se zavezati, da bodo dosegle ogljično nevtralnost najpozneje do leta 2050 in se uskladile z zakonodajo Unije na področju okolja, podnebja, konkurence in energije. Tako izvzetje bi bilo treba preklicati, če bi kadar koli obstajali razlogi za domnevo, da zadevna država ne izpolnjuje svojih zavez, ali če do leta 2030 ne sprejme sistema trgovanja z emisijami, enakovrednega EU ETS.

| (57) | Prehodne določbe bi se morale uporabljati za omejeno obdobje. Zato bi se moral CBAM uporabljati brez finančne prilagoditve, da bi se olajšala njegova nemotena uvedba in tako zmanjšalo tveganje motečih vplivov na trgovino. Uvozniki bi morali vsako četrtletje poročati o emisijah, vgrajenih v blagu, uvoženem v prejšnjem četrtletju koledarskega leta, pri čemer bi morali določiti neposredne in posredne emisije ter vse cene ogljika, dejansko plačane v tujini. Zadnje poročilo CBAM, ki je poročilo, predloženo za zadnje četrtletje leta 2025, bi bilo treba predložiti do 31. januarja 2026. |
| --- | --- |

(57)

Prehodne določbe bi se morale uporabljati za omejeno obdobje. Zato bi se moral CBAM uporabljati brez finančne prilagoditve, da bi se olajšala njegova nemotena uvedba in tako zmanjšalo tveganje motečih vplivov na trgovino. Uvozniki bi morali vsako četrtletje poročati o emisijah, vgrajenih v blagu, uvoženem v prejšnjem četrtletju koledarskega leta, pri čemer bi morali določiti neposredne in posredne emisije ter vse cene ogljika, dejansko plačane v tujini. Zadnje poročilo CBAM, ki je poročilo, predloženo za zadnje četrtletje leta 2025, bi bilo treba predložiti do 31. januarja 2026.

| (58) | Da bi Komisija olajšala in zagotovila pravilno delovanje CBAM, bi morala zagotoviti podporo pristojnim organom pri izvajanju njihovih funkcij in dolžnosti na podlagi te uredbe. Komisija bi morala usklajevati, izdajati smernice in podpirati izmenjavo dobrih praks. |
| --- | --- |

(58)

Da bi Komisija olajšala in zagotovila pravilno delovanje CBAM, bi morala zagotoviti podporo pristojnim organom pri izvajanju njihovih funkcij in dolžnosti na podlagi te uredbe. Komisija bi morala usklajevati, izdajati smernice in podpirati izmenjavo dobrih praks.

| (59) | Za stroškovno učinkovito uporabo te uredbe bi morala Komisija upravljati register CBAM, ki bi vseboval podatke o pooblaščenih deklarantih CBAM, upravljavcih in napravah v tretjih državah. |
| --- | --- |

(59)

Za stroškovno učinkovito uporabo te uredbe bi morala Komisija upravljati register CBAM, ki bi vseboval podatke o pooblaščenih deklarantih CBAM, upravljavcih in napravah v tretjih državah.

| (60) | Vzpostaviti bi bilo treba skupno osrednjo platformo za prodajo in odkup kuponov CBAM. Za nadzor transakcij na skupni osrednji platformi bi morala Komisija olajšati izmenjavo informacij in sodelovanje med pristojnimi organi ter med temi organi in seboj. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti hiter pretok informacij med skupno osrednjo platformo in registrom CBAM. |
| --- | --- |

(60)

Vzpostaviti bi bilo treba skupno osrednjo platformo za prodajo in odkup kuponov CBAM. Za nadzor transakcij na skupni osrednji platformi bi morala Komisija olajšati izmenjavo informacij in sodelovanje med pristojnimi organi ter med temi organi in seboj. Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti hiter pretok informacij med skupno osrednjo platformo in registrom CBAM.

| (61) | Da bi Komisija prispevala k učinkoviti uporabi te uredbe, bi morala izvajati kontrole na podlagi analize tveganja in glede na to pregledati tudi vsebino deklaracij CBAM. |
| --- | --- |

(61)

Da bi Komisija prispevala k učinkoviti uporabi te uredbe, bi morala izvajati kontrole na podlagi analize tveganja in glede na to pregledati tudi vsebino deklaracij CBAM.

| (62) | Da bi še naprej omogočali enotno uporabo te uredbe, bi morala Komisija kot predhodni prispevek pristojnim organom dati na voljo svoje izračune v zvezi s kuponi CBAM, ki jih je treba predati, na podlagi njenega pregleda deklaracij CBAM. Ta predhodni prispevek bi se moral zagotoviti izključno za okvirne namene in brez poseganja v dokončni izračun pristojnih organov. Zlasti ne bi smeli omogočiti pravice do pritožbe ali drugih popravnih ukrepov zoper predhodne prispevke Komisije. |
| --- | --- |

(62)

Da bi še naprej omogočali enotno uporabo te uredbe, bi morala Komisija kot predhodni prispevek pristojnim organom dati na voljo svoje izračune v zvezi s kuponi CBAM, ki jih je treba predati, na podlagi njenega pregleda deklaracij CBAM. Ta predhodni prispevek bi se moral zagotoviti izključno za okvirne namene in brez poseganja v dokončni izračun pristojnih organov. Zlasti ne bi smeli omogočiti pravice do pritožbe ali drugih popravnih ukrepov zoper predhodne prispevke Komisije.

| (63) | Države članice bi morale imeti tudi možnost, da za namene izvrševanja izvedejo preglede posameznih deklaracij CBAM. Ugotovitve pregledov posameznih deklaracij CBAM bi bilo treba posredovati Komisiji. Te ugotovitve bi bilo treba prek registra CBAM dati na voljo tudi drugim pristojnim organom. |
| --- | --- |

(63)

Države članice bi morale imeti tudi možnost, da za namene izvrševanja izvedejo preglede posameznih deklaracij CBAM. Ugotovitve pregledov posameznih deklaracij CBAM bi bilo treba posredovati Komisiji. Te ugotovitve bi bilo treba prek registra CBAM dati na voljo tudi drugim pristojnim organom.

| (64) | Države članice bi morale biti odgovorne za pravilno določitev in pobiranje prihodkov, ki izhajajo iz uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(64)

Države članice bi morale biti odgovorne za pravilno določitev in pobiranje prihodkov, ki izhajajo iz uporabe te uredbe.

| (65) | Komisija bi morala redno ocenjevati uporabo te uredbe ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Ta poročila bi se morala osredotočiti zlasti na možnosti za okrepitev podnebnih ukrepov, katerih cilj je doseči podnebno nevtralno Unijo najpozneje do leta 2050. Komisija bi morala v okviru tega poročanja čim prej zbrati informacije, potrebne za nadaljnjo razširitev področja uporabe te uredbe na vgrajene posredne emisije blaga, ki je navedeno v Prilogi II, ter o drugem blagu in storitvah, pri katerih bi lahko obstajalo tveganje selitve virov CO2, kot so proizvodi nižje v prodajni verigi, ter za razvijanje metod za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa, kot je določeno v Priporočilu Komisije 2013/179/EU (16)
  . Ta poročila bi morala vsebovati tudi oceno učinka CBAM na selitev virov CO2, tudi kar zadeva izvoz, ter njegov ekonomski, socialni in teritorialni učinek po vsej Uniji, pri tem pa upoštevati tudi posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij iz člena 349 PDEU ter otoških držav, ki so del carinskega območja Unije. |
| --- | --- |

(65)

Komisija bi morala redno ocenjevati uporabo te uredbe ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Ta poročila bi se morala osredotočiti zlasti na možnosti za okrepitev podnebnih ukrepov, katerih cilj je doseči podnebno nevtralno Unijo najpozneje do leta 2050. Komisija bi morala v okviru tega poročanja čim prej zbrati informacije, potrebne za nadaljnjo razširitev področja uporabe te uredbe na vgrajene posredne emisije blaga, ki je navedeno v Prilogi II, ter o drugem blagu in storitvah, pri katerih bi lahko obstajalo tveganje selitve virov CO2, kot so proizvodi nižje v prodajni verigi, ter za razvijanje metod za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa, kot je določeno v Priporočilu Komisije 2013/179/EU (16)
  . Ta poročila bi morala vsebovati tudi oceno učinka CBAM na selitev virov CO2, tudi kar zadeva izvoz, ter njegov ekonomski, socialni in teritorialni učinek po vsej Uniji, pri tem pa upoštevati tudi posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij iz člena 349 PDEU ter otoških držav, ki so del carinskega območja Unije.

| (66) | Komisija bi morala spremljati in ustrezno obravnavati prakse izogibanja tej uredbi, tudi kadar bi upravljavci lahko zgolj nekoliko spremenili svoje blago, ne da bi pri tem spremenili njegove bistvene značilnosti, ali umetno razdelili pošiljke, da bi se izognili obveznostim na podlagi te uredbe. Spremljati bi bilo treba tudi primere, ko bi bilo blago pred uvozom na trg Unije poslano v tretjo državo ali regijo, da bi se izognili obveznostim na podlagi te uredbe, ali v katerih bi upravljavci iz tretjih držav proizvode z manjšo intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov izvažali v Unijo, proizvode z večjo intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov pa obdržali na drugih trgih, ali ko bi izvozniki ali prodajalci reorganizirali svoje vzorce ter prodajne in proizvodne poti, ali pa katere koli druge vrste praks dvojne proizvodnje in dvojne prodaje za izogibanje obveznostim na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(66)

Komisija bi morala spremljati in ustrezno obravnavati prakse izogibanja tej uredbi, tudi kadar bi upravljavci lahko zgolj nekoliko spremenili svoje blago, ne da bi pri tem spremenili njegove bistvene značilnosti, ali umetno razdelili pošiljke, da bi se izognili obveznostim na podlagi te uredbe. Spremljati bi bilo treba tudi primere, ko bi bilo blago pred uvozom na trg Unije poslano v tretjo državo ali regijo, da bi se izognili obveznostim na podlagi te uredbe, ali v katerih bi upravljavci iz tretjih držav proizvode z manjšo intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov izvažali v Unijo, proizvode z večjo intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov pa obdržali na drugih trgih, ali ko bi izvozniki ali prodajalci reorganizirali svoje vzorce ter prodajne in proizvodne poti, ali pa katere koli druge vrste praks dvojne proizvodnje in dvojne prodaje za izogibanje obveznostim na podlagi te uredbe.

| (67) | Ob polnem spoštovanju načel iz te uredbe bi si morali prizadevati za razširitev njenega področja uporabe, da bi do leta 2030 vključili vse sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. Zato bi se morala Komisija pri pregledu in ocenjevanju uporabe te uredbe še naprej sklicevati na to časovnico in pri področju uporabe te uredbe dati prednost vključitvi tistih emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blago, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2 in najbolj ogljično intenzivno, ter tistega blaga nižje v prodajni verigi, ki vsebujejo znaten delež vsaj ene vrste blaga s področja uporabe te uredbe. Če Komisija do leta 2030 ne bo predložila zakonodajnega predloga za tako razširitev področja uporabe te uredbe, bi morala Evropski parlament in Svet obvestiti o razlogih za to in sprejeti potrebne ukrepe, da bi izpolnili cilj in čim prej vključili vse sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(67)

Ob polnem spoštovanju načel iz te uredbe bi si morali prizadevati za razširitev njenega področja uporabe, da bi do leta 2030 vključili vse sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. Zato bi se morala Komisija pri pregledu in ocenjevanju uporabe te uredbe še naprej sklicevati na to časovnico in pri področju uporabe te uredbe dati prednost vključitvi tistih emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blago, ki je najbolj izpostavljeno selitvi virov CO2 in najbolj ogljično intenzivno, ter tistega blaga nižje v prodajni verigi, ki vsebujejo znaten delež vsaj ene vrste blaga s področja uporabe te uredbe. Če Komisija do leta 2030 ne bo predložila zakonodajnega predloga za tako razširitev področja uporabe te uredbe, bi morala Evropski parlament in Svet obvestiti o razlogih za to in sprejeti potrebne ukrepe, da bi izpolnili cilj in čim prej vključili vse sektorje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES.

| (68) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu dve leti po prehodnem obdobju in vsaki dve leti zatem predložiti tudi poročilo o uporabi te uredbe. Rok za predložitev poročil bi bilo treba določiti glede na časovni načrt delovanja trga ogljika na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES. Poročila bi morala vsebovati oceno učinkov CBAM. |
| --- | --- |

(68)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu dve leti po prehodnem obdobju in vsaki dve leti zatem predložiti tudi poročilo o uporabi te uredbe. Rok za predložitev poročil bi bilo treba določiti glede na časovni načrt delovanja trga ogljika na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES. Poročila bi morala vsebovati oceno učinkov CBAM.

| (69) | Da se omogoči hiter in učinkovit odziv na nepredvidljive, izjemne in neizzvane okoliščine, ki bi imele uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo ene ali več tretjih držav, za katere velja CBAM, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo te uredbe. V njem bi morala določiti ukrepe, ki bodo najprimernejši glede na okoliščine, s katerimi bi se spopadala tretja država oziroma države, hkrati pa bo ohranjal cilje te uredbe. Ti ukrepi bi morali biti časovno omejeni. |
| --- | --- |

(69)

Da se omogoči hiter in učinkovit odziv na nepredvidljive, izjemne in neizzvane okoliščine, ki bi imele uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo ene ali več tretjih držav, za katere velja CBAM, bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predložiti zakonodajni predlog za spremembo te uredbe. V njem bi morala določiti ukrepe, ki bodo najprimernejši glede na okoliščine, s katerimi bi se spopadala tretja država oziroma države, hkrati pa bo ohranjal cilje te uredbe. Ti ukrepi bi morali biti časovno omejeni.

| (70) | Nadaljevati bi bilo treba dialog s tretjimi državami ter omogočiti sodelovanje in rešitve, ki bi lahko bile podlaga za posamezne odločitve glede podrobnosti CBAM med njegovim izvajanjem, zlasti v prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

(70)

Nadaljevati bi bilo treba dialog s tretjimi državami ter omogočiti sodelovanje in rešitve, ki bi lahko bile podlaga za posamezne odločitve glede podrobnosti CBAM med njegovim izvajanjem, zlasti v prehodnem obdobju.

| (71) | Komisija bi si morala prizadevati, da bi s tretjimi državami, katerih trgovino z Unijo zadeva ta uredba, sodelovala uravnoteženo in v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, da bi preučila možnost za dialog in sodelovanje v zvezi z izvajanjem posameznih elementov CBAM. Komisija bi morala preučiti tudi možnost za sklenitev sporazumov, v katerih bi se upoštevali mehanizmi za oblikovanje cen ogljika v tretjih državah. Unija bi morala državam v razvoju in najmanj razvitim državam, kot so jih opredelili Združeni narodi, v te namene zagotoviti tehnično pomoč. |
| --- | --- |

(71)

Komisija bi si morala prizadevati, da bi s tretjimi državami, katerih trgovino z Unijo zadeva ta uredba, sodelovala uravnoteženo in v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, da bi preučila možnost za dialog in sodelovanje v zvezi z izvajanjem posameznih elementov CBAM. Komisija bi morala preučiti tudi možnost za sklenitev sporazumov, v katerih bi se upoštevali mehanizmi za oblikovanje cen ogljika v tretjih državah. Unija bi morala državam v razvoju in najmanj razvitim državam, kot so jih opredelili Združeni narodi, v te namene zagotoviti tehnično pomoč.

| (72) | Vzpostavitev CBAM zahteva razvoj dvostranskega, večstranskega in mednarodnega sodelovanja s tretjimi državami. V ta namen bi morali oblikovati forum držav, ki že imajo instrumente za oblikovanje cen ogljika ali druge primerljive instrumente (v nadaljnjem besedilu: podnebni klub), da bi spodbudili izvedbo ambicioznih podnebnih politik v vseh državah in utrli pot za okvir oblikovanja cen ogljika na svetovni ravni. Podnebni klub bi moral biti odprt, prostovoljen in neizključujoč, njegov namen pa bi moralo biti zlasti izpolnjevanje visoke podnebne ambicije v skladu s Pariškim sporazumom. Podnebni klub bi lahko deloval pod okriljem večstranske mednarodne organizacije ter bi moral olajšati primerjavo in, kadar je ustrezno, usklajevanje ustreznih ukrepov, ki bodo pomagali zmanjševati emisije. Podnebni klub bi moral podpirati tudi primerljivost ustreznih podnebnih ukrepov z zagotavljanjem kakovosti spremljanja podnebja, poročanja in preverjanja med svojimi člani ter zagotavljanjem sredstev za sodelovanje in preglednost med Unijo in njenimi trgovinskimi partnerji. |
| --- | --- |

(72)

Vzpostavitev CBAM zahteva razvoj dvostranskega, večstranskega in mednarodnega sodelovanja s tretjimi državami. V ta namen bi morali oblikovati forum držav, ki že imajo instrumente za oblikovanje cen ogljika ali druge primerljive instrumente (v nadaljnjem besedilu: podnebni klub), da bi spodbudili izvedbo ambicioznih podnebnih politik v vseh državah in utrli pot za okvir oblikovanja cen ogljika na svetovni ravni. Podnebni klub bi moral biti odprt, prostovoljen in neizključujoč, njegov namen pa bi moralo biti zlasti izpolnjevanje visoke podnebne ambicije v skladu s Pariškim sporazumom. Podnebni klub bi lahko deloval pod okriljem večstranske mednarodne organizacije ter bi moral olajšati primerjavo in, kadar je ustrezno, usklajevanje ustreznih ukrepov, ki bodo pomagali zmanjševati emisije. Podnebni klub bi moral podpirati tudi primerljivost ustreznih podnebnih ukrepov z zagotavljanjem kakovosti spremljanja podnebja, poročanja in preverjanja med svojimi člani ter zagotavljanjem sredstev za sodelovanje in preglednost med Unijo in njenimi trgovinskimi partnerji.

| (73) | Za nadaljnjo podporo pri doseganju ciljev Pariškega sporazuma v tretjih državah je zaželeno, da bi Unija prek svojega proračuna še naprej nudila finančno podporo za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v najmanj razvitih državah, vključno z njihovimi prizadevanji za razogljičenje in preoblikovanje njihovih predelovalnih industrij. Unija bi morala s to podporo tudi prispevati pri prilagajanju zadevnih industrij novim regulativnim zahtevam, ki izhajajo iz te uredbe. |
| --- | --- |

(73)

Za nadaljnjo podporo pri doseganju ciljev Pariškega sporazuma v tretjih državah je zaželeno, da bi Unija prek svojega proračuna še naprej nudila finančno podporo za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v najmanj razvitih državah, vključno z njihovimi prizadevanji za razogljičenje in preoblikovanje njihovih predelovalnih industrij. Unija bi morala s to podporo tudi prispevati pri prilagajanju zadevnih industrij novim regulativnim zahtevam, ki izhajajo iz te uredbe.

| (74) | Ker je cilj CBAM spodbujati čistejšo proizvodnjo, se je Unija zavezala, da bo v okviru zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora in v skladu s Pariškim sporazumom sodelovala s tretjimi državami z nizkimi in srednjimi dohodki ter jih podpirala pri razogljičenju njihovih predelovalnih industrij. Unija bi morala prek svojega proračuna še naprej podpirati te države, zlasti najmanj razvite države, da bi jim pomagala pri prilagajanju obveznostim na podlagi te uredbe. Unija bi morala tudi v teh državah še naprej podpirati blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, tudi pri njihovih prizadevanjih za razogljičenje in preoblikovanje njihovih predelovalnih industrij, in sicer do zgornje meje večletnega finančnega okvira in finančne podpore, ki jo Unija zagotavlja mednarodnemu podnebnemu financiranju. Unija si prizadeva za uvedbo novega vira lastnih sredstev na podlagi prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM. |
| --- | --- |

(74)

Ker je cilj CBAM spodbujati čistejšo proizvodnjo, se je Unija zavezala, da bo v okviru zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora in v skladu s Pariškim sporazumom sodelovala s tretjimi državami z nizkimi in srednjimi dohodki ter jih podpirala pri razogljičenju njihovih predelovalnih industrij. Unija bi morala prek svojega proračuna še naprej podpirati te države, zlasti najmanj razvite države, da bi jim pomagala pri prilagajanju obveznostim na podlagi te uredbe. Unija bi morala tudi v teh državah še naprej podpirati blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, tudi pri njihovih prizadevanjih za razogljičenje in preoblikovanje njihovih predelovalnih industrij, in sicer do zgornje meje večletnega finančnega okvira in finančne podpore, ki jo Unija zagotavlja mednarodnemu podnebnemu financiranju. Unija si prizadeva za uvedbo novega vira lastnih sredstev na podlagi prihodkov, ustvarjenih s prodajo kuponov CBAM.

| (75) | Ta uredba ne posega v uredbi (EU) 2016/679 (17) in (EU) 2018/1725 (18) Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(75)

Ta uredba ne posega v uredbi (EU) 2016/679 (17) in (EU) 2018/1725 (18) Evropskega parlamenta in Sveta.

| (76) | Za učinkovitost bi bilo treba za to uredbo smiselno uporabljati Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 (19). |
| --- | --- |

(76)

Za učinkovitost bi bilo treba za to uredbo smiselno uporabljati Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 (19).

| (77) | Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z:






  — | dopolnitvijo te uredbe z določitvijo zahtev in postopkov za tretje države ali ozemlja, ki so bila črtana s seznama iz točke 2 Priloge III, da se zagotovi uporaba te uredbe za te države ali ozemlja v zvezi z električno energijo; |
| --- | --- | --- |

(77)

Za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z:

—

dopolnitvijo te uredbe z določitvijo zahtev in postopkov za tretje države ali ozemlja, ki so bila črtana s seznama iz točke 2 Priloge III, da se zagotovi uporaba te uredbe za te države ali ozemlja v zvezi z električno energijo;

| — | spremembo seznama tretjih držav in ozemelj, navedenih v točki 1 ali 2 Priloge III, bodisi z uvrstitvijo teh držav ali ozemelj na ta seznam, da bi iz CBAM izključili tiste tretje države ali ozemlja, ki bodo v primeru prihodnjih sporazumov v celoti vključena v EU ETS ali bodo z njim povezana, bodisi s črtanjem tretjih držav ali ozemelj s seznama, tako da bi zanje veljal CBAM, kadar te države in ozemlja za blago, izvoženo v Unijo, dejansko ne bodo zaračunavala cene EU ETS; |
| --- | --- |

—

spremembo seznama tretjih držav in ozemelj, navedenih v točki 1 ali 2 Priloge III, bodisi z uvrstitvijo teh držav ali ozemelj na ta seznam, da bi iz CBAM izključili tiste tretje države ali ozemlja, ki bodo v primeru prihodnjih sporazumov v celoti vključena v EU ETS ali bodo z njim povezana, bodisi s črtanjem tretjih držav ali ozemelj s seznama, tako da bi zanje veljal CBAM, kadar te države in ozemlja za blago, izvoženo v Unijo, dejansko ne bodo zaračunavala cene EU ETS;

| — | dopolnitvijo te uredbe z določitvijo pogojev za izdajo akreditacije preveriteljem, kontrolo in nadzor akreditiranih preveriteljev, preklic akreditacij ter vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov; |
| --- | --- |

—

dopolnitvijo te uredbe z določitvijo pogojev za izdajo akreditacije preveriteljem, kontrolo in nadzor akreditiranih preveriteljev, preklic akreditacij ter vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov;

| — | dopolnitvijo te uredbe z nadaljnjo opredelitvijo časovnega načrta, upravljanja in drugih vidikov prodaje in odkupa kuponov CBAM ter |
| --- | --- |

—

dopolnitvijo te uredbe z nadaljnjo opredelitvijo časovnega načrta, upravljanja in drugih vidikov prodaje in odkupa kuponov CBAM ter

| — | spremembo seznama blaga v Prilogi I, tako da se v nekaterih okoliščinah doda blago, ki je bilo nekoliko spremenjeno, zato da se okrepijo ukrepi zoper prakse izogibanja. |
| --- | --- |

—

spremembo seznama blaga v Prilogi I, tako da se v nekaterih okoliščinah doda blago, ki je bilo nekoliko spremenjeno, zato da se okrepijo ukrepi zoper prakse izogibanja.

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (20). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (78) | Ta posvetovanja bi morala potekati pregledno in lahko zajemajo tudi predhodna posvetovanja z deležniki, kot so pristojni organi, industrija (tudi mala in srednja podjetja) ter socialni partnerji, kot so sindikati, organizacije civilne družbe in okoljske organizacije. |
| --- | --- |

(78)

Ta posvetovanja bi morala potekati pregledno in lahko zajemajo tudi predhodna posvetovanja z deležniki, kot so pristojni organi, industrija (tudi mala in srednja podjetja) ter socialni partnerji, kot so sindikati, organizacije civilne družbe in okoljske organizacije.

| (79) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (21). |
| --- | --- |

(79)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (21).

| (80) | Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki naj vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter, kadar je ustrezno, upravne in denarne kazni. CBAM bi se zato moral opirati na ustrezne in učinkovite mehanizme za preprečevanje izgub prihodkov. |
| --- | --- |

(80)

Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, ki naj vključujejo preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter, kadar je ustrezno, upravne in denarne kazni. CBAM bi se zato moral opirati na ustrezne in učinkovite mehanizme za preprečevanje izgub prihodkov.

| (81) | Ker ciljev te uredbe, in sicer preprečevanja tveganja selitve virov CO2 in s tem zmanjševanja emisij ogljika na svetovni ravni, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(81)

Ker ciljev te uredbe, in sicer preprečevanja tveganja selitve virov CO2 in s tem zmanjševanja emisij ogljika na svetovni ravni, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (82) | Da bi se omogočilo pravočasno sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov na podlagi te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(82)

Da bi se omogočilo pravočasno sprejetje delegiranih in izvedbenih aktov na podlagi te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba vzpostavlja mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM) za obravnavanje emisij toplogrednih plinov, vgrajenih v blagu, navedenem v Prilogi I, ob uvozu tega blaga na carinsko območje Unije, da se prepreči tveganje selitve virov CO2, s čimer bi zmanjšali emisije ogljika na svetovni ravni in podprli cilje Pariškega sporazuma, med drugim tudi z ustvarjanjem spodbud za zmanjšanje emisij upravljavcev v tretjih državah.

2.   CBAM dopolnjuje sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljen na podlagi Direktive 2003/87/ES (EU ETS), in sicer tako, da se enakovredna pravila uporabljajo tudi za uvoz blaga iz člena 2 te uredbe na carinsko območje Unije.

3.   Namen CBAM je nadomestiti mehanizme, vzpostavljene na podlagi Direktive 2003/87/ES za preprečevanje tveganja selitve virov CO2, tako da odraža obseg pravic iz EU ETS, ki so v skladu s členom 10a navedene direktive dodeljene brezplačno.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za blago, navedeno v Prilogi I, s poreklom iz tretje države, kadar se to blago ali oplemeniteni proizvodi iz tega blaga, ki so rezultat postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 256 Uredbe (EU) št. 952/2013, uvozijo na carinsko območje Unije.

2.   Ta uredba se uporablja tudi za blago, navedeno v Prilogi I k tej uredbi, s poreklom iz tretje države, kadar se to blago ali oplemeniteni proizvodi iz tega blaga, ki so rezultat postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 256 Uredbe (EU) št. 952/2013, vnesejo na umeten otok, nepremično ali plavajočo konstrukcijo ali katere koli druge konstrukcije v epikontinentalnem pasu ali izključni ekonomski coni države članice, ki meji na carinsko območje Unije.

Komisija sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pogojev za uporabo CBAM za tako blago, zlasti kar zadeva primere, enakovredne uvozu tega blaga na carinsko območje Unije in njegovi sprostitvi v prosti promet, postopke za predložitev deklaracije CBAM za tako blago in kontrole, ki jih morajo izvesti carinski organi. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.

3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se ta uredba ne uporablja za:

| (a) | blago, navedeno v Prilogi I k tej uredbi, ki se uvozi na carinsko območje Unije, če realna vrednost tega blaga na pošiljko ne presega vrednosti, ki je v členu 23 Uredbe Sveta (ES) št. 1186/2009 (22) določena za blago zanemarljive vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

blago, navedeno v Prilogi I k tej uredbi, ki se uvozi na carinsko območje Unije, če realna vrednost tega blaga na pošiljko ne presega vrednosti, ki je v členu 23 Uredbe Sveta (ES) št. 1186/2009 (22) določena za blago zanemarljive vrednosti;

| (b) | blago v osebni prtljagi potnikov, ki prihajajo iz tretje države, če realna vrednost tega blaga ne presega vrednosti, ki je v členu 23 Uredbe (ES) št. 1186/2009 določena za blago zanemarljive vrednosti; |
| --- | --- |

(b)

blago v osebni prtljagi potnikov, ki prihajajo iz tretje države, če realna vrednost tega blaga ne presega vrednosti, ki je v členu 23 Uredbe (ES) št. 1186/2009 določena za blago zanemarljive vrednosti;

| (c) | blago, ki se giblje ali uporablja v okviru vojaških aktivnosti na podlagi člena 1, točka 49, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (23). |
| --- | --- |

(c)

blago, ki se giblje ali uporablja v okviru vojaških aktivnosti na podlagi člena 1, točka 49, Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (23).

4.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 se ta uredba ne uporablja za blago s poreklom iz tretjih držav in ozemelj, navedenih v točki 1 Priloge III.

5.   Uvoženo blago se šteje za blago s poreklom iz tretjih držav v skladu s pravili o nepreferencialnem poreklu iz člena 59 Uredbe (EU) št. 952/2013.

6.   Tretje države in ozemlja se navedejo v točki 1 Priloge III, kadar izpolnjujejo oba naslednja pogoja:

| (a) | za to tretjo državo ali ozemlje se uporablja EU ETS, ali pa je bil med to tretjo državo ali ozemljem in Unijo sklenjen sporazum, ki EU ETS v celoti povezuje s sistemom za trgovanje z emisijami te tretje države ali ozemlja; |
| --- | --- |

(a)

za to tretjo državo ali ozemlje se uporablja EU ETS, ali pa je bil med to tretjo državo ali ozemljem in Unijo sklenjen sporazum, ki EU ETS v celoti povezuje s sistemom za trgovanje z emisijami te tretje države ali ozemlja;

| (b) | cena ogljika, plačana v državi, katere poreklo ima blago, se za emisije toplogrednih plinov, vgrajene v tem blagu, dejansko zaračuna brez kakršnega koli popusta, ki bi presegal tiste, ki se uporabljajo tudi v skladu z EU ETS. |
| --- | --- |

(b)

cena ogljika, plačana v državi, katere poreklo ima blago, se za emisije toplogrednih plinov, vgrajene v tem blagu, dejansko zaračuna brez kakršnega koli popusta, ki bi presegal tiste, ki se uporabljajo tudi v skladu z EU ETS.

7.   Če ima tretja država ali ozemlje trg z električno energijo, ki je s spajanjem trgov povezan z notranjim trgom Unije za električno energijo, in ni tehnične rešitve, da bi se CBAM uporabljal za uvoz električne energije iz te tretje države ali ozemlja na carinsko območje Unije, je tak uvoz električne energije iz te države ali ozemlja izvzet iz uporabe CBAM, če Komisija oceni, da so v skladu z odstavkom 8 izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | tretja država ali ozemlje je sklenilo sporazum z Unijo, v katerem je določena obveznost uporabe prava Unije na področju električne energije, vključno z zakonodajo o razvoju obnovljivih virov energije ter drugimi pravili na področju energije, okolja in konkurence; |
| --- | --- |

(a)

tretja država ali ozemlje je sklenilo sporazum z Unijo, v katerem je določena obveznost uporabe prava Unije na področju električne energije, vključno z zakonodajo o razvoju obnovljivih virov energije ter drugimi pravili na področju energije, okolja in konkurence;

| (b) | v tej tretji državi ali ozemlju se v skladu z njeno nacionalno zakonodajo izvajajo glavne določbe zakonodaje Unije o trgu z električno energijo, vključno z razvojem obnovljivih virov energije in spajanjem trgov z električno energijo; |
| --- | --- |

(b)

v tej tretji državi ali ozemlju se v skladu z njeno nacionalno zakonodajo izvajajo glavne določbe zakonodaje Unije o trgu z električno energijo, vključno z razvojem obnovljivih virov energije in spajanjem trgov z električno energijo;

| (c) | tretja država ali ozemlje je Komisiji predložilo časovni načrt s časovnim razporedom za sprejetje ukrepov za izvajanje pogojev iz točk (d) in (e); |
| --- | --- |

(c)

tretja država ali ozemlje je Komisiji predložilo časovni načrt s časovnim razporedom za sprejetje ukrepov za izvajanje pogojev iz točk (d) in (e);

| (d) | tretja država ali ozemlje se je zavezalo podnebni nevtralnosti do leta 2050 ter je, kadar je to ustrezno, skladno s tem uradno oblikovalo dolgoročno strategijo za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja, ki je usklajena s tem ciljem, jo sporočilo Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ter to zavezo izvaja v svoji nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

(d)

tretja država ali ozemlje se je zavezalo podnebni nevtralnosti do leta 2050 ter je, kadar je to ustrezno, skladno s tem uradno oblikovalo dolgoročno strategijo za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov do sredine stoletja, ki je usklajena s tem ciljem, jo sporočilo Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ter to zavezo izvaja v svoji nacionalni zakonodaji;

| (e) | tretja država ali ozemlje je pri izvajanju časovnega načrta iz točke (c) pokazalo, da je upoštevalo določene roke, in znaten napredek pri usklajevanju nacionalne zakonodaje s pravom Unije na področju podnebnih ukrepov na podlagi navedenega časovnega načrta, vključno z napredkom pri oblikovanju cen ogljika na ravni, enaki kot v Uniji zlasti glede proizvodnje električne energije; uvajanje sistema za trgovanje z emisijami za električno energijo po ceni, ki je enaka kot v EU ETS, se zaključi do 1. januarja 2030; |
| --- | --- |

(e)

tretja država ali ozemlje je pri izvajanju časovnega načrta iz točke (c) pokazalo, da je upoštevalo določene roke, in znaten napredek pri usklajevanju nacionalne zakonodaje s pravom Unije na področju podnebnih ukrepov na podlagi navedenega časovnega načrta, vključno z napredkom pri oblikovanju cen ogljika na ravni, enaki kot v Uniji zlasti glede proizvodnje električne energije; uvajanje sistema za trgovanje z emisijami za električno energijo po ceni, ki je enaka kot v EU ETS, se zaključi do 1. januarja 2030;

| (f) | tretja država ali ozemlje je vzpostavilo učinkovit sistem za preprečevanje posrednega uvoza električne energije v Unijo iz drugih tretjih držav ali ozemelj, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (e). |
| --- | --- |

(f)

tretja država ali ozemlje je vzpostavilo učinkovit sistem za preprečevanje posrednega uvoza električne energije v Unijo iz drugih tretjih držav ali ozemelj, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (e).

8.   Tretja država ali ozemlje, ki izpolnjuje vse pogoje iz odstavka 7, se navede v točki 2 Priloge III in predloži dve poročili o izpolnjevanju teh pogojev, prvo do 1. julija 2025 in drugo do 31. decembra 2027. Komisija do 31. decembra 2025 in do 1. julija 2028, zlasti na podlagi časovnega načrta iz odstavka 7, točka (c), in poročil, ki jih prejme od tretje države ali ozemlja, oceni, ali ta tretja država ali ozemlje še vedno izpolnjuje pogoje iz odstavka 7.

9.   Tretja država ali ozemlje, navedeno v točki 2 Priloge III, se črta s tega seznama, kadar je izpolnjen eden ali več naslednjih pogojev:

| (a) | Komisija ima razloge za mnenje, da ta tretja država ali ozemlje ni pokazalo zadostnega napredka za izpolnitev enega od pogojev, določenih v odstavku 7, ali če je ta tretja država ali ozemlje sprejelo ukrep, ki ni združljiv s cilji iz podnebne in okoljske zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

(a)

Komisija ima razloge za mnenje, da ta tretja država ali ozemlje ni pokazalo zadostnega napredka za izpolnitev enega od pogojev, določenih v odstavku 7, ali če je ta tretja država ali ozemlje sprejelo ukrep, ki ni združljiv s cilji iz podnebne in okoljske zakonodaje Unije;

| (b) | ta tretja država ali ozemlje je sprejelo ukrepe v nasprotju s svojimi cilji razogljičenja, kot je zagotavljanje javne podpore za vzpostavitev nove proizvodne zmogljivosti, ki izpušča več kot 550 gramov ogljikovega dioksida CO2 iz fosilnih goriv na kilovatno uro električne energije; |
| --- | --- |

(b)

ta tretja država ali ozemlje je sprejelo ukrepe v nasprotju s svojimi cilji razogljičenja, kot je zagotavljanje javne podpore za vzpostavitev nove proizvodne zmogljivosti, ki izpušča več kot 550 gramov ogljikovega dioksida CO2 iz fosilnih goriv na kilovatno uro električne energije;

| (c) | Komisija ima dokaze, da so se zaradi povečanega izvoza električne energije v Unijo emisije na kilovatno uro električne energije, proizvedene v tej tretji državi ali ozemlju, povečale za vsaj 5 % v primerjavi s 1. januarjem 2026. |
| --- | --- |

(c)

Komisija ima dokaze, da so se zaradi povečanega izvoza električne energije v Unijo emisije na kilovatno uro električne energije, proizvedene v tej tretji državi ali ozemlju, povečale za vsaj 5 % v primerjavi s 1. januarjem 2026.

10.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo zahtev in postopkov za tretje države ali ozemlja, ki so črtani s seznama v točki 2 Priloge III, da se za te države ali ozemlja zagotovi uporaba te uredbe v zvezi z električno energijo. Če v takih primerih spajanje trgov ostaja nezdružljivo z uporabo te uredbe, se lahko Komisija odloči, da te tretje države ali ozemlja izključi iz spajanja trgov Unije in zahteva eksplicitno dodeljevanje zmogljivosti na meji med Unijo in temi tretjimi državami ali ozemlji, tako da se lahko uporablja CBAM.

11.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za spremembo seznamov tretjih držav ali ozemelj, navedenih v točki 1 ali 2 Priloge III, tako da se tretja država ali ozemlje doda ali odstrani, odvisno od tega, ali so za zadevno tretjo državo ali ozemlje izpolnjeni pogoji iz odstavka 6, 7 ali 9 tega člena.

12.   Unija lahko sklene sporazume s tretjimi državami ali ozemlji, da bi za namene uporabe člena 9 upoštevala mehanizme oblikovanja cen ogljika v teh državah ali ozemljih.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „blago“ pomeni blago, navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(1)

„blago“ pomeni blago, navedeno v Prilogi I;

| (2) | „toplogredni plini“ pomeni toplogredne pline, kakor so določeni v Prilogi I v zvezi z vsakim blagom iz navedene priloge; |
| --- | --- |

(2)

„toplogredni plini“ pomeni toplogredne pline, kakor so določeni v Prilogi I v zvezi z vsakim blagom iz navedene priloge;

| (3) | „emisije“ pomeni izpust toplogrednih plinov iz proizvodnje blaga v ozračje; |
| --- | --- |

(3)

„emisije“ pomeni izpust toplogrednih plinov iz proizvodnje blaga v ozračje;

| (4) | „uvoz“ pomeni sprostitev v prosti promet, kot je določeno v členu 201 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(4)

„uvoz“ pomeni sprostitev v prosti promet, kot je določeno v členu 201 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (5) | „EU ETS“ pomeni sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji v zvezi z dejavnostmi, navedenimi v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, ki niso letalske dejavnosti; |
| --- | --- |

(5)

„EU ETS“ pomeni sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji v zvezi z dejavnostmi, navedenimi v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, ki niso letalske dejavnosti;

| (6) | „carinsko območje Unije“ pomeni ozemlje, opredeljeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(6)

„carinsko območje Unije“ pomeni ozemlje, opredeljeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (7) | „tretja država“ pomeni državo ali ozemlje zunaj carinskega območja Unije; |
| --- | --- |

(7)

„tretja država“ pomeni državo ali ozemlje zunaj carinskega območja Unije;

| (8) | „epikontinentalni pas“ pomeni epikontinentalni pas, kakor je opredeljen v členu 76 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

(8)

„epikontinentalni pas“ pomeni epikontinentalni pas, kakor je opredeljen v členu 76 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu;

| (9) | „izključna ekonomska cona“ pomeni izključno ekonomsko cono, kakor je opredeljena v členu 55 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in ki jo je država članica na podlagi navedene konvencije razglasila za izključno ekonomsko cono; |
| --- | --- |

(9)

„izključna ekonomska cona“ pomeni izključno ekonomsko cono, kakor je opredeljena v členu 55 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu in ki jo je država članica na podlagi navedene konvencije razglasila za izključno ekonomsko cono;

| (10) | „realna vrednost“ pomeni realno vrednost za blago komercialne narave, kot je opredeljena v členu 1, točka 48, Delegirane uredbe (EU) 2015/2446; |
| --- | --- |

(10)

„realna vrednost“ pomeni realno vrednost za blago komercialne narave, kot je opredeljena v členu 1, točka 48, Delegirane uredbe (EU) 2015/2446;

| (11) | „spajanje trgov“ pomeni dodeljevanje prenosne zmogljivosti prek sistema Unije, ki hkrati ujema naročila in dodeljuje prenosne zmogljivosti med trgovalnimi območji, kakor je določeno v Uredbi (EU) 2015/1222; |
| --- | --- |

(11)

„spajanje trgov“ pomeni dodeljevanje prenosne zmogljivosti prek sistema Unije, ki hkrati ujema naročila in dodeljuje prenosne zmogljivosti med trgovalnimi območji, kakor je določeno v Uredbi (EU) 2015/1222;

| (12) | „eksplicitno dodeljevanje zmogljivosti“ pomeni dodeljevanje čezmejnih prenosnih zmogljivosti, ločeno od trgovanja z električno energijo; |
| --- | --- |

(12)

„eksplicitno dodeljevanje zmogljivosti“ pomeni dodeljevanje čezmejnih prenosnih zmogljivosti, ločeno od trgovanja z električno energijo;

| (13) | „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga imenuje vsaka država članica v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(13)

„pristojni organ“ pomeni organ, ki ga imenuje vsaka država članica v skladu s členom 11;

| (14) | „carinski organi“ pomeni carinske uprave držav članic, kakor so opredeljene v členu 5, točka 1, Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(14)

„carinski organi“ pomeni carinske uprave držav članic, kakor so opredeljene v členu 5, točka 1, Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (15) | „uvoznik“ pomeni osebo, ki vloži carinsko deklaracijo za sprostitev blaga v prosti promet v svojem imenu in za svoj račun, ali, kadar carinsko deklaracijo vloži posredni carinski zastopnik v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 952/2013, osebo, v imenu katere je taka deklaracija vložena; |
| --- | --- |

(15)

„uvoznik“ pomeni osebo, ki vloži carinsko deklaracijo za sprostitev blaga v prosti promet v svojem imenu in za svoj račun, ali, kadar carinsko deklaracijo vloži posredni carinski zastopnik v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 952/2013, osebo, v imenu katere je taka deklaracija vložena;

| (16) | „carinski deklarant“ pomeni deklaranta, kakor je opredeljen v členu 5, točka 15, Uredbe (EU) št. 952/2013, ki vloži carinsko deklaracijo za sprostitev blaga v prosti promet v svojem imenu, ali osebo, v imenu katere je taka deklaracija vložena; |
| --- | --- |

(16)

„carinski deklarant“ pomeni deklaranta, kakor je opredeljen v členu 5, točka 15, Uredbe (EU) št. 952/2013, ki vloži carinsko deklaracijo za sprostitev blaga v prosti promet v svojem imenu, ali osebo, v imenu katere je taka deklaracija vložena;

| (17) | „pooblaščeni deklarant CBAM“ pomeni osebo, ki jo je v skladu s členom 17 pooblastil pristojni organ; |
| --- | --- |

(17)

„pooblaščeni deklarant CBAM“ pomeni osebo, ki jo je v skladu s členom 17 pooblastil pristojni organ;

| (18) | „oseba“ pomeni fizično osebo, pravno osebo ali katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj; |
| --- | --- |

(18)

„oseba“ pomeni fizično osebo, pravno osebo ali katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj;

| (19) | „s sedežem v državi članici“ pomeni:






  (a) | vsako osebo, ki ima prebivališče v državi članici, če gre za fizično osebo; |
| --- | --- | --- |

(19)

„s sedežem v državi članici“ pomeni:

(a)

vsako osebo, ki ima prebivališče v državi članici, če gre za fizično osebo;

| (b) | vsako osebo, ki ima registrirani sedež, glavno upravo ali stalno poslovno enoto v državi članici, če gre za pravno osebo ali združenje oseb; |
| --- | --- |

(b)

vsako osebo, ki ima registrirani sedež, glavno upravo ali stalno poslovno enoto v državi članici, če gre za pravno osebo ali združenje oseb;

| (20) | „registracijska in identifikacijska številka gospodarskega subjekta (številka EORI)“ pomeni številko, ki jo carinski organ dodeli pri registraciji za carinske namene v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(20)

„registracijska in identifikacijska številka gospodarskega subjekta (številka EORI)“ pomeni številko, ki jo carinski organ dodeli pri registraciji za carinske namene v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (21) | „neposredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnih procesov blaga, vključno z emisijami iz proizvodnje ogrevanja in hlajenja, ki se porabi med proizvodnimi procesi, ne glede na lokacijo proizvodnje ogrevanja ali hlajenja; |
| --- | --- |

(21)

„neposredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnih procesov blaga, vključno z emisijami iz proizvodnje ogrevanja in hlajenja, ki se porabi med proizvodnimi procesi, ne glede na lokacijo proizvodnje ogrevanja ali hlajenja;

| (22) | „vgrajene emisije“ pomeni neposredne emisije, sproščene med proizvodnjo blaga, in posredne emisije iz proizvodnje električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi, izračunane v skladu z metodami iz Priloge IV in podrobneje določene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(7); |
| --- | --- |

(22)

„vgrajene emisije“ pomeni neposredne emisije, sproščene med proizvodnjo blaga, in posredne emisije iz proizvodnje električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi, izračunane v skladu z metodami iz Priloge IV in podrobneje določene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(7);

| (23) | „tona CO2e“ pomeni metrično tono CO2 ali količino katerega koli drugega toplogrednega plina, navedenega v Prilogi I, z enakovrednim potencialom globalnega segrevanja; |
| --- | --- |

(23)

„tona CO2e“ pomeni metrično tono CO2 ali količino katerega koli drugega toplogrednega plina, navedenega v Prilogi I, z enakovrednim potencialom globalnega segrevanja;

2

2

| (24) | „kupon CBAM“ pomeni kupon v elektronski obliki, ki ustreza eni toni emisij CO2e, vgrajenih v blagu; |
| --- | --- |

(24)

„kupon CBAM“ pomeni kupon v elektronski obliki, ki ustreza eni toni emisij CO2e, vgrajenih v blagu;

2

| (25) | „predaja“ pomeni poravnavo kuponov CBAM s prijavljenimi emisijami, vgrajenimi v uvoženem blagu, ali z emisijami, vgrajenimi v uvoženem blagu, ki bi morale biti prijavljene; |
| --- | --- |

(25)

„predaja“ pomeni poravnavo kuponov CBAM s prijavljenimi emisijami, vgrajenimi v uvoženem blagu, ali z emisijami, vgrajenimi v uvoženem blagu, ki bi morale biti prijavljene;

| (26) | „proizvodni procesi“ pomeni kemične in fizikalne procese, ki se v napravi izvajajo za proizvodnjo blaga; |
| --- | --- |

(26)

„proizvodni procesi“ pomeni kemične in fizikalne procese, ki se v napravi izvajajo za proizvodnjo blaga;

| (27) | „privzeta vrednost“ pomeni vrednost, izračunano ali pridobljeno iz sekundarnih podatkov, ki predstavlja emisije, vgrajene v blagu; |
| --- | --- |

(27)

„privzeta vrednost“ pomeni vrednost, izračunano ali pridobljeno iz sekundarnih podatkov, ki predstavlja emisije, vgrajene v blagu;

| (28) | „dejanske emisije“ pomeni emisije, izračunane na podlagi primarnih podatkov iz proizvodnih procesov blaga in proizvodnje električne energije, ki se med temi procesi porabi, kot je določeno v skladu z metodami iz Priloge IV; |
| --- | --- |

(28)

„dejanske emisije“ pomeni emisije, izračunane na podlagi primarnih podatkov iz proizvodnih procesov blaga in proizvodnje električne energije, ki se med temi procesi porabi, kot je določeno v skladu z metodami iz Priloge IV;

| (29) | „cena ogljika“ pomeni denarni znesek, ki se plača v tretji državi v okviru sistema za zmanjšanje emisij ogljika, v obliki davka, dajatve ali pristojbine ali v obliki pravic do emisije v okviru sistema za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov, in se izračuna na podlagi toplogrednih plinov, ki so zajeti v tem ukrepu in se sprostijo med proizvodnjo blaga; |
| --- | --- |

(29)

„cena ogljika“ pomeni denarni znesek, ki se plača v tretji državi v okviru sistema za zmanjšanje emisij ogljika, v obliki davka, dajatve ali pristojbine ali v obliki pravic do emisije v okviru sistema za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov, in se izračuna na podlagi toplogrednih plinov, ki so zajeti v tem ukrepu in se sprostijo med proizvodnjo blaga;

| (30) | „naprava“ pomeni nepremično tehnično enoto, v kateri se izvaja proizvodni proces; |
| --- | --- |

(30)

„naprava“ pomeni nepremično tehnično enoto, v kateri se izvaja proizvodni proces;

| (31) | „upravljavec“ pomeni vsako osebo, ki upravlja ali nadzoruje napravo v tretji državi; |
| --- | --- |

(31)

„upravljavec“ pomeni vsako osebo, ki upravlja ali nadzoruje napravo v tretji državi;

| (32) | „nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, ki ga imenuje vsaka država članica na podlagi člena 4(1) Uredbe (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

(32)

„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, ki ga imenuje vsaka država članica na podlagi člena 4(1) Uredbe (ES) št. 765/2008;

| (33) | „pravica iz EU ETS“ pomeni pravico, kot je opredeljena v členu 3, točka (a), Direktive 2003/87/ES za dejavnosti, navedene v Prilogi I k navedeni direktivi, ki niso letalske dejavnosti; |
| --- | --- |

(33)

„pravica iz EU ETS“ pomeni pravico, kot je opredeljena v členu 3, točka (a), Direktive 2003/87/ES za dejavnosti, navedene v Prilogi I k navedeni direktivi, ki niso letalske dejavnosti;

| (34) | „posredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnje električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga, ne glede na lokacijo proizvodnje porabljene električne energije. |
| --- | --- |

(34)

„posredne emisije“ pomeni emisije iz proizvodnje električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga, ne glede na lokacijo proizvodnje porabljene električne energije.

POGLAVJE II

OBVEZNOSTI IN PRAVICE POOBLAŠČENIH DEKLARANTOV CBAM

Člen 4

Uvoz blaga

Blago na carinsko območje Unije uvaža samo pooblaščeni deklarant CBAM.

Člen 5

Zahtevek za pridobitev dovoljenja

1.   Vsak uvoznik s sedežem v državi članici pred uvozom blaga na carinsko območje Unije zaprosi za status pooblaščenega deklaranta CBAM (v nadaljnjem besedilu: zahtevek za pridobitev dovoljenja). Kadar tak uvoznik imenuje posrednega carinskega zastopnika v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 952/2013 in se slednji strinja, da bo deloval kot pooblaščeni deklarant CBAM, zahtevek za pridobitev dovoljenja vloži ta posredni carinski zastopnik.

2.   Kadar uvoznik nima sedeža v državi članici, zahtevek za pridobitev dovoljenja vloži posredni carinski zastopnik.

3.   Zahtevek za pridobitev dovoljenja se vloži prek registra CBAM, vzpostavljenega v skladu s členom 14.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1, kadar se prenosna zmogljivost za uvoz električne energije dodeli z eksplicitno dodelitvijo zmogljivosti, se oseba, ki ji je dodeljena zmogljivost za uvoz in ki to zmogljivost za uvoz napove, za namene te uredbe šteje za pooblaščenega deklaranta CBAM v državi članici, v kateri je oseba prijavila uvoz električne energije v carinski deklaraciji. Uvoz se meri na mejo za časovna obdobja, ki niso daljša od ene ure, in v isti uri ni mogoč odbitek izvoza ali tranzita.

Osebo v registru CBAM registrira pristojni organ države članice, v kateri je bila vložena carinska deklaracija.

5.   Zahtevek za pridobitev dovoljenja zajema naslednje informacije o vložniku:

| (a) | ime, naslov in kontaktne informacije; |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov in kontaktne informacije;

| (b) | številko EORI; |
| --- | --- |

(b)

številko EORI;

| (c) | glavno gospodarsko dejavnost, ki jo izvaja v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

glavno gospodarsko dejavnost, ki jo izvaja v Uniji;

| (d) | potrdilo davčnega organa države članice, v kateri ima vložnik sedež, da vložnik ni predmet neporavnanega naloga za izterjavo nacionalnih davčnih dolgov; |
| --- | --- |

(d)

potrdilo davčnega organa države članice, v kateri ima vložnik sedež, da vložnik ni predmet neporavnanega naloga za izterjavo nacionalnih davčnih dolgov;

| (e) | častno izjavo, da vložnik v petih letih pred letom vložitve zahtevka ni bil vpleten v hude ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil ali pravil o zlorabi trga, vključno s tem, da ni storil hujših kaznivih dejanj v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo; |
| --- | --- |

(e)

častno izjavo, da vložnik v petih letih pred letom vložitve zahtevka ni bil vpleten v hude ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil ali pravil o zlorabi trga, vključno s tem, da ni storil hujših kaznivih dejanj v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo;

| (f) | informacije, potrebne za dokazovanje finančne in poslovne sposobnosti vložnika za izpolnitev obveznosti na podlagi te uredbe, in – če tako odloči pristojni organ na podlagi ocene tveganja – dokazila, ki potrjujejo te informacije, kot je izkaz poslovnega izida in bilanca stanja za največ zadnja tri poslovna leta, za katera je bil pripravljen zaključni račun; |
| --- | --- |

(f)

informacije, potrebne za dokazovanje finančne in poslovne sposobnosti vložnika za izpolnitev obveznosti na podlagi te uredbe, in – če tako odloči pristojni organ na podlagi ocene tveganja – dokazila, ki potrjujejo te informacije, kot je izkaz poslovnega izida in bilanca stanja za največ zadnja tri poslovna leta, za katera je bil pripravljen zaključni račun;

| (g) | ocenjeno denarno vrednost in obseg uvoza blaga na carinsko območje Unije po vrstah blaga za koledarsko leto, v katerem se vloži zahtevek, in za naslednje koledarsko leto; |
| --- | --- |

(g)

ocenjeno denarno vrednost in obseg uvoza blaga na carinsko območje Unije po vrstah blaga za koledarsko leto, v katerem se vloži zahtevek, in za naslednje koledarsko leto;

| (h) | po potrebi imena in kontaktne informacije oseb, v imenu katerih vložnik deluje. |
| --- | --- |

(h)

po potrebi imena in kontaktne informacije oseb, v imenu katerih vložnik deluje.

6.   Vložnik lahko svoj zahtevek kadar koli umakne.

7.   Pooblaščeni deklarant CBAM prek registra CBAM brez odlašanja obvesti pristojni organ o vseh spremembah informacij, predloženih na podlagi odstavka 5 tega člena, ki so nastale po sprejetju odločbe o podelitvi statusa pooblaščenega deklaranta CBAM na podlagi člena 17 in ki lahko vplivajo na to odločbo ali na vsebino dovoljenja, podeljenega na njeni podlagi.

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov o komunikaciji med vložnikom, pristojnim organom in Komisijo v zvezi s standardno obliko zahtevka za pridobitev dovoljenja in postopki za predložitev zahtevka prek registra CBAM, postopkom, ki ga mora upoštevati pristojni organ, in roki za obravnavanje zahtevkov za pridobitev dovoljenja v skladu z odstavkom 1 tega člena, ter pravili, po katerih pristojni organi identificirajo pooblaščene deklarante CBAM za uvoz električne energije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Člen 6

Deklaracija CBAM

1.   Vsak pooblaščeni deklarant CBAM do 31. maja posameznega leta, prvič pa leta 2027 za leto 2026, uporabi register CBAM iz člena 14 za predložitev deklaracije CBAM za predhodno koledarsko leto.

2.   Deklaracija CBAM vsebuje naslednje informacije:

| (a) | skupno količino za vsako vrsto blaga, uvoženega v predhodnem koledarskem letu, izraženo v megavatnih urah za električno energijo in v tonah za drugo blago; |
| --- | --- |

(a)

skupno količino za vsako vrsto blaga, uvoženega v predhodnem koledarskem letu, izraženo v megavatnih urah za električno energijo in v tonah za drugo blago;

| (b) | skupne emisije, vgrajene v blago iz točke (a) tega odstavka, izražene v tonah emisij CO2e na megavatno uro električne energije ali, za drugo blago, v tonah emisij CO2e na tono vsake vrste blaga, ki se izračunajo v skladu s členom 7 in preverijo v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

(b)

skupne emisije, vgrajene v blago iz točke (a) tega odstavka, izražene v tonah emisij CO2e na megavatno uro električne energije ali, za drugo blago, v tonah emisij CO2e na tono vsake vrste blaga, ki se izračunajo v skladu s členom 7 in preverijo v skladu s členom 8;

| (c) | skupno število kuponov CBAM, ki jih je treba predati in ustrezajo skupnim vgrajenim emisijam iz točke (b) tega odstavka, po odbitku zaradi cene ogljika, plačane v državi porekla v skladu s členom 9, in prilagoditvi v skladu s členom 31, potrebni zaradi upoštevanja obsega, v katerem se pravice iz EU ETS dodeljujejo brezplačno; |
| --- | --- |

(c)

skupno število kuponov CBAM, ki jih je treba predati in ustrezajo skupnim vgrajenim emisijam iz točke (b) tega odstavka, po odbitku zaradi cene ogljika, plačane v državi porekla v skladu s členom 9, in prilagoditvi v skladu s členom 31, potrebni zaradi upoštevanja obsega, v katerem se pravice iz EU ETS dodeljujejo brezplačno;

| (d) | izvode poročil o preverjanju, ki ga na podlagi člena 8 in Priloge VI izdajo akreditirani preveritelji. |
| --- | --- |

(d)

izvode poročil o preverjanju, ki ga na podlagi člena 8 in Priloge VI izdajo akreditirani preveritelji.

3.   Pri uvozu oplemenitenih proizvodov, ki izhajajo iz postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 256 Uredbe (EU) št. 952/2013, pooblaščeni deklarant CBAM v deklaraciji CBAM sporoči emisije, vgrajene v blagu, ki je bilo dano v postopek aktivnega oplemenitenja, tako da so nastali uvoženi oplemeniteni proizvodi, tudi kadar oplemeniteni proizvodi niso blago, navedeno v Prilogi I k tej uredbi. Ta odstavek se uporablja tudi takrat, ko gre pri oplemenitenih proizvodih, ki izhajajo iz postopka aktivnega oplemenitenja, za vrnjeno blago iz člena 205 Uredbe (EU) št. 952/2013.

4.   Kadar gre pri uvozu blaga, navedenega v Prilogi I k tej uredbi, za oplemenitene proizvode, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja iz člena 259 Uredbe (EU) št. 952/2013, pooblaščeni deklarant CBAM v deklaraciji CBAM sporoči samo emisije iz postopka oplemenitenja, izvedenega zunaj carinskega območja Unije.

5.   Pri uvozu vrnjenega blaga iz člena 203 Uredbe (EU) št. 952/2013 pooblaščeni deklarant CBAM v deklaraciji CBAM za skupne vgrajene emisije, ki ustrezajo navedenemu blagu, ločeno sporoči „nič“.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s standardno obliko deklaracije CBAM, vključno s podrobnimi informacijami za vsako napravo in državo porekla ter vrsto blaga, ki jih je treba sporočiti za potrditev skupnih vrednosti iz odstavka 2, zlasti kar zadeva vgrajene emisije in plačano ceno ogljika, in postopkom za predložitev deklaracije CBAM prek registra CBAM ter ureditvami za predajo kuponov CBAM iz odstavka 2, točka (c), v skladu s členom 22(1), zlasti kar zadeva postopek in izbiro kuponov, ki jih je treba predati, s strani pooblaščenega deklaranta CBAM. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Člen 7

Izračun vgrajenih emisij

1.   Emisije, vgrajene v blagu, se izračunajo na podlagi metod iz Priloge IV. Za blago, navedeno v Prilogi II, se izračunajo in upoštevajo samo neposredne emisije.

2.   Emisije, vgrajene v blagu, ki ni električna energija, se določijo na podlagi dejanskih emisij v skladu z metodami iz točk 2 in 3 Priloge IV. Kadar dejanskih emisij ni mogoče ustrezno določiti, in v primeru posrednih emisij, se vgrajene emisije določijo glede na privzete vrednosti v skladu z metodami iz točke 4.1 Priloge IV.

3.   Emisije, vgrajene v uvoženi električni energiji, se določijo glede na privzete vrednosti v skladu z metodo iz točke 4.2 Priloge IV, razen če pooblaščeni deklarant CBAM dokaže, da so izpolnjena merila za določitev vgrajenih emisij na podlagi dejanskih emisij, navedenih v točki 5 Priloge IV.

4.   Vgrajene posredne emisije se izračunajo v skladu z metodo iz točke 4.3 Priloge IV in podrobneje opredeljeno v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi odstavka 7 tega člena, razen če pooblaščeni deklarant CBAM dokaže, da so izpolnjena merila za določitev vgrajenih emisij na podlagi dejanskih emisij, ki so navedene v točki 6 Priloge IV.

5.   Pooblaščeni deklarant CBAM vodi evidenco informacij, potrebnih za izračun vgrajenih emisij v skladu z zahtevami iz Priloge V. Ta evidenca je dovolj podrobna, da preveriteljem, akreditiranim na podlagi člena 18, omogoča preverjanje vgrajenih emisij v skladu s členom 8 in Prilogo VI, Komisiji in pristojnemu organu pa pregled deklaracije CBAM v skladu s členom 19(2).

6.   Pooblaščeni deklarant CBAM hrani evidenco informacij iz odstavka 5, vključno s poročilom preveritelja, do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z:

| (a) | uporabo elementov metod izračuna iz Priloge IV, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov in ustreznih vhodnih materialov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, privzetih vrednosti in njihove uporabe za posamezno blago, ter določanju metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih se določijo privzete vrednosti, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem podatkov ter vključno z nadaljnjo specifikacijo blaga, ki se šteje kot „preprosto blago“ in „kompleksno blago“ za namene točke 1 Priloge IV; v teh izvedbenih aktih se določijo tudi pogoji, pod katerimi se šteje, da dejanskih emisij ni mogoče ustrezno določiti, ter elementi dokazov, ki dokazujejo, da so izpolnjena merila, potrebna za utemeljitev uporabe dejanskih emisij za električno energijo, porabljeno v proizvodnih procesih blaga za namene odstavka 2, ki so navedeni v točkah 5 in 6 Priloge IV, ter |
| --- | --- |

(a)

uporabo elementov metod izračuna iz Priloge IV, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov in ustreznih vhodnih materialov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, privzetih vrednosti in njihove uporabe za posamezno blago, ter določanju metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, na podlagi katerih se določijo privzete vrednosti, vključno s stopnjo podrobnosti in preverjanjem podatkov ter vključno z nadaljnjo specifikacijo blaga, ki se šteje kot „preprosto blago“ in „kompleksno blago“ za namene točke 1 Priloge IV; v teh izvedbenih aktih se določijo tudi pogoji, pod katerimi se šteje, da dejanskih emisij ni mogoče ustrezno določiti, ter elementi dokazov, ki dokazujejo, da so izpolnjena merila, potrebna za utemeljitev uporabe dejanskih emisij za električno energijo, porabljeno v proizvodnih procesih blaga za namene odstavka 2, ki so navedeni v točkah 5 in 6 Priloge IV, ter

| (b) | uporabo elementov metod izračuna na podlagi odstavka 4 v skladu s točko 4.3 Priloge IV. |
| --- | --- |

(b)

uporabo elementov metod izračuna na podlagi odstavka 4 v skladu s točko 4.3 Priloge IV.

Z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka se, kadar je objektivno upravičeno, določi, da je mogoče privzete vrednosti prilagoditi določenim območjem, regijam ali državam, da se upoštevajo specifični objektivni faktorji, ki vplivajo na emisije, kot so prevladujoči viri energije ali industrijski procesi. Ti izvedbeni akti temeljijo na obstoječi zakonodaji za spremljanje in preverjanje emisij naprav iz Direktive 2003/87/ES in podatkov o njihovih dejavnostih, zlasti Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/2066 (24), Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067 in Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/331 (25). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.

Člen 8

Preverjanje vgrajenih emisij

1.   Pooblaščeni deklarant CBAM zagotovi, da je skupne vgrajene emisije, prijavljene v deklaraciji CBAM, predloženi na podlagi člena 6, preveril preveritelj, akreditiran na podlagi člena 18, na podlagi načel preverjanja iz Priloge VI.

2.   Pri emisijah, vgrajenih v blagu, proizvedenem v napravah v tretji državi, registriranih v skladu s členom 10, se lahko pooblaščeni deklarant CBAM odloči, da bo za izpolnitev obveznosti iz odstavka 1 tega člena uporabil preverjene informacije, ki so mu bile razkrite v skladu s členom 10(7).

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za uporabo načel preverjanja iz Priloge VI v zvezi:

| (a) | z možnostjo opustitve obveznosti preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, in sicer v ustrezno utemeljenih okoliščinah in brez ogrožanja zanesljive ocene vgrajenih emisij; |
| --- | --- |

(a)

z možnostjo opustitve obveznosti preveritelja, da obišče napravo, kjer se proizvaja zadevno blago, in sicer v ustrezno utemeljenih okoliščinah in brez ogrožanja zanesljive ocene vgrajenih emisij;

| (b) | z opredelitvijo pragov za odločanje, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, ter |
| --- | --- |

(b)

z opredelitvijo pragov za odločanje, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, ter

| (c) | z dokazili, potrebnimi za poročilo o preverjanju, vključno z njihovo obliko. |
| --- | --- |

(c)

z dokazili, potrebnimi za poročilo o preverjanju, vključno z njihovo obliko.

Kadar Komisija sprejme izvedbene akte iz prvega pododstavka, si prizadeva za enakovrednost in skladnost s postopki iz Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.

Člen 9

Cena ogljika, plačana v tretji državi

1.   Pooblaščeni deklarant CBAM lahko v deklaraciji CBAM zahteva zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih mora predati, da bi se upoštevala cena ogljika, plačana za prijavljene vgrajene emisije v državi porekla. Znižanje se lahko zahteva le, če je bila cena ogljika dejansko plačana v državi porekla. V takem primeru se upoštevajo vsi rabati ali druge oblike nadomestil, ki so na voljo v tej državi in bi povzročile znižanje te cene ogljika.

2.   Pooblaščeni deklarant CBAM vodi evidenco dokumentacije, potrebne za dokazovanje, da je bila za prijavljene vgrajene emisije dejansko plačana cena ogljika v državi porekla blaga, kot je navedeno v odstavku 1. Pooblaščeni deklarant CBAM zlasti hrani dokaze v zvezi z vsemi razpoložljivimi rabati ali drugimi oblikami nadomestil, predvsem sklice na ustrezno zakonodajo v navedeni državi. Informacije iz te dokumentacije potrdi oseba, ki je neodvisna od pooblaščenega deklaranta CBAM in od organov države porekla. V dokumentaciji se navedejo ime in kontaktne informacije te neodvisne osebe. Pooblaščeni deklarant CBAM hrani tudi dokaze o dejanskem plačilu cene ogljika.

3.   Pooblaščeni deklarant CBAM hrani evidenco iz odstavka 2 do konca četrtega leta po letu, v katerem je bila ali bi morala biti predložena deklaracija CBAM.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi s pretvorbo letne povprečne dejansko plačane cene ogljika v skladu z odstavkom 1 v ustrezno zmanjšanje števila kuponov CBAM, ki jih je treba predati, vključno s pretvorbo cene ogljika, dejansko plačane v tuji valuti, v eure po letnem povprečnem menjalnem tečaju, potrebnimi dokazi o dejanskem plačilu cene ogljika, primeri vseh ustreznih rabatov ali drugih oblik nadomestil iz odstavka 1 tega člena, kvalifikacijami neodvisne osebe iz odstavka 2 tega člena in pogoji za potrjevanje neodvisnosti te osebe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.

Člen 10

Registracija upravljavcev in naprav v tretjih državah

1.   Na zahtevo upravljavca, ki upravlja napravo v tretji državi, Komisija informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi registrira v registru CBAM iz člena 14.

2.   Zahtevek za registracijo iz odstavka 1 vsebuje naslednje informacije, ki jih je treba ob registraciji vključiti v register CBAM:

| (a) | ime, naslov in kontaktne informacije upravljavca; |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov in kontaktne informacije upravljavca;

| (b) | lokacijo vsake naprave, vključno s popolnim naslovom in zemljepisnimi koordinatami, izraženimi v zemljepisni dolžini in zemljepisni širini, ki vključujeta šest decimalk; |
| --- | --- |

(b)

lokacijo vsake naprave, vključno s popolnim naslovom in zemljepisnimi koordinatami, izraženimi v zemljepisni dolžini in zemljepisni širini, ki vključujeta šest decimalk;

| (c) | glavno gospodarsko dejavnost naprave. |
| --- | --- |

(c)

glavno gospodarsko dejavnost naprave.

3.   Komisija upravljavca uradno obvesti o registraciji v registru CBAM. Registracija velja pet let od datuma uradne obvestitve upravljavca naprave.

4.   Upravljavec brez odlašanja obvesti Komisijo o vseh spremembah informacij iz odstavka 2, ki nastanejo po registraciji, Komisija pa ustrezne informacije posodobi v registru CBAM.

5.   Upravljavec:

| (a) | določi vgrajene emisije, izračunane v skladu z metodami iz Priloge IV, po vrstah blaga, proizvedenega v napravi iz odstavka 1 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

določi vgrajene emisije, izračunane v skladu z metodami iz Priloge IV, po vrstah blaga, proizvedenega v napravi iz odstavka 1 tega člena;

| (b) | zagotovi, da vgrajene emisije iz točke (a) tega odstavka v skladu z načeli preverjanja iz Priloge VI preveri preveritelj, akreditiran na podlagi člena 18; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da vgrajene emisije iz točke (a) tega odstavka v skladu z načeli preverjanja iz Priloge VI preveri preveritelj, akreditiran na podlagi člena 18;

| (c) | štiri leta po opravljenem preverjanju hrani izvod poročila o preverjanju in evidenco informacij, potrebnih za izračun emisij, vgrajenih v blagu, v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi V. |
| --- | --- |

(c)

štiri leta po opravljenem preverjanju hrani izvod poročila o preverjanju in evidenco informacij, potrebnih za izračun emisij, vgrajenih v blagu, v skladu z zahtevami, določenimi v Prilogi V.

6.   Evidenca iz odstavka 5, točka (c), tega člena je dovolj podrobna, da omogoča preverjanje vgrajenih emisij v skladu s členom 8 in Prilogo VI ter v skladu s členom 19 pregled deklaracije CBAM, ki jo je predložil pooblaščeni deklarant CBAM, ki so mu bile zadevne informacije razkrite v skladu z odstavkom 7 tega člena.

7.   Upravljavec lahko informacije o preverjanju vgrajenih emisij iz odstavka 5 tega člena razkrije pooblaščenemu deklarantu CBAM. Pooblaščeni deklarant CBAM ima pravico, da te razkrite informacije uporabi za izpolnitev obveznosti iz člena 8.

8.   Upravljavec lahko kadar koli zaprosi, naj se ga izbriše iz registra CBAM. Komisija na tako zahtevo in po tem, ko uradno obvesti pristojne organe, izbriše upravljavca in informacije o tem upravljavcu in njegovi napravi iz registra CBAM, če take informacije niso potrebne za pregled predloženih deklaracij CBAM. Komisija lahko, potem ko je zadevnemu upravljavcu dala možnost, da se zagovarja, in se posvetovala z ustreznimi pristojnimi organi, informacije izbriše tudi, če Komisija ugotovi, da informacije o tem upravljavcu niso več točne. Komisija o takih izbrisih obvesti pristojne organe.

POGLAVJE III

PRISTOJNI ORGANI

Člen 11

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica imenuje pristojni organ za izvajanje funkcij in dolžnosti na podlagi te uredbe in o tem obvesti Komisijo.

Komisija da na voljo državam članicam seznam vseh pristojnih organov in te informacije objavi v Uradnem listu Evropske unije ter da te informacije na voljo v registru CBAM.

2.   Pristojni organi izmenjajo vse informacije, ki so bistvene ali pomembne za opravljanje njihovih funkcij in dolžnosti na podlagi te uredbe.

Člen 12

Komisija

Komisija poleg drugih nalog, ki jih izvaja na podlagi te uredbe, pomaga pristojnim organom pri izvajanju njihovih funkcij in dolžnosti na podlagi te uredbe in usklajuje njihove dejavnosti s podpiranjem izmenjave primerov dobrih praks s področja uporabe te uredbe in izdajanjem smernic o teh dobrih praksah ter s spodbujanjem ustrezne izmenjave informacij in sodelovanja med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi in Komisijo.

Člen 13

Poslovne skrivnosti in razkritje informacij

1.   Vse informacije, ki jih pristojni organ ali Komisija pridobi med opravljanjem svojih dolžnosti in so zaupne narave ali so zaupno posredovane, so uvrščene med poslovne skrivnosti. Pristojni organ ali Komisija teh informacij ne sme razkriti brez izrecnega predhodnega dovoljenja osebe ali organa, ki jih je posredoval, ali na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi in Komisija te informacije delijo med seboj, s carinskimi organi, organi, pristojnimi za upravne ali kazenske sankcije, in Evropskim javnim tožilstvom, da bi zagotovili, da osebe izpolnijo svoje obveznosti na podlagi te uredbe ter da se uporablja carinska zakonodaja. Te deljene informacije so uvrščene med poslovne skrivnosti in se ne razkrijejo nobeni drugi osebi ali organu, razen na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava.

Člen 14

Register CBAM

1.   Komisija vzpostavi register CBAM pooblaščenih deklarantov CBAM v obliki standardizirane elektronske podatkovne zbirke, ki vsebuje podatke o kuponih CBAM teh pooblaščenih deklarantov CBAM. Komisija omogoči, da so informacije iz registra CBAM samodejno in v realnem času na voljo carinskim in pristojnim organom.

2.   Register CBAM iz odstavka 1 vsebuje račune z informacijami o vsakem pooblaščenem deklarantu CBAM, zlasti:

| (a) | ime, naslov in kontaktne informacije pooblaščenega deklaranta CBAM; |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov in kontaktne informacije pooblaščenega deklaranta CBAM;

| (b) | številko EORI pooblaščenega deklaranta CBAM; |
| --- | --- |

(b)

številko EORI pooblaščenega deklaranta CBAM;

| (c) | številko računa CBAM; |
| --- | --- |

(c)

številko računa CBAM;

| (d) | za vsakega pooblaščenega deklaranta CBAM identifikacijsko številko, prodajno ceno, datum prodaje in datum predaje, odkupa ali preklica kuponov CBAM. |
| --- | --- |

(d)

za vsakega pooblaščenega deklaranta CBAM identifikacijsko številko, prodajno ceno, datum prodaje in datum predaje, odkupa ali preklica kuponov CBAM.

3.   Register CBAM v ločenem razdelku vsebuje informacije o upravljavcih in napravah v tretjih državah, registriranih v skladu s členom 10(2).

4.   Informacije v registru CBAM iz odstavkov 2 in 3 so zaupne, razen imen, naslovov in kontaktnih informacij upravljavcev ter lokacij naprav v tretjih državah. Upravljavec se lahko odloči, da svojega imena, naslova in kontaktnih informacij ne razkrije javnosti. Komisija omogoči dostop do javnih informacij v registru CBAM v interoperabilni obliki.

5.   Komisija za vsako blago, navedeno v Prilogi I, vsako leto objavi zbirne emisije, vgrajene v uvoženo blago.

6.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z infrastrukturo ter specifičnimi procesi in postopki registra CBAM, vključno z analizo tveganja iz člena 15, elektronskimi podatkovnimi zbirkami z informacijami iz odstavkov 2 in 3 tega člena, podatki o računih v registru CBAM iz člena 16, prenosom informacij o prodaji, odkupu in preklicu kuponov CBAM iz člena 20 v register CBAM ter navzkrižnim preverjanjem informacij iz člena 25(3). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Člen 15

Analiza tveganja

1.   Komisija izvaja kontrole na podlagi analize tveganja za podatke in transakcije, zabeležene v registru CBAM, iz člena 14, s čimer zagotovi, da ni nepravilnosti pri nakupu, posedovanju, predaji, odkupu in preklicu kuponov CBAM.

2.   Če Komisija na podlagi kontrol, izvedenih na podlagi odstavka 1, ugotovi nepravilnosti, obvesti zadevne pristojne organe, da izvedejo nadaljnje preiskave in se ugotovljene nepravilnosti popravijo.

Člen 16

Računi v registru CBAM

1.   Komisija vsakemu pooblaščenemu deklarantu CBAM dodeli edinstveno številko računa CBAM.

2.   Vsakemu pooblaščenemu deklarantu CBAM se odobri dostop do njegovega računa v registru CBAM.

3.   Komisija vzpostavi račun takoj po izdaji dovoljenja iz člena 17(1) in o tem uradno obvesti pooblaščenega deklaranta CBAM.

4.   Če pooblaščeni deklarant CBAM preneha opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali mu je bilo dovoljenje preklicano, Komisija zapre račun tega pooblaščenega deklaranta CBAM, pod pogojem, da je pooblaščeni deklarant CBAM izpolnil vse svoje obveznosti na podlagi te uredbe.

Člen 17

Dovoljenje

1.   Kadar je zahtevek za dovoljenje vložen v skladu s členom 5, pristojni organ države članice, v kateri ima vložnik sedež, podeli status pooblaščenega deklaranta CBAM, kadar so izpolnjena merila iz odstavka 2 tega člena. Status pooblaščenega deklaranta CBAM priznajo vse države članice.

Pristojni organ pred podelitvijo statusa pooblaščenega deklaranta CBAM izvede posvetovalni postopek o zahtevku za dovoljenje prek registra CBAM. Postopek posvetovanja vključuje pristojne organe v drugih državah članicah in Komisijo ter ne sme biti daljši od 15 delovnih dni.

2.   Merila za podelitev statusa pooblaščenega deklaranta CBAM so:

| (a) | vložnik ni bil vpleten v hujšo ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil, pravil o zlorabi trga ali te uredbe in delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi te uredbe, ter zlasti ni storil hujših kaznivih dejanj v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo v petih letih pred vložitvijo zahtevka; |
| --- | --- |

(a)

vložnik ni bil vpleten v hujšo ali ponavljajoče se kršitve carinske zakonodaje, davčnih pravil, pravil o zlorabi trga ali te uredbe in delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi te uredbe, ter zlasti ni storil hujših kaznivih dejanj v zvezi s svojo gospodarsko dejavnostjo v petih letih pred vložitvijo zahtevka;

| (b) | vložnik dokaže svojo finančno in poslovno sposobnost za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

vložnik dokaže svojo finančno in poslovno sposobnost za izpolnjevanje svojih obveznosti na podlagi te uredbe;

| (c) | vložnik ima sedež v državi članici, v kateri je vložen zahtevek, ter |
| --- | --- |

(c)

vložnik ima sedež v državi članici, v kateri je vložen zahtevek, ter

| (d) | vložniku je bila dodeljena številka EORI v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 952/2013. |
| --- | --- |

(d)

vložniku je bila dodeljena številka EORI v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 952/2013.

3.   Kadar pristojni organ ugotovi, da merila iz odstavka 2 tega člena niso izpolnjena, ali kadar vložnik ni predložil informacij, navedenih v členu 5(5), se podelitev statusa pooblaščenega deklaranta CBAM zavrne. Odločba o zavrnitvi statusa pooblaščenega deklaranta CBAM vsebuje razloge za zavrnitev in pravni pouk o možnosti pritožbe.

4.   Odločba pristojnega organa o podelitvi statusa pooblaščenega deklaranta CBAM se registrira v registru CBAM ter vsebuje naslednje informacije:

| (a) | ime, naslov in kontaktne informacije pooblaščenega deklaranta CBAM; |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov in kontaktne informacije pooblaščenega deklaranta CBAM;

| (b) | številko EORI pooblaščenega deklaranta CBAM; |
| --- | --- |

(b)

številko EORI pooblaščenega deklaranta CBAM;

| (c) | številko računa CBAM, dodeljeno pooblaščenemu deklarantu CBAM v skladu s členom 16(1); |
| --- | --- |

(c)

številko računa CBAM, dodeljeno pooblaščenemu deklarantu CBAM v skladu s členom 16(1);

| (d) | jamstvo, zahtevano v skladu z odstavkom 5 tega člena. |
| --- | --- |

(d)

jamstvo, zahtevano v skladu z odstavkom 5 tega člena.

5.   Če vložnik ni obstajal dve poslovni leti pred letom, v katerem je vložen zahtevek v skladu s členom 5(1), pristojni organ zahteva predložitev jamstva za namene izpolnitve meril iz odstavka 2, točka (b), tega člena.

Pristojni organ znesek tega jamstva določi pri znesku, izračunanem kot skupna vrednost števila kuponov CBAM, ki bi jih moral pooblaščeni deklarant CBAM predati v skladu s členom 22 za uvoz blaga, prijavljenega v skladu s členom 5(5), točka (g). Predloženo jamstvo je bančno jamstvo, ki ga na prvi poziv plača finančna institucija, ki deluje v Uniji, ali v drugi obliki jamstva, ki nudi enakovredno zagotovilo.

6.   Kadar pristojni organ ugotovi, da predloženo jamstvo ne zagotavlja finančne in poslovne sposobnosti pooblaščenega deklaranta za izpolnjevanje njegovih obveznosti na podlagi te uredbe, ali da ni več zadostno za to jamčenje, od pooblaščenega deklaranta CBAM zahteva, da predloži dodatno jamstvo ali da prvotno jamstvo nadomesti z novim jamstvom v skladu z odstavkom 5.

7.   Pristojni organ jamstvo sprosti nemudoma po 31. maju drugega leta, v katerem pooblaščeni deklarant CBAM v skladu s členom 22 preda kupone CBAM.

8.   Pristojni organ prekliče status pooblaščenega deklaranta CBAM, kadar:

| (a) | preklic zahteva pooblaščeni deklarant CBAM ali |
| --- | --- |

(a)

preklic zahteva pooblaščeni deklarant CBAM ali

| (b) | pooblaščeni deklarant CBAM ne izpolnjuje več meril iz odstavka 2 ali 6 tega člena ali če je bil vpleten v hujšo ali ponavljajočo se kršitev obveznosti predaje kuponov CBAM iz člena 22(1) ali obveznosti zagotavljanja zadostnega števila kuponov CBAM na svojem računu v registru CBAM ob koncu vsakega četrtletja iz člena 22(2). |
| --- | --- |

(b)

pooblaščeni deklarant CBAM ne izpolnjuje več meril iz odstavka 2 ali 6 tega člena ali če je bil vpleten v hujšo ali ponavljajočo se kršitev obveznosti predaje kuponov CBAM iz člena 22(1) ali obveznosti zagotavljanja zadostnega števila kuponov CBAM na svojem računu v registru CBAM ob koncu vsakega četrtletja iz člena 22(2).

Preden pristojni organ prekliče status pooblaščenega deklaranta CBAM, mu omogoči, da se o tem izjavi, in opravi postopek posvetovanja o morebitnem preklicu statusa. Postopek posvetovanja vključuje pristojne organe v drugih državah članicah in Komisijo ter ne sme biti daljši od 15 delovnih dni.

Odločba o preklicu vsebuje razloge za odločitev in pravni pouk o pravici do pritožbe.

9.   Pristojni organ v registru CBAM registrira informacije o:

| (a) | vložnikih, katerih zahtevek za dovoljenje je bil zavrnjen na podlagi odstavka 3, in |
| --- | --- |

(a)

vložnikih, katerih zahtevek za dovoljenje je bil zavrnjen na podlagi odstavka 3, in

| (b) | osebah, katerih status pooblaščenega deklaranta CBAM je bil preklican na podlagi odstavka 8. |
| --- | --- |

(b)

osebah, katerih status pooblaščenega deklaranta CBAM je bil preklican na podlagi odstavka 8.

10.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme pogoje za:

| (a) | uporabo meril iz odstavka 2 tega člena, vključno z merilom, da niso bili vpleteni v hujšo ali ponavljajoče se kršitve na podlagi odstavka 2, točka (a), tega člena; |
| --- | --- |

(a)

uporabo meril iz odstavka 2 tega člena, vključno z merilom, da niso bili vpleteni v hujšo ali ponavljajoče se kršitve na podlagi odstavka 2, točka (a), tega člena;

| (b) | uporabo jamstva iz odstavkov 5, 6 in 7 tega člena; |
| --- | --- |

(b)

uporabo jamstva iz odstavkov 5, 6 in 7 tega člena;

| (c) | uporabo meril za hujšo ali ponavljajočo se kršitev obveznosti iz odstavka 8 tega člena; |
| --- | --- |

(c)

uporabo meril za hujšo ali ponavljajočo se kršitev obveznosti iz odstavka 8 tega člena;

| (d) | posledice preklica statusa pooblaščenega deklaranta CBAM iz odstavka 8 tega člena ter |
| --- | --- |

(d)

posledice preklica statusa pooblaščenega deklaranta CBAM iz odstavka 8 tega člena ter

| (e) | posebne roke in format postopka posvetovanja iz odstavkov 1 in 8 tega člena. |
| --- | --- |

(e)

posebne roke in format postopka posvetovanja iz odstavkov 1 in 8 tega člena.

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Člen 18

Akreditacija preveriteljev

1.   Vsaka oseba, akreditirana v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/2067 za ustrezno skupino dejavnosti, se šteje za akreditiranega preveritelja za namene te uredbe. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za opredelitev ustreznih skupin dejavnosti, tako da določi, katere kvalifikacije akreditiranega preveritelja, potrebne za opravljanje preverjanj za namene te uredbe, ustrezajo kateri skupini dejavnosti, navedeni v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2067 in na potrdilu o akreditaciji. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe.

2.   Nacionalni akreditacijski organ lahko na zahtevo akreditira preveritelja za namene te uredbe, kadar na podlagi predložene dokumentacije meni, da ima ta oseba sposobnost uporabe načel preverjanja iz Priloge VI pri izvajanju nalog preverjanja vgrajenih emisij na podlagi členov 8 in 10.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z določitvijo pogojev za podelitev akreditacije iz odstavka 2 tega člena, za kontrolo in nadzor nad akreditiranimi preveritelji, za preklic akreditacije ter za vzajemno priznavanje in medsebojno ocenjevanje akreditacijskih organov.

Člen 19

Pregled deklaracij CBAM

1.   Pri pregledu deklaracij CBAM ima Komisija nadzorno vlogo.

2.   Komisija lahko deklaracije CBAM pregleda v skladu s strategijo pregleda, vključno z dejavniki tveganja, v obdobju, ki se konča s četrtim letom po letu, v katerem bi bilo treba predložiti deklaracije CBAM.

Pregled lahko vključuje preverjanje informacij, navedenih v deklaraciji CBAM in v poročilih o preverjanju, na podlagi informacij, ki jih v skladu s členom 25 sporočijo carinski organi, vseh drugih ustreznih dokazil in na podlagi vsake revizije, ki se šteje za potrebno, tudi v prostorih pooblaščenega deklaranta CBAM.

Komisija pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, prek registra CBAM obvesti o začetku in rezultatih pregleda.

Pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, lahko v roku iz prvega pododstavka tega odstavka tudi pregleda deklaracijo CBAM. Pristojni organ prek registra CBAM Komisiji sporoči začetek in rezultate pregleda.

3.   Komisija na podlagi analize tveganja pri izvajanju CBAM na ravni Unije redno določa posamezne dejavnike tveganja in točke, ki jim je treba nameniti posebno pozornost, ter pri tem upošteva informacije iz registra CBAM, podatke, ki jih sporočijo carinski organi, ter druge ustrezne vire informacij, vključno s kontrolami in pregledi, opravljenimi na podlagi člena 15(2) in člena 25.

Komisija tudi omogoča izmenjavo informacij s pristojnimi organi o goljufivih dejanjih in kaznih, naloženih v skladu s členom 26.

4.   Kadar pooblaščeni deklarant CBAM ne predloži deklaracije CBAM v skladu s členom 6, ali kadar Komisija na podlagi svojega pregleda na podlagi odstavka 2 tega člena meni, da je prijavljeno število kuponov CBAM nepravilno, Komisija obveznosti na podlagi te uredbe navedenega pooblaščenega deklaranta CBAM oceni na podlagi informacij, ki so ji na voljo. Komisija opravi predhodni izračun skupnega števila kuponov CBAM, ki bi jih bilo treba predati, najpozneje do 31. decembra leta po letu, v katerem bi bilo treba predložiti deklaracijo CBAM, ali najpozneje do 31. decembra četrtega leta po letu, v katerem je bila predložena nepravilna deklaracija CBAM, kot je ustrezno. Komisija ta predhodni izračun za okvirne namene predloži pristojnim organom, brez poseganja v dokončni izračun, ki ga opravi pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež.

5.   Kadar pristojni organ ugotovi, da je prijavljeno število kuponov CBAM, ki jih je treba predati, nepravilno ali da ni bila predložena deklaracija CBAM v skladu s členom 6, določi število kuponov CBAM, ki bi jih moral predati pooblaščeni deklarant CBAM, pri čemer upošteva informacije, ki jih je predložila Komisija.

Pristojni organ uradno obvesti pooblaščenega deklaranta CBAM o svoji odločitvi o določitvi števila kuponov CBAM ter ga pozove, naj v enem mesecu preda dodatne kupone CBAM.

V odločbi pristojnega organa so navedeni razlogi za odločitev in pravni pouk o pravici do pritožbe. O odločbi se uradno obvesti tudi prek registra CBAM.

Kadar se pristojni organ po prejemu predhodnega izračuna od Komisije v skladu z odstavkoma 2 in 4 tega člena odloči, da ne bo ukrepal, o tem prek registra CBAM obvesti Komisijo.

6.   Kadar pristojni organ ugotovi, da je bilo predanih več kuponov CBAM, kot bi jih moralo biti predanih, o tem brez odlašanja obvesti Komisijo. Presežno predani kuponi CBAM se odkupijo v skladu s členom 23.

POGLAVJE IV

KUPONI CBAM

Člen 20

Prodaja kuponov CBAM

1.   Država članica kupone CBAM na skupni osrednji platformi proda pooblaščenim deklarantom CBAM, ki imajo sedež v tej državi članici.

2.   Skupno osrednjo platformo vzpostavi in upravlja Komisija po izvedenem postopku skupnega javnega naročanja Komisije z državami članicami.

Do informacij na skupni osrednji platformi lahko dostopajo Komisija in pristojni organi.

3.   Informacije o prodaji, odkupu in preklicu kuponov CBAM se s skupne osrednje platforme ob koncu vsakega delovnega dne prenesejo v register.

4.   Kuponi CBAM se pooblaščenim deklarantom CBAM prodajo po ceni, izračunani v skladu s členom 21.

5.   Komisija zagotovi, da se vsakemu kuponu CBAM ob njegovem nastanku dodeli edinstvena identifikacijska številka. Komisija v registru CBAM v računu pooblaščenega deklaranta CBAM, ki kupi kupon CBAM, registrira edinstveno identifikacijsko številko ter ceno in datum prodaje tega kupona.

6.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 28 za dopolnitev te uredbe z natančnejšo določitvijo časovnega načrta, upravljanja in drugih vidikov, povezanih z upravljanjem prodaje in odkupa kuponov CBAM, pri čemer si prizadeva za usklajenost s postopki iz Uredbe Komisije (EU) št. 1031/2010 (26).

Člen 21

Cena kuponov CBAM

1.   Komisija za vsak koledarski teden v skladu s postopki iz Uredbe (EU) št. 1031/2010 izračuna ceno kuponov CBAM kot povprečje končnih cen pravic iz EU ETS v dražbenem sistemu.

Za tiste koledarske tedne, v katerih v dražbenem sistemu niso načrtovane dražbe, je cena kuponov CBAM povprečje končnih cen pravic iz EU ETS v zadnjem tednu, v katerem so potekale dražbe v dražbenem sistemu.

2.   Komisija povprečno ceno iz drugega pododstavka odstavka 1 objavi na svojem spletnem mestu ali na kateri koli drug ustrezen način prvi delovni dan naslednjega koledarskega tedna. Ta cena se uporablja od prvega delovnega dne po njeni objavi do prvega delovnega dne naslednjega koledarskega tedna.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih aktov o uporabi metodologije iz odstavka 1 tega člena za izračun povprečne cene kuponov CBAM in praktično ureditev za objavo te cene. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

Člen 22

Predaja kuponov CBAM

1.   Pooblaščeni deklarant CBAM prek registra CBAM vsako leto do 31. maja, prvič pa leta 2027 za leto 2026, preda število kuponov CBAM, ki ustreza vgrajenim emisijam, prijavljenim v skladu s členom 6(2), točka (c), in preverjenim v skladu s členom 8, za koledarsko leto pred letom predaje. Komisija predane kupone CBAM izbriše iz registra CBAM. Pooblaščeni deklarant CBAM zagotovi, da je na njegovem računu v registru CBAM na voljo zahtevano število kuponov CBAM.

2.   Pooblaščeni deklarant CBAM zagotovi, da število kuponov CBAM na njegovem računu v registru CBAM ob koncu vsakega četrtletja ustreza vsaj 80 % emisij, vgrajenih v vsem blagu, ki ga je uvozil od začetka koledarskega leta, kakor so določene na podlagi privzetih vrednosti v skladu z metodami iz Priloge IV.

3.   Kadar Komisija ugotovi, da število kuponov CBAM na računu pooblaščenega deklaranta CBAM ni skladno z obveznostmi na podlagi odstavka 2, o tem prek registra CBAM obvesti pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež.

Pristojni organ pooblaščenega deklaranta CBAM uradno obvesti, da je treba na njegovem računu v enem mesecu od te uradne obvestitve zagotoviti zadostno število kuponov CBAM.

Pristojni organ svoje uradno obvestilo pooblaščenemu deklarantu CBAM in njegov odgovor nanj registrira v registru CBAM.

Člen 23

Odkup kuponov CBAM

1.   Kadar pooblaščeni deklarant CBAM tako zahteva, država članica, v kateri ima sedež, odkupi presežek kuponov CBAM, ki ostanejo na njegovem računu v registru CBAM, potem ko jih je predal v skladu s členom 22.

Komisija v imenu države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, odkupi presežne kupone CBAM prek skupne osrednje platforme iz člena 20. Pooblaščeni deklarant CBAM zahtevek za odkup predloži do 30. junija vsakega leta, v katerem se kuponi CBAM predajo.

2.   Število kuponov, ki so predmet odkupa, kakor je navedeno v odstavku 1, je omejeno na tretjino skupnega števila kuponov CBAM, ki jih je pooblaščeni deklarant CBAM kupil v prejšnjem koledarskem letu.

3.   Cena kupona CBAM ob odkupu je enaka ceni, ki jo je pooblaščeni deklarant CBAM za ta kupon plačal ob nakupu.

Člen 24

Preklic kuponov CBAM

Komisija vsako leto 1. julija prekliče vse kupone CBAM, ki so bili kupljeni v predprejšnjem koledarskem letu in so v registru CBAM ostali na računu pooblaščenega deklaranta CBAM. Ti kuponi CBAM se prekličejo brez nadomestila.

Kadar o številu kuponov CBAM, ki jih je treba predati, v državi članici teče spor, Komisija zadrži preklic kuponov CBAM v obsegu, o katerem teče spor. Pristojni organ države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, Komisiji brez odlašanja sporoči vse relevantne informacije o tem.

POGLAVJE V

PRAVILA ZA UVOZ BLAGA

Člen 25

Pravila za uvoz blaga

1.   Carinski organi ne dovolijo uvoza blaga nobeni osebi, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM.

2.   Carinski organi Komisiji redno in samodejno, zlasti prek mehanizma za nadzor, vzpostavljenega na podlagi člena 56(5) Uredbe (EU) št. 952/2013, sporočajo specifične informacije o blagu, prijavljenim za uvoz. Te informacije vključujejo številko EORI in številko računa CBAM pooblaščenega deklaranta CBAM, osemmestno oznako KN blaga, količino, državo porekla, datum carinske deklaracije in carinski postopek.

3.   Komisija informacije iz odstavka 2 tega člena sporoči pristojnemu organu države članice, v kateri ima pooblaščeni deklarant CBAM sedež, in za vsakega deklaranta CBAM navzkrižno preveri te informacije glede na podatke v registru CBAM na podlagi člena 14.

4.   Carinski organi lahko v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 Komisiji in pristojnemu organu države članice, ki je podelil status pooblaščenega deklaranta CBAM, sporočijo zaupne informacije, ki jih carinski organi pridobijo med opravljanjem svojih dolžnosti ali so jim zaupno posredovane.

5.   Za to uredbo se smiselno uporablja Uredba (ES) št. 515/97.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, v katerih Komisija opredeli obseg informacij, pogostost, časovni okvir in sredstva komunikacije teh informacij na podlagi odstavka 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

POGLAVJE VI

IZVRŠEVANJE

Člen 26

Kazni

1.   Pooblaščeni deklarant CBAM, ki do 31. maja vsakega leta ne preda števila kuponov CBAM, ki ustreza emisijam, vgrajenim v blagu, uvoženem v preteklem koledarskem letu, mora plačati kazen. Ta je enaka kazni za presežne emisije iz člena 16(3) Direktive 2003/87/ES in povečana na podlagi člena 16(4) navedene direktive ter se uporabi v letu uvoza blaga. Taka kazen se uporabi za vsak kupon CBAM, ki ga pooblaščeni deklarant CBAM ni predal.

2.   Kadar oseba, ki ni pooblaščeni deklarant CBAM, vnese blago na carinsko območje Unije, ne da bi izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe, mora plačati kazen. Kazen je učinkovita, sorazmerna in odvračilna ter – odvisno zlasti od trajanja, resnosti, obsega, namernosti in ponovitve neizpolnjevanja obveznosti ter od intenzivnosti sodelovanja osebe s pristojnim organom – za vsak kupon CBAM, ki ga oseba ni predala, znaša od trikratni do petkratni znesek kazni iz odstavka 1, kot se uporablja v letu vnosa blaga.

3.   Plačilo kazni pooblaščenega deklaranta CBAM ne odvezuje obveznosti, da v danem letu preda neporavnano število kuponov CBAM.

4.   Če pristojni organ, tudi glede na predhodne izračune Komisije v skladu s členom 19 ugotovi, da pooblaščeni deklarant CBAM ni izpolnil obveznosti predaje kuponov CBAM, kot je določeno v odstavku 1 tega člena, ali da je oseba vnesla blago na carinsko območje Unije, ne da bi izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe, kot je določeno v odstavku 2 tega člena, pristojni organ naloži kazen na podlagi odstavka 1 oziroma 2 tega člena, kot je ustrezno. V ta namen pristojni organ uradno obvesti pooblaščenega deklaranta CBAM oziroma, kadar se uporablja odstavek 2, osebo:

| (a) | da je pristojni organ ugotovil, da pooblaščeni deklarant CBAM ali oseba iz odstavka 2 tega člena ni izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

da je pristojni organ ugotovil, da pooblaščeni deklarant CBAM ali oseba iz odstavka 2 tega člena ni izpolnila obveznosti na podlagi te uredbe;

| (b) | o razlogih za to ugotovitev; |
| --- | --- |

(b)

o razlogih za to ugotovitev;

| (c) | o znesku kazni, naložene pooblaščenemu deklarantu CBAM ali osebi iz odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- |

(c)

o znesku kazni, naložene pooblaščenemu deklarantu CBAM ali osebi iz odstavka 2 tega člena;

| (d) | o datumu zapadlosti plačila kazni; |
| --- | --- |

(d)

o datumu zapadlosti plačila kazni;

| (e) | o ukrepu, ki ga mora pooblaščeni deklarant CBAM ali oseba iz odstavka 2 tega člena izvesti za plačilo kazni, ter |
| --- | --- |

(e)

o ukrepu, ki ga mora pooblaščeni deklarant CBAM ali oseba iz odstavka 2 tega člena izvesti za plačilo kazni, ter

| (f) | o pravici pooblaščenega deklaranta CBAM ali osebe iz odstavka 2 tega člena do pritožbe. |
| --- | --- |

(f)

o pravici pooblaščenega deklaranta CBAM ali osebe iz odstavka 2 tega člena do pritožbe.

5.   Kadar kazen ni plačana v roku iz odstavka 4, točka (d), pristojni organ zagotovi plačilo te kazni z vsemi sredstvi, ki so mu na voljo na podlagi nacionalnega prava zadevne države članice.

6.   Države članice odločitve o kaznih iz odstavkov 1 in 2 sporočijo Komisiji in končno plačilo iz odstavka 5 registrirajo v registru CBAM.

Člen 27

Izogibanje

1.   Komisija na podlagi ustreznih in objektivnih podatkov sprejme ukrepe v skladu s tem členom za obravnavanje praks izogibanja tej uredbi.

2.   Prakse izogibanja se opredelijo kot sprememba vzorca trgovanja z blagom, ki izhaja iz prakse, postopka ali dela, za katerega ni drugega zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti kot pa popolno ali delno izogibanje obveznostim iz te uredbe. Tovrstne prakse, procese ali delo lahko med drugim tvori:

| (a) | nekoliko spremenjeno zadevno blago, da bi zato spadalo pod oznake KN, ki niso navedene v Prilogi I, razen kadar se pri tem spremenijo njegove bistvene značilnosti; |
| --- | --- |

(a)

nekoliko spremenjeno zadevno blago, da bi zato spadalo pod oznake KN, ki niso navedene v Prilogi I, razen kadar se pri tem spremenijo njegove bistvene značilnosti;

| (b) | umetna razdelitev pošiljk, tako da realna vrednost posamezne pošiljke ne preseže praga iz člena 2(3). |
| --- | --- |

(b)

umetna razdelitev pošiljk, tako da realna vrednost posamezne pošiljke ne preseže praga iz člena 2(3).

3.   Komisija stalno spremlja razmere na ravni Unije, da prepozna prakse izogibanja, tudi z nadzorom trga ali na podlagi vseh ustreznih virov informacij, kot so prijave in poročila organizacij civilne družbe.

4.   Država članica ali kateri koli deležnik, na katerega vplivajo razmere iz odstavka 2 ali ki ima koristi od njih, lahko uradno obvesti Komisijo, če zazna prakse izogibanja. Komisijo lahko uradno obvestijo tudi zainteresirane strani, na katere tovrstne razmere ne vplivajo neposredno ali ki nimajo neposrednih koristi od njih in ki najdejo konkretne dokaze o praksah izogibanja tej uredbi, na primer okoljske in nevladne organizacije.

5.   V uradnem obvestilu iz odstavka 4 se navedejo razlogi, na katerih temelji, ter ustrezni statistični in drugi podatki, ki dokazujejo trditev o izogibanju tej uredbi. Komisija začne preiskavo o trditvi o izogibanju, kadar jo o tem uradno obvesti država članica ali zainteresirana stran, ki jo to prizadene, nanjo vpliva ali ima koristi od tega, ali druga zainteresirana stran, če uradno obvestilo ustreza zahtevam iz tega odstavka, ali kadar Komisija sama ugotovi, da je taka preiskava potrebna. Komisiji lahko pri izvajanju preiskave pomagajo pristojni in carinski organi. Komisija zaključi preiskavo v devetih mesecih po datumu uradnega obvestila. Komisija o začetku preiskave uradno obvesti vse pristojne organe.

6.   Kadar ima Komisija ob upoštevanju ustreznih podatkov, poročil in statističnih podatkov, tudi tistih, ki jih predložijo carinski organi, zadostne razloge za domnevo, da se okoliščine iz odstavka 2, točka (a), tega člena po ustaljenem vzorcu pojavljajo v eni ali več državah članicah, je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 28, s katerimi spremeni seznam blaga v Prilogi I, tako da doda zadevno nekoliko spremenjene proizvode iz odstavka 2, točka (a), tega člena, da prepreči izogibanje.

POGLAVJE VII

IZVAJANJE PRENOSA POOBLASTILA IN POSTOPEK V ODBORU

Člen 28

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 2(10), 2(11), 18(3), 20(6) in 27(6) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 17. maja 2023. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz členov 2(10), 2(11), 18(3), 20(6) in 27(6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

4.   S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

5.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

6.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

7.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 2(10), 2(11), 18(3), 20(6) ali 27(6), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 29

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor za CBAM. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VIII

POROČANJE IN PREGLED

Člen 30

Pregled in poročanje Komisije

1.   Komisija ob posvetovanju z ustreznimi deležniki zbira informacije, potrebne za razširitev področja uporabe te uredbe, kot je navedeno v odstavku 2, točka (a), in na podlagi navedene točke, ter za razvoj metod za izračun vgrajenih emisij na podlagi metod okoljskega odtisa.

2.   Komisija pred koncem prehodnega obdobja iz člena 32 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe.

Poročilo vsebuje oceno:

| (a) | možnosti za razširitev področja uporabe na:






  (i) | posredne emisije, vgrajene v blago, navedeno v Prilogi II; |
| --- | --- | --- |

(a)

možnosti za razširitev področja uporabe na:

(i)

posredne emisije, vgrajene v blago, navedeno v Prilogi II;

| (ii) | vgrajene emisije pri prevozu blaga, navedenega v Prilogi I, in pri prevoznih storitvah; |
| --- | --- |

(ii)

vgrajene emisije pri prevozu blaga, navedenega v Prilogi I, in pri prevoznih storitvah;

| (iii) | blago, pri katerem obstaja tveganje selitve virov CO2, ki ni navedeno v Prilogi I, ter še posebej na organske kemikalije in polimere; |
| --- | --- |

(iii)

blago, pri katerem obstaja tveganje selitve virov CO2, ki ni navedeno v Prilogi I, ter še posebej na organske kemikalije in polimere;

| (iv) | druge vhodne materiale blaga, navedenega v Prilogi I; |
| --- | --- |

(iv)

druge vhodne materiale blaga, navedenega v Prilogi I;

| (b) | meril za opredelitev blaga, ki bi ga bilo treba vključiti na seznam v Prilogi I k tej uredbi na podlagi sektorjev, za katere obstaja tveganje selitve virov CO2 na podlagi člena 10b Direktive 2003/87/ES; tej oceni se priloži časovni razpored z zaključkom leta 2030 za postopno vključitev blaga na področje uporabe te uredbe, pri čemer se upošteva zlasti raven tveganja selitve virov CO2 pri vsakem blagu; |
| --- | --- |

(b)

meril za opredelitev blaga, ki bi ga bilo treba vključiti na seznam v Prilogi I k tej uredbi na podlagi sektorjev, za katere obstaja tveganje selitve virov CO2 na podlagi člena 10b Direktive 2003/87/ES; tej oceni se priloži časovni razpored z zaključkom leta 2030 za postopno vključitev blaga na področje uporabe te uredbe, pri čemer se upošteva zlasti raven tveganja selitve virov CO2 pri vsakem blagu;

| (c) | tehničnih zahtev za izračun vgrajenih emisij za drugo blago, ki naj bi se vključilo na seznam v Prilogi I; |
| --- | --- |

(c)

tehničnih zahtev za izračun vgrajenih emisij za drugo blago, ki naj bi se vključilo na seznam v Prilogi I;

| (d) | napredka, doseženega v mednarodnih razpravah o podnebnih ukrepih; |
| --- | --- |

(d)

napredka, doseženega v mednarodnih razpravah o podnebnih ukrepih;

| (e) | sistema upravljanja, vključno z upravnimi stroški; |
| --- | --- |

(e)

sistema upravljanja, vključno z upravnimi stroški;

| (f) | učinka te uredbe na blago s seznama v Prilogi I, ki se uvozi iz držav v razvoju s posebno pozornostjo na najmanj razvitih državah, kot so jih opredelili Združeni narodi, in pa na učinek zagotovljene tehnične pomoči; |
| --- | --- |

(f)

učinka te uredbe na blago s seznama v Prilogi I, ki se uvozi iz držav v razvoju s posebno pozornostjo na najmanj razvitih državah, kot so jih opredelili Združeni narodi, in pa na učinek zagotovljene tehnične pomoči;

| (g) | metodologije za izračun posrednih emisij na podlagi člena 7(7) in točke 4.3 Priloge IV. |
| --- | --- |

(g)

metodologije za izračun posrednih emisij na podlagi člena 7(7) in točke 4.3 Priloge IV.

3.   Komisija vsaj eno leto pred koncem prehodnega obdobja Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem opredeli proizvode nižje v vrednostni verigi blaga, navedenega v Prilogi I, ki ga priporoča za vključitev na področje uporabe te uredbe. Komisija v ta namen pravočasno razvije metodologijo, ki bi se morala opirati na relevantnost kumulativnih emisij toplogrednih plinov in tveganja selitve virov CO2.

4.   Poročiloma iz odstavkov 2 in 3 se do konca prehodnega obdobja, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog vključno s podrobno oceno učinka, zlasti zato, da bi na podlagi ugotovitev iz obeh poročil razširili področje uporabe te uredbe.

5.   Po končanem prehodnem obdobju Komisija vsaki dve leti v svojem letnem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES oceni učinkovitost CBAM pri odpravljanju tveganja selitve virov CO2 za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika. V poročilu zlasti oceni razvoj izvoza Unije v sektorjih CBAM ter razvoj trgovinskih tokov in vgrajenih emisij za to blago na svetovnem trgu. Kadar Komisija v poročilu ugotovi, da za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, obstaja tveganje selitve virov CO2, kadar je ustrezno, predstavi zakonodajni predlog za odpravo tega tveganja na način, ki je skladen s pravom Svetovne trgovinske organizacije ter pri katerem se upošteva razogljičenje naprav v Uniji.

6.   Komisija spremlja delovanje CBAM, da bi ocenila učinke in morebitne prilagoditve pri njegovi uporabi.

Komisija pred 1. januarjem 2028 ter nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe in o delovanju CBAM. Poročilo zajema vsaj naslednje:

| (a) | oceno učinka CBAM na:






  (i) | selitev virov CO2, tudi kar zadeva izvoz; |
| --- | --- | --- |

(a)

oceno učinka CBAM na:

(i)

selitev virov CO2, tudi kar zadeva izvoz;

| (ii) | zajete sektorje; |
| --- | --- |

(ii)

zajete sektorje;

| (iii) | notranji trg ter gospodarski in teritorialni učinek po vsej Uniji; |
| --- | --- |

(iii)

notranji trg ter gospodarski in teritorialni učinek po vsej Uniji;

| (iv) | inflacijo in ceno primarnih proizvodov; |
| --- | --- |

(iv)

inflacijo in ceno primarnih proizvodov;

| (v) | učinek na panoge, ki uporabljajo blago, navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(v)

učinek na panoge, ki uporabljajo blago, navedeno v Prilogi I;

| (vi) | mednarodno trgovino, vključno s premeščanjem virov, ter |
| --- | --- |

(vi)

mednarodno trgovino, vključno s premeščanjem virov, ter

| (vii) | najmanj razvite države; |
| --- | --- |

(vii)

najmanj razvite države;

| (b) | oceno:






  (i) | sistema upravljanja, vključno z oceno izvajanja in upravljanja dovoljenj deklarantov CBAM v različnih državah članicah; |
| --- | --- | --- |

(b)

oceno:

(i)

sistema upravljanja, vključno z oceno izvajanja in upravljanja dovoljenj deklarantov CBAM v različnih državah članicah;

| (ii) | področja uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

področja uporabe te uredbe;

| (iii) | praks izogibanja; |
| --- | --- |

(iii)

praks izogibanja;

| (iv) | uporabe kazni v državah članicah; |
| --- | --- |

(iv)

uporabe kazni v državah članicah;

| (c) | rezultat preiskav in naložene kazni; |
| --- | --- |

(c)

rezultat preiskav in naložene kazni;

| (d) | zbirne podatke o emisijski intenzivnosti za vsako državo porekla za različno blago, navedeno v Prilogi I. |
| --- | --- |

(d)

zbirne podatke o emisijski intenzivnosti za vsako državo porekla za različno blago, navedeno v Prilogi I.

7.   V primeru nepredvidljivega, izjemnega in neizzvanega dogodka, na katerega ena ali več tretjih držav, za katere velja CBAM, ne more vplivati in ki ima uničujoče posledice za gospodarsko in industrijsko infrastrukturo take zadevne države ali držav, Komisija oceni razmere ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, kadar je ustrezno, skupaj z zakonodajnim predlogom za spremembo te uredbe, da se določijo potrebni začasni ukrepi za ureditev teh izjemnih okoliščin.

8.   Po koncu prehodnega obdobja iz člena 32 te uredbe Komisija v okviru letnega poročanja na podlagi člena 41 Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (27) oceni in poroča o tem, kako je financiranje na podlagi navedene uredbe prispevalo k razogljičenju proizvodne industrije v najmanj razvitih državah.

POGLAVJE IX

USKLAJEVANJE Z BREZPLAČNIM DODELJEVANJEM PRAVIC V OKVIRU EU ETS

Člen 31

Brezplačno dodeljevanje pravic v okviru EU ETS in obveznost predaje kuponov CBAM

1.   Kuponi CBAM, ki jih je treba predati v skladu s členom 22 te uredbe, se prilagodijo tako, da odražajo obseg pravic iz EU ETS, ki so v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES brezplačno dodeljene napravam, ki v Uniji proizvajajo blago, navedeno v Prilogi I k tej uredbi.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi določi podrobna pravila za izračun prilagoditve iz odstavka 1 tega člena. Ta podrobna pravila se pripravijo v skladu z načeli, ki se uporabljajo v EU ETS za brezplačno dodeljevanje pravic napravam, ki v Uniji proizvajajo blago, navedeno v Prilogi I, ob čemer se upoštevajo različne referenčne vrednosti, ki se uporabljajo v EU ETS za brezplačno dodeljevanje, zato da se te referenčne vrednosti kombinirajo v ustrezne vrednosti za zadevno blago, upoštevajo pa se tudi ustrezni vhodni materiali. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2).

POGLAVJE X

PREHODNE DOLOČBE

Člen 32

Področje uporabe prehodnega obdobja

V prehodnem obdobju od 1. oktobra 2023 do 31. decembra 2025 so obveznosti uvoznika na podlagi te uredbe omejene na obveznosti poročanja iz členov 33, 34 in 35 te uredbe. Kadar ima uvoznik sedež v državi članici in imenuje posrednega carinskega zastopnika v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 952/2013 ter kadar se posredni carinski zastopnik s tem strinja, se obveznosti poročanja uporabljajo za posrednega carinskega zastopnika. Kadar uvoznik nima sedeža v državi članici, se obveznost poročanja uporablja za posrednega carinskega zastopnika.

Člen 33

Uvoz blaga

1.   Carinski organi obvestijo uvoznika ali, v primerih, zajetih s členom 32, posrednega carinskega zastopnika o obveznosti poročanja iz člena 35, in sicer najpozneje ob sprostitvi blaga v prosti promet.

2.   Carinski organi redno in samodejno, zlasti prek nadzornega mehanizma, vzpostavljenega na podlagi člena 56(5) Uredbe (EU) št. 952/2013 ali z elektronskimi sredstvi za prenos podatkov, Komisiji sporočijo informacije o uvoženem blagu, vključno z oplemenitenimi proizvodi, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja. Te informacije vključujejo številko EORI carinskega deklaranta in uvoznika, osemmestno oznako KN, količino, državo porekla, datum carinske deklaracije ter carinski postopek.

3.   Komisija informacije iz odstavka 2 sporoči pristojnim organom držav članic, v katerih ima carinski deklarant in, kadar je ustrezno, uvoznik sedež.

Člen 34

Obveznost poročanja za nekatere carinske postopke

1.   Pri uvoženih oplemenitenih proizvodih, ki izhajajo iz postopka aktivnega oplemenitenja iz člena 256 Uredbe (EU) št. 952/2013, obveznost poročanja iz člena 35 te uredbe, tudi če ti oplemeniteni proizvodi niso navedeni v Prilogi I k tej uredbi, vključuje informacije o blagu, ki je bilo dano v postopek aktivnega oplemenitenja in so se nato tako oplemeniteni proizvodi uvozili. Ta odstavek se uporablja tudi, kadar gre pri oplemenitenih proizvodih, ki izhajajo iz postopka aktivnega oplemenitenja, za vrnjeno blago iz člena 205 Uredbe (EU) št. 952/2013.

2.   Obveznost poročanja iz člena 35 te uredbe se ne uporablja za uvoz:

| (a) | oplemenitenih proizvodov, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja iz člena 259 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(a)

oplemenitenih proizvodov, ki izhajajo iz postopka pasivnega oplemenitenja iz člena 259 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (b) | blaga, ki se v skladu s členom 203 Uredbe (EU) št. 952/2013 šteje za vrnjeno blago. |
| --- | --- |

(b)

blaga, ki se v skladu s členom 203 Uredbe (EU) št. 952/2013 šteje za vrnjeno blago.

Člen 35

Obveznost poročanja

1.   Vsak uvoznik ali, v primerih, zajetih s členom 32, posredni carinski zastopnik, ki je uvozil blago v danem četrtletju koledarskega leta, Komisiji najpozneje en mesec po koncu tega četrtletja predloži poročilo za to četrtletje (v nadaljnjem besedilu: poročilo CBAM), ki vsebuje informacije o blagu, uvoženem v navedenem četrtletju.

2.   Poročilo CBAM vključuje naslednje informacije:

| (a) | skupno količino vsake vrste blaga, izraženo v megavatnih urah za električno energijo in v tonah za drugo blago, določeno za vsako napravo, ki proizvaja blago v državi porekla; |
| --- | --- |

(a)

skupno količino vsake vrste blaga, izraženo v megavatnih urah za električno energijo in v tonah za drugo blago, določeno za vsako napravo, ki proizvaja blago v državi porekla;

| (b) | dejanske skupne vgrajene emisije, izražene v tonah emisij CO2e na megavatno uro električne energije ali za drugo blago v tonah emisij CO2e na tono posamezne vrste blaga, kar se izračuna v skladu z metodo iz Priloge IV; |
| --- | --- |

(b)

dejanske skupne vgrajene emisije, izražene v tonah emisij CO2e na megavatno uro električne energije ali za drugo blago v tonah emisij CO2e na tono posamezne vrste blaga, kar se izračuna v skladu z metodo iz Priloge IV;

| (c) | skupne posredne emisije, izračunane v skladu z izvedbenim aktom iz odstavka 7; |
| --- | --- |

(c)

skupne posredne emisije, izračunane v skladu z izvedbenim aktom iz odstavka 7;

| (d) | ceno ogljika, ki se za emisije, vgrajene v uvoženem blagu, plača v državi porekla, pri čemer se upoštevajo vsi razpoložljivi rabati ali druge oblike nadomestil. |
| --- | --- |

(d)

ceno ogljika, ki se za emisije, vgrajene v uvoženem blagu, plača v državi porekla, pri čemer se upoštevajo vsi razpoložljivi rabati ali druge oblike nadomestil.

3.   Komisija ustreznim pristojnim organom redno pošilja seznam tistih uvoznikov ali posrednih carinskih zastopnikov, ki imajo sedež v državi članici, vključno z ustreznimi utemeljitvami, za katere upravičeno meni, da niso izpolnili obveznosti predložitve poročila CBAM v skladu z odstavkom 1.

4.   Kadar Komisija meni, da je poročilo CBAM nepopolno ali nepravilno, pristojnemu organu države članice, v kateri ima sedež uvoznik ali, v primerih zajetih s členom 32, v kateri ima sedež posredni carinski zastopnik, sporoči dodatne informacije, za katere meni, da so potrebne za dopolnitev ali popravek poročila. Te informacije se zagotovijo v okvirne namene in brez poseganja v dokončno presojo tega pristojnega organa. Ta pristojni organ začne postopek za popravek in uvoznika ali, v primerih, zajetih s členom 32, posrednega carinskega zastopnika uradno obvesti o dodatnih informacijah, potrebnih za popravek poročila. Kadar je ustrezno, ta uvoznik ali ta posredni carinski zastopnik zadevnemu pristojnemu organu in Komisiji predloži popravljeno poročilo.

5.   Kadar pristojni organ države članice iz odstavka 4 tega člena začne postopek popravka, tudi ob upoštevanju informacij, prejetih v skladu z odstavkom 4 tega člena, in ugotovi, da uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik ni sprejel potrebnih ukrepov za popravek poročila CBAM, ali kadar zadevni pristojni organ, tudi ob upoštevanju informacij, prejetih v skladu z odstavkom 3 tega člena, ugotovi, da uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik ni izpolnil obveznosti predložitve poročila CBAM v skladu z odstavkom 1 tega člena, uvozniku ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednemu carinskemu zastopniku naloži učinkovito, sorazmerno in odvračilno kazen. V ta namen pristojni organ uradno obvesti uvoznika ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednega carinskega zastopnika in obvesti Komisijo o naslednjem:

| (a) | ugotovitvi in razlogih za ugotovitev, da uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik ni izpolnil obveznosti predložitve poročila za zadevno četrtletje ali ni sprejel potrebnih ukrepov za popravek poročila; |
| --- | --- |

(a)

ugotovitvi in razlogih za ugotovitev, da uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik ni izpolnil obveznosti predložitve poročila za zadevno četrtletje ali ni sprejel potrebnih ukrepov za popravek poročila;

| (b) | znesku kazni, naložene uvozniku ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednemu carinskemu zastopniku; |
| --- | --- |

(b)

znesku kazni, naložene uvozniku ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednemu carinskemu zastopniku;

| (c) | datumu zapadlosti plačila kazni; |
| --- | --- |

(c)

datumu zapadlosti plačila kazni;

| (d) | ukrepu, ki ga mora uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik izvesti, da plača kazen, ter |
| --- | --- |

(d)

ukrepu, ki ga mora uvoznik ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posredni carinski zastopnik izvesti, da plača kazen, ter

| (e) | pravici uvoznika ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednega carinskega zastopnika do pritožbe. |
| --- | --- |

(e)

pravici uvoznika ali, kadar je ustrezno v skladu s členom 32, posrednega carinskega zastopnika do pritožbe.

6.   Kadar se pristojni organ po prejemu informacij od Komisije na podlagi tega člena odloči, da ne bo ukrepal, o tem ustrezno obvesti Komisijo.

7.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov v zvezi z:

| (a) | informacijami, ki jih je treba sporočiti, sredstvi in obliko za to poročanje, vključno s podrobnimi informacijami po državi porekla in vrsti blaga, ki potrjujejo skupne vrednosti iz odstavka 2, točke (a), (b) in (c), ter primere vseh ustreznih razpoložljivih rabatov ali drugih oblik nadomestil iz odstavka 2, točka (d); |
| --- | --- |

(a)

informacijami, ki jih je treba sporočiti, sredstvi in obliko za to poročanje, vključno s podrobnimi informacijami po državi porekla in vrsti blaga, ki potrjujejo skupne vrednosti iz odstavka 2, točke (a), (b) in (c), ter primere vseh ustreznih razpoložljivih rabatov ali drugih oblik nadomestil iz odstavka 2, točka (d);

| (b) | okvirno višino kazni naloženih na podlagi odstavka 5, in merili, ki jih je treba upoštevati pri določitvi dejanskega zneska, vključno z resnostjo in trajanjem neizpolnjevanja obveznosti poročanja; |
| --- | --- |

(b)

okvirno višino kazni naloženih na podlagi odstavka 5, in merili, ki jih je treba upoštevati pri določitvi dejanskega zneska, vključno z resnostjo in trajanjem neizpolnjevanja obveznosti poročanja;

| (c) | podrobnimi pravili glede pretvorbe letne povprečne cene ogljika, ki se plača, iz odstavka 2, točka (d), izražene v tuji valuti, v euro po letnem povprečnem menjalnem tečaju; |
| --- | --- |

(c)

podrobnimi pravili glede pretvorbe letne povprečne cene ogljika, ki se plača, iz odstavka 2, točka (d), izražene v tuji valuti, v euro po letnem povprečnem menjalnem tečaju;

| (d) | podrobnimi pravili glede elementov metod izračuna iz Priloge IV, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, vključno s stopnjo podrobnosti, ter |
| --- | --- |

(d)

podrobnimi pravili glede elementov metod izračuna iz Priloge IV, vključno z določitvijo meja sistemov proizvodnih procesov, emisijskih faktorjev, vrednosti dejanskih emisij, specifičnih za napravo, in njihove uporabe za posamezno blago ter metod za zagotavljanje zanesljivosti podatkov, vključno s stopnjo podrobnosti, ter

| (e) | načinom in obliko zahtev glede poročanja posrednih emisij v uvoženem blagu; ta oblika vključuje količino električne energije, porabljene za proizvodnjo blaga, navedenega v Prilogi I, ter državo porekla, proizvodni vir in emisijske faktorje, povezane s to električno energijo. |
| --- | --- |

(e)

načinom in obliko zahtev glede poročanja posrednih emisij v uvoženem blagu; ta oblika vključuje količino električne energije, porabljene za proizvodnjo blaga, navedenega v Prilogi I, ter državo porekla, proizvodni vir in emisijske faktorje, povezane s to električno energijo.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 29(2) te uredbe. Uporabljajo se za blago uvoženo v prehodnem obdobju iz člena 32 te uredbe in temeljijo na obstoječi zakonodaji za naprave, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES.

POGLAVJE XI

KONČNE DOLOČBE

Člen 36

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 1. oktobra 2023. Vendar se:

| (a) | členi 5, 10, 14, 16 in 17 uporabljajo od 31. decembra 2024; |
| --- | --- |

(a)

členi 5, 10, 14, 16 in 17 uporabljajo od 31. decembra 2024;

| (b) | člen 2(2) in členi 4, 6 do 9, 15 in 19, člen 20(1), (3), (4) in (5), členi 21 do 27 in 31 uporabljajo od 1. januarja 2026. |
| --- | --- |

(b)

člen 2(2) in členi 4, 6 do 9, 15 in 19, člen 20(1), (3), (4) in (5), členi 21 do 27 in 31 uporabljajo od 1. januarja 2026.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 10. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  
  UL C 152, 6.4.2022, str. 181.

1

(2)  
  UL C 301, 5.8.2022, str. 116.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. aprila 2023.

3

(4)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

6

(7)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

7

(8)  Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

9

(10)  Delegirani sklep Komisije (EU) 2019/708 z dne 15. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z določitvijo sektorjev in delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene tveganju premestitve emisij CO2, za obdobje med letoma 2021 in 2030 (UL L 120, 8.5.2019, str. 20).

10

2

(11)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

11

(12)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

12

(13)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2067 z dne 19. decembra 2018 o preverjanju podatkov in o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 334, 31.12.2018, str. 94).

13

(14)  Sklep Sveta 2006/500/ES z dne 29. maja 2006 o sklenitvi Pogodbe o Energetski skupnosti s strani Evropske skupnosti (UL L 198, 20.7.2006, str. 15).

14

(15)  Uredba Komisije (EU) 2015/1222 z dne 24. julija 2015 o določitvi smernic za dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti (UL L 197, 25.7.2015, str. 24).

15

(16)  Priporočilo Komisije 2013/179/EU z dne 9. aprila 2013 o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (UL L 124, 4.5.2013, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

18

(19)  Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 82, 22.3.1997, str. 1).

19

(20)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

20

(21)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

21

(22)  Uredba Sveta (ES) št. 1186/2009 z dne 16. novembra 2009 o sistemu oprostitev carin v Skupnosti (UL L 324, 10.12.2009, str. 23).

22

(23)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

23

(24)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 (UL L 334, 31.12.2018, str. 1).

24

(25)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 59, 27.2.2019, str. 8).

25

(26)  Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).

26

(27)  Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).

27

---

PRILOGA I

Seznam blaga in toplogrednih plinov

1.

Za namene identifikacije blaga se ta uredba uporablja za blago, ki spada pod oznake kombinirane nomenklature (KN), navedene v naslednji tabeli. Oznake KN so navedene na podlagi Uredbe (EGS) št. 2658/87.

2.

Za namene te uredbe so toplogredni plini, ki so povezani z blagom iz točke 1, navedeni v naslednji tabeli za zadevno blago.

Cement

Cement

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2507 00 80 – Druge kaolinske gline | ogljikov dioksid |
| 2523 10 00 – Cement v obliki klinkerja | ogljikov dioksid |
| 2523 21 00 – Beli portlandski cement, umetno barvan ali nebarvan | ogljikov dioksid |
| 2523 29 00 – Drug portlandski cement | ogljikov dioksid |
| 2523 30 00 – Aluminatni cement | ogljikov dioksid |
| 2523 90 00 – Drugi hidravlični cementi | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Toplogredni plin

2507 00 80 – Druge kaolinske gline

ogljikov dioksid

2523 10 00 – Cement v obliki klinkerja

ogljikov dioksid

2523 21 00 – Beli portlandski cement, umetno barvan ali nebarvan

ogljikov dioksid

2523 29 00 – Drug portlandski cement

ogljikov dioksid

2523 30 00 – Aluminatni cement

ogljikov dioksid

2523 90 00 – Drugi hidravlični cementi

ogljikov dioksid

Električna energija

Električna energija

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2716 00 00 – Električna energija | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Toplogredni plin

2716 00 00 – Električna energija

ogljikov dioksid

Gnojila

Gnojila

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2808 00 00 – Solitrna kislina; sulfonitritne kisline | ogljikov dioksid in dušikov oksid |
| 2814 – Amoniak, brezvodni ali v vodni raztopini | ogljikov dioksid |
| 2834 21 00 – Kalijev nitrat | ogljikov dioksid in dušikov oksid |
| 3102 – Dušikova gnojila, mineralna ali kemična | ogljikov dioksid in dušikov oksid |
| 3105 – Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente – dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase
  razen: 3105 60 00 – Mineralna in kemična gnojila, ki vsebujejo dva gnojilna elementa – fosfor in kalij | ogljikov dioksid in dušikov oksid |

Oznaka KN

Toplogredni plin

2808 00 00 – Solitrna kislina; sulfonitritne kisline

ogljikov dioksid in dušikov oksid

2814 – Amoniak, brezvodni ali v vodni raztopini

ogljikov dioksid

2834 21 00 – Kalijev nitrat

ogljikov dioksid in dušikov oksid

3102 – Dušikova gnojila, mineralna ali kemična

ogljikov dioksid in dušikov oksid

3105 – Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente – dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase

razen: 3105 60 00 – Mineralna in kemična gnojila, ki vsebujejo dva gnojilna elementa – fosfor in kalij

ogljikov dioksid in dušikov oksid

Železo in jeklo

Železo in jeklo

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 72 | – Železo in jeklo
  razen: | 7202 2 – Fero-silicij |

Oznaka KN

Toplogredni plin

72

– Železo in jeklo

razen:

7202 2 – Fero-silicij

| | 7202 30 00 – Fero-silicij-mangan |
| --- | --- |

7202 30 00 – Fero-silicij-mangan

| | 7202 50 00 – Fero-silicij-krom |
| --- | --- |

7202 50 00 – Fero-silicij-krom

| | 7202 70 00 – Fero-molibden |
| --- | --- |

7202 70 00 – Fero-molibden

| | 7202 80 00 – Fero-volfram in fero-silicij-volfram |
| --- | --- |

7202 80 00 – Fero-volfram in fero-silicij-volfram

| | 7202 91 00 – Fero-titan in fero-silicij-titan |
| --- | --- |

7202 91 00 – Fero-titan in fero-silicij-titan

| | 7202 92 00 – Fero-vanadij |
| --- | --- |

7202 92 00 – Fero-vanadij

| | 7202 93 00 – Fero-niobij |
| --- | --- |

7202 93 00 – Fero-niobij

| | 7202 99 – Drugo: |
| --- | --- |

7202 99 – Drugo:

| | 7202 99 10 – Fero-fosfor |
| --- | --- |

7202 99 10 – Fero-fosfor

| | 7202 99 30 – Fero-silicij-magnezij |
| --- | --- |

7202 99 30 – Fero-silicij-magnezij

| | 7202 99 80 – Drugo |
| --- | --- |

7202 99 80 – Drugo

| | 7204 – Odpadki in ostanki železa ali jekla; odpadni ingoti in jeklo za pretaljevanje |
| --- | --- |

7204 – Odpadki in ostanki železa ali jekla; odpadni ingoti in jeklo za pretaljevanje

ogljikov dioksid

2601 12 00 – Aglomerirane železove rude in koncentrati, razen praženih železovih piritov

ogljikov dioksid

7301 – Piloti iz železa ali jekla, vključno z vrtanimi, prebitimi ali izdelanimi iz sestavljenih elementov; zvarjeni profili in kotni profili iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7302 – Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic

ogljikov dioksid

7303 00 – Cevi in votli profili iz litega železa

ogljikov dioksid

7304 – Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla

ogljikov dioksid

7305 – Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4 mm, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7306 – Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7307 – Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7308 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr. mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, polkna, balustrade in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7309 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino več kot 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid

7310 – Cisterne, sodi, pločevinaste škatle in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino do vključno 300 litrov, z oblogo ali brez obloge, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid

7311 00 – Vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7318 – Vijaki, sorniki, matice, tirni vijaki (tirfoni), vijaki s kavljem, kovice, klini za natezanje, razcepke, podložke (vključno z vzmetnimi podložkami) in podobni izdelki, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7326 – Drugi železni ali jekleni izdelki

ogljikov dioksid

Aluminij

Aluminij

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 7601 – Aluminij, surov | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7603 – Aluminijasti prah in luskine | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7604 – Aluminijaste palice in profili | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7605 – Aluminijasta žica | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7606 – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2 mm | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7607 – Aluminijaste folije (tudi tiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov), debeline do vključno 0,2 mm (merjeno brez podlage) | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7608 – Aluminijaste cevi | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7609 00 00 – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki) | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7610 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr.: mostovi in deli mostov, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okvirji zanje, vratni pragi, ograje in stebri) iz aluminija; pločevine, palice, profili, cevi in podobno, iz aluminija, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7611 00 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobna posoda, iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino nad 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7612 – Sodi, bobni, pločevinke, škatle in podobni vsebniki (tudi togi in upogljivi cevasti vsebniki), iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino največ 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7613 00 00 – Aluminijasti vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7614 – Vpredena žica, vrvi, pleteni trakovi ipd. iz aluminija, električno neizolirani | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7616 – Drugi izdelki iz aluminija | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |

Oznaka KN

Toplogredni plin

7601 – Aluminij, surov

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7603 – Aluminijasti prah in luskine

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7604 – Aluminijaste palice in profili

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7605 – Aluminijasta žica

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7606 – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2 mm

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7607 – Aluminijaste folije (tudi tiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov), debeline do vključno 0,2 mm (merjeno brez podlage)

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7608 – Aluminijaste cevi

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7609 00 00 – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr.: spojnice, kolena, oglavki)

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7610 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr.: mostovi in deli mostov, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okvirji zanje, vratni pragi, ograje in stebri) iz aluminija; pločevine, palice, profili, cevi in podobno, iz aluminija, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7611 00 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobna posoda, iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino nad 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7612 – Sodi, bobni, pločevinke, škatle in podobni vsebniki (tudi togi in upogljivi cevasti vsebniki), iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino največ 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7613 00 00 – Aluminijasti vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7614 – Vpredena žica, vrvi, pleteni trakovi ipd. iz aluminija, električno neizolirani

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7616 – Drugi izdelki iz aluminija

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

Kemikalije

Kemikalije

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2804 10 00 – Vodik | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Toplogredni plin

2804 10 00 – Vodik

ogljikov dioksid

---

PRILOGA II

Seznam blaga, pri katerem se na podlagi člena 7(1) upoštevajo samo neposredne emisije

Železo in jeklo

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 72 | – Železo in jeklo
  razen: | 7202 2 – Fero-silicij |

Oznaka KN

Toplogredni plin

72

– Železo in jeklo

razen:

7202 2 – Fero-silicij

| | 7202 30 00 – Fero-siliko-mangan |
| --- | --- |

7202 30 00 – Fero-siliko-mangan

| | 7202 50 00 – Fero-silicij-krom |
| --- | --- |

7202 50 00 – Fero-silicij-krom

| | 7202 70 00 – Fero-molibden |
| --- | --- |

7202 70 00 – Fero-molibden

| | 7202 80 00 – Fero-volfram in fero-silicij-volfram |
| --- | --- |

7202 80 00 – Fero-volfram in fero-silicij-volfram

| | 7202 91 00 – Fero-titan in fero-silicij-titan |
| --- | --- |

7202 91 00 – Fero-titan in fero-silicij-titan

| | 7202 92 00 – Fero-vanadij |
| --- | --- |

7202 92 00 – Fero-vanadij

| | 7202 93 00 – Fero-niobij |
| --- | --- |

7202 93 00 – Fero-niobij

| | 7202 99 – Drugo: |
| --- | --- |

7202 99 – Drugo:

| | 7202 99 10 – Fero-fosfor |
| --- | --- |

7202 99 10 – Fero-fosfor

| | 7202 99 30 – Fero-silicij-magnezij |
| --- | --- |

7202 99 30 – Fero-silicij-magnezij

| | 7202 99 80 – Drugo |
| --- | --- |

7202 99 80 – Drugo

| | 7204 – Odpadki in ostanki železa ali jekla; odpadni ingoti in jeklo za pretaljevanje |
| --- | --- |

7204 – Odpadki in ostanki železa ali jekla; odpadni ingoti in jeklo za pretaljevanje

ogljikov dioksid

7301 – Piloti iz železa ali jekla, vključno z vrtanimi, prebitimi ali izdelanimi iz sestavljenih elementov; zvarjeni profili in kotni profili iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7302 – Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic

ogljikov dioksid

7303 00 – Cevi in votli profili iz litega železa

ogljikov dioksid

7304 – Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla

ogljikov dioksid

7305 – Druge cevi (npr. varjene, kovičene ali zaprte na podoben način), s krožnim prečnim prerezom, katerega zunanji premer presega 406,4 mm, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7306 – Druge cevi in votli profili (npr. z odprtimi spoji, varjeni, kovičeni ali zaprti na podoben način), iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7307 – Pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7308 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr. mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, polkna, balustrade in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7309 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino več kot 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid

7310 – Cisterne, sodi, pločevinaste škatle in podobni vsebniki za kakršen koli material (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), iz železa ali jekla, s prostornino do vključno 300 litrov, z oblogo ali brez obloge, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid

7311 00 – Vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7318 – Vijaki, sorniki, matice, tirni vijaki (tirfoni), vijaki s kavljem, kovice, klini za natezanje, razcepke, podložke (vključno vzmetne podložke) in podobni izdelki, iz železa ali jekla

ogljikov dioksid

7326 – Drugi železni ali jekleni izdelki

ogljikov dioksid

Aluminij

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 7601 – Aluminij, surov | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7603 – Aluminijasti prah in luskine | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7604 – Aluminijaste palice in profili | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7605 – Aluminijasta žica | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7606 – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2 mm | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7607 – Aluminijaste folije (tiskane, netiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov) debeline do vključno 0,2 mm (merjeno brez podlage) | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7608 – Aluminijaste cevi | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7609 00 00 – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki) | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7610 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr.: mostovi in deli mostov, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okvirji zanje, vratni pragi, ograje in stebri) iz aluminija; pločevine, palice, profili, cevi in podobno, iz aluminija, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7611 00 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobna posoda, iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino nad 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7612 – Sodi, bobni, pločevinke, škatle in podobni vsebniki (tudi togi in upogljivi cevasti vsebniki), iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino največ 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7613 00 00 – Aluminijasti vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7614 – Vpredena žica, vrvi, pleteni trakovi ipd. iz aluminija, električno neizolirani | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |
| 7616 – Drugi izdelki iz aluminija | ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki |

Oznaka KN

Toplogredni plin

7601 – Aluminij, surov

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7603 – Aluminijasti prah in luskine

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7604 – Aluminijaste palice in profili

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7605 – Aluminijasta žica

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7606 – Plošče, pločevine in trakovi iz aluminija, debeline več kot 0,2 mm

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7607 – Aluminijaste folije (tiskane, netiskane ali s podlago iz papirja, kartona, plastične mase ali podobnih materialov) debeline do vključno 0,2 mm (merjeno brez podlage)

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7608 – Aluminijaste cevi

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7609 00 00 – Aluminijasti pribor (fitingi) za cevi (npr. spojnice, kolena, oglavki)

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7610 – Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406 ) in deli konstrukcij (npr.: mostovi in deli mostov, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okvirji zanje, vratni pragi, ograje in stebri) iz aluminija; pločevine, palice, profili, cevi in podobno, iz aluminija, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7611 00 00 – Rezervoarji, cisterne, sodi in podobna posoda, iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino nad 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7612 – Sodi, bobni, pločevinke, škatle in podobni vsebniki (tudi togi in upogljivi cevasti vsebniki), iz aluminija, za kakršno koli snov (razen komprimiranih ali utekočinjenih plinov), s prostornino največ 300 litrov, z oblogo ali brez nje, s toplotno izolacijo ali brez nje, toda brez mehaničnih ali termičnih naprav

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7613 00 00 – Aluminijasti vsebniki za komprimirane ali utekočinjene pline

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7614 – Vpredena žica, vrvi, pleteni trakovi ipd. iz aluminija, električno neizolirani

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

7616 – Drugi izdelki iz aluminija

ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki

kemikalije

| Oznaka KN | Toplogredni plin |
| --- | --- |
| 2804 10 00 – Vodik | ogljikov dioksid |

Oznaka KN

Toplogredni plin

2804 10 00 – Vodik

ogljikov dioksid

---

PRILOGA III

Tretje države in ozemlja zunaj področja uporabe te uredbe za namene člena 2

1.   TRETJE DRŽAVE IN OZEMLJA ZUNAJ PODROČJA UPORABE TE UREDBE

Ta uredba se ne uporablja za blago s poreklom iz naslednjih držav:

| — | Islandija, |
| --- | --- |

—

Islandija,

| — | Lihtenštajn, |
| --- | --- |

—

Lihtenštajn,

| — | Norveška, |
| --- | --- |

—

Norveška,

| — | Švica. |
| --- | --- |

—

Švica.

Ta uredba se ne uporablja za blago s poreklom z naslednjih ozemelj:

| — | Büsingen, |
| --- | --- |

—

Büsingen,

| — | Helgoland, |
| --- | --- |

—

Helgoland,

| — | Livigno, |
| --- | --- |

—

Livigno,

| — | Ceuta, |
| --- | --- |

—

Ceuta,

| — | Melilla. |
| --- | --- |

—

Melilla.

2.   TRETJE DRŽAVE IN OZEMLJA ZUNAJ PODROČJA UPORABE TE UREDBE GLEDE UVOZA ELEKTRIČNE ENERGIJE NA CARINSKO OBMOČJE UNIJE

[Tretje države ali ozemlja, ki jih Komisija doda ali odstrani na podlagi člena 2(11).]

---

PRILOGA IV

Metode za izračun vgrajenih emisij za namene člena 7

1.   OPREDELITEV POJMOV

V tej prilogi ter prilogah V in VI se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „preprosto blago“ pomeni blago, proizvedeno v proizvodnem procesu, v katerem so potrebni izključno vhodni materiali in goriva z nič vgrajenimi emisijami; |
| --- | --- |

(a)

„preprosto blago“ pomeni blago, proizvedeno v proizvodnem procesu, v katerem so potrebni izključno vhodni materiali in goriva z nič vgrajenimi emisijami;

| (b) | „kompleksno blago“ pomeni blago, ki ni preprosto blago; |
| --- | --- |

(b)

„kompleksno blago“ pomeni blago, ki ni preprosto blago;

| (c) | „specifične vgrajene emisije“ pomeni emisije, vgrajene v toni blaga, izražene v tonah emisij CO2e na tono blaga; |
| --- | --- |

(c)

„specifične vgrajene emisije“ pomeni emisije, vgrajene v toni blaga, izražene v tonah emisij CO2e na tono blaga;

| (d) | „emisijski faktor CO2“ pomeni tehtano povprečje intenzivnosti emisij CO2 električne energije, proizvedene iz fosilnih goriv na danem geografskem območju; emisijski faktor CO2 se izračuna tako, da podatke o emisijah CO2 za sektor električne energije delimo z bruto proizvodnjo električne energije na podlagi fosilnih goriv na ustreznem geografskem območju; izražen je v tonah CO2 na megavatno uro; |
| --- | --- |

(d)

„emisijski faktor CO2“ pomeni tehtano povprečje intenzivnosti emisij CO2 električne energije, proizvedene iz fosilnih goriv na danem geografskem območju; emisijski faktor CO2 se izračuna tako, da podatke o emisijah CO2 za sektor električne energije delimo z bruto proizvodnjo električne energije na podlagi fosilnih goriv na ustreznem geografskem območju; izražen je v tonah CO2 na megavatno uro;

| (e) | „emisijski faktor za električno energijo“ pomeni privzeto vrednost, izraženo v CO2e, ki predstavlja intenzivnost emisij električne energije, porabljene v proizvodnji blaga; |
| --- | --- |

(e)

„emisijski faktor za električno energijo“ pomeni privzeto vrednost, izraženo v CO2e, ki predstavlja intenzivnost emisij električne energije, porabljene v proizvodnji blaga;

| (f) | „pogodba o nakupu električne energije“ pomeni pogodbo, na podlagi katere se oseba strinja, da bo električno energijo kupila neposredno od proizvajalca električne energije; |
| --- | --- |

(f)

„pogodba o nakupu električne energije“ pomeni pogodbo, na podlagi katere se oseba strinja, da bo električno energijo kupila neposredno od proizvajalca električne energije;

| (g) | „operater prenosnega sistema“ pomeni operaterja, kakor je opredeljen v členu 2, točka 35, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (1). |
| --- | --- |

(g)

„operater prenosnega sistema“ pomeni operaterja, kakor je opredeljen v členu 2, točka 35, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

2.   DOLOČITEV DEJANSKIH SPECIFIČNIH VGRAJENIH EMISIJ ZA PREPROSTO BLAGO

Za določanje specifičnih dejanskih emisij, vgrajenih v preprostem blagu, proizvedenem v določeni napravi, se upoštevajo neposredne in, kadar je ustrezno, posredne emisije. Za ta namen se uporabi naslednja enačba:

Formula

Pri tem:

| SEEg | so specifične vgrajene emisije blaga g, izražene v CO2e na tono; |
| --- | --- |
| AttrEmg | so pripisane emisije blaga g in |
| ALg | je dejavnostna stopnja blaga, kar je količina blaga, proizvedenega v poročevalnem obdobju v zadevni napravi. |

SEEg

so specifične vgrajene emisije blaga g, izražene v CO2e na tono;

AttrEmg

so pripisane emisije blaga g in

ALg

je dejavnostna stopnja blaga, kar je količina blaga, proizvedenega v poročevalnem obdobju v zadevni napravi.

„Pripisane emisije“ pomeni del emisij naprave v poročevalnem obdobju, ki nastanejo v proizvodnem procesu, katerega rezultat je blago g, pri čemer se uporabljajo meje sistema proizvodnega procesa, opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(7). Pripisane emisije je treba izračunati z uporabo naslednje enačbe:

Formula

Pri tem:

| DirEm | so neposredne emisije iz proizvodnega procesa znotraj meja sistema iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 7(7), izražene v tonah CO2e, in |
| --- | --- |
| IndirEm | so posredne emisije iz proizvodnje električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga znotraj meja sistema iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 7(7), izražene v tonah CO2e. |

DirEm

so neposredne emisije iz proizvodnega procesa znotraj meja sistema iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 7(7), izražene v tonah CO2e, in

IndirEm

so posredne emisije iz proizvodnje električne energije, ki se porabi med proizvodnimi procesi blaga znotraj meja sistema iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 7(7), izražene v tonah CO2e.

3.   DOLOČITEV DEJANSKIH VGRAJENIH EMISIJ ZA KOMPLEKSNO BLAGO

Za določitev specifičnih dejanskih emisij, vgrajenih v kompleksnem blagu, proizvedenem v dani napravi, se uporabi naslednja enačba:

Formula

Pri tem:

| AttrEmg | so pripisane emisije blaga g; |
| --- | --- |
| ALg | je dejavnostna stopnja blaga, kar je količina blaga, proizvedena v zadevni napravi v poročevalnem obdobju, in |
| EEInpMat | so vgrajene emisije vhodnih materialov, ki se porabijo v proizvodnem procesu. Upoštevajo se samo vhodni materiali, navedeni kot pomembni za meje sistema proizvodnega procesa, kakor so določene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 7(7). Zadevne EEInpMat se izračunajo z naslednjo enačbo: |

AttrEmg

so pripisane emisije blaga g;

ALg

je dejavnostna stopnja blaga, kar je količina blaga, proizvedena v zadevni napravi v poročevalnem obdobju, in

EEInpMat

so vgrajene emisije vhodnih materialov, ki se porabijo v proizvodnem procesu. Upoštevajo se samo vhodni materiali, navedeni kot pomembni za meje sistema proizvodnega procesa, kakor so določene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 7(7). Zadevne EEInpMat se izračunajo z naslednjo enačbo:

Formula

Pri tem:

| Mi | je masa vhodnega materiala i, uporabljenega v proizvodnem procesu, in |
| --- | --- |
| SEEi | so specifične vgrajene emisije tega vhodnega materiala i. Za SEEi upravljavec naprave uporabi vrednost emisij iz naprave, v kateri je bil vhodni material proizveden, če je podatke o napravi mogoče ustrezno izmeriti. |

Mi

je masa vhodnega materiala i, uporabljenega v proizvodnem procesu, in

SEEi

so specifične vgrajene emisije tega vhodnega materiala i. Za SEEi upravljavec naprave uporabi vrednost emisij iz naprave, v kateri je bil vhodni material proizveden, če je podatke o napravi mogoče ustrezno izmeriti.

4.   DOLOČITEV PRIVZETIH VREDNOSTI IZ ČLENA 7(2) IN (3)

Pri določanju vgrajenih emisij se za določitev privzetih vrednosti uporabljajo samo dejanske vrednosti. Če dejanskih podatkov ni, se lahko uporabijo vrednosti iz literature. Komisija objavi navodila za pristop, ki se uporablja za popravek glede odpadnih plinov ali toplogrednih plinov, uporabljenih kot vhodni material procesa, preden zbere podatke, potrebne za določitev ustreznih privzetih vrednosti za vsako vrsto blaga iz Priloge I. Privzete vrednosti se določijo na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov. Najboljši razpoložljivi podatki temeljijo na zanesljivih in javno dostopnih informacijah. Privzete vrednosti se redno revidirajo z izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi člena 7(7), na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, ki jih predloži tretja država ali skupina tretjih držav.

4.1   Privzete vrednosti iz člena 7(2)

Če pooblaščeni deklarant CBAM ne more ustrezno določiti dejanskih emisij, se uporabijo privzete vrednosti. Te se za vsako blago s seznama v Prilogi I, razen električne energije, določijo kot povprečna intenzivnost emisij v posamezni državi izvoznici, povečana za sorazmerno zasnovan pribitek. Pribitek se določi v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(7), in sicer na ustrezni ravni, na kateri se lahko zagotovi okoljska celovitost CBAM, na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, zbranih med prehodnim obdobjem. Kadar za posamezno vrsto blaga ni mogoče uporabiti zanesljivih podatkov za državo izvoznico, privzete vrednosti temeljijo na povprečni intenzivnosti emisij X % najmanj učinkovitih naprav EU ETS za to vrsto blaga. Vrednost X se določi v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi člena 7(7), in sicer na ravni, na kateri se lahko zagotovi okoljska celovitost CBAM, na podlagi najnovejših in najzanesljivejših informacij, tudi na podlagi informacij, zbranih med prehodnim obdobjem.

4.2   Privzete vrednosti za uvoženo električno energijo iz člena 7(3)

Privzete vrednosti za uvoženo električno energijo se določijo za tretjo državo, skupino tretjih držav ali regijo v tretji državi na podlagi specifičnih privzetih vrednosti v skladu s točko 4.2.1 ali, če te vrednosti niso na voljo, na podlagi alternativnih privzetih vrednosti v skladu s točko 4.2.2.

Kadar je električna energija proizvedena v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi ter prepeljana skozi tretje države, skupine tretjih držav, regije v tretjih državah ali skozi države članice z namenom, da se uvozi v Unijo, se uporabijo privzete vrednosti iz tretje države, skupine tretjih držav ali regije v tretji državi, v kateri je bila električna energija proizvedena.

4.2.1   Specifične privzete vrednosti za tretjo državo, skupino tretjih držav ali regijo v tretji državi

Specifične privzete vrednosti so določene na ravni emisijskega faktorja CO2 v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi na podlagi najboljših podatkov, ki jih ima Komisija na voljo.

4.2.2   Alternativne privzete vrednosti

Kadar za tretjo državo, skupino tretjih držav ali regijo v tretji državi specifična privzeta vrednost ni na voljo, se določi alternativna privzeta vrednost za električno energijo na ravni emisijskega faktorja CO2 v Uniji.

Kadar se lahko na podlagi zanesljivih podatkov dokaže, da je emisijski faktor CO2 v tretji državi, skupini tretjih držav ali regiji v tretji državi nižji od specifične privzete vrednosti, ki jo določi Komisija, ali nižji od emisijskega faktorja CO2 v Uniji, se lahko za to tretjo državo, skupino tretjih držav ali regijo v tretji državi uporabi alternativna privzeta vrednost, ki temelji na tem emisijskem faktorju CO2.

4.3   Privzete vrednosti za vgrajene posredne emisije

Privzete vrednosti za posredne emisije, vgrajene v blago, proizvedeno v tretji državi, se določijo na podlagi privzete vrednosti, izračunane na podlagi povprečja emisijskega faktorja elektroenergetskega omrežja Unije, emisijskega faktorja omrežja električne energije države porekla ali emisijskega faktorja CO2 pri virih, na podlagi katerih se v državi porekla določajo cene električne energije, ki se uporablja za proizvodnjo tega blaga.

Kadar tretja država ali skupina tretjih držav Komisiji na podlagi zanesljivih podatkov dokaže, da je emisijski faktor povprečne mešanice virov električne energije ali faktor povprečnih emisij CO2 pri virih, ki določajo ceno v tej tretji državi ali skupini tretjih držav, nižji od privzete vrednosti za posredne emisije, se za to državo ali skupino držav določi alternativna privzeta vrednost, ki temelji na tem faktorju povprečnih emisij CO2.

Komisija najpozneje do 30. junija 2025 sprejme izvedbeni akt na podlagi člena 7(7), v katerem podrobneje določi, katere od metod izračuna, določenih v skladu s prvim pododstavkom, se uporabljajo za izračun privzetih vrednosti. V ta namen se Komisija opre na najnovejše in najzanesljivejše podatke, vključno s podatki, zbranimi v prehodnem obdobju, v zvezi s količino električne energije, uporabljene za proizvodnjo blaga, navedenega v Prilogi I, ter državo porekla, proizvodnim virom in emisijskimi faktorji te električne energije. Konkretna metoda izračuna se določi na podlagi najprimernejšega načina za doseganje obeh naslednjih meril:

| — | preprečevanje selitve virov CO2; |
| --- | --- |

—

preprečevanje selitve virov CO2;

| — | zagotavljanje okoljske celovitosti CBAM. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje okoljske celovitosti CBAM.

5.   POGOJI ZA UPORABO DEJANSKIH EMISIJ, VGRAJENIH V UVOŽENI ELEKTRIČNI ENERGIJI

Pooblaščeni deklarant CBAM lahko za izračun iz člena 7(3) namesto privzetih vrednosti uporabi dejanske vgrajene emisije, če so izpolnjena vsa naslednja merila:

| (a) | količina električne energije, za katero se uveljavlja uporaba dejanskih vgrajenih emisij, je zajeta v pogodbi o nakupu električne energije med pooblaščenim deklarantom CBAM in proizvajalcem električne energije iz tretje države; |
| --- | --- |

(a)

količina električne energije, za katero se uveljavlja uporaba dejanskih vgrajenih emisij, je zajeta v pogodbi o nakupu električne energije med pooblaščenim deklarantom CBAM in proizvajalcem električne energije iz tretje države;

| (b) | naprava, ki proizvaja električno energijo, je neposredno povezana s prenosnim sistemom Unije ali pa se lahko dokaže, da ob izvozu nikjer med napravo in prenosnim sistemom Unije omrežje ni bilo fizično prezasedeno; |
| --- | --- |

(b)

naprava, ki proizvaja električno energijo, je neposredno povezana s prenosnim sistemom Unije ali pa se lahko dokaže, da ob izvozu nikjer med napravo in prenosnim sistemom Unije omrežje ni bilo fizično prezasedeno;

| (c) | naprava, ki proizvaja električno energijo, ne izpušča več kot 550 gramov CO2 iz fosilnih goriv na kilovatno uro električne energije; |
| --- | --- |

(c)

naprava, ki proizvaja električno energijo, ne izpušča več kot 550 gramov CO2 iz fosilnih goriv na kilovatno uro električne energije;

| (d) | vsi pristojni operaterji prenosnih sistemov v državi porekla, namembni državi in, če je ustrezno, v vsaki tranzitni državi so dodeljeni zmogljivosti povezovalnega daljnovoda dokončno dodelili količino električne energije, za katero se uveljavlja uporaba dejanskih vgrajenih emisij, ter se dodeljena zmogljivost in proizvodnja električne energije v napravi nanašata na isto časovno obdobje, ki ni daljše od ene ure; |
| --- | --- |

(d)

vsi pristojni operaterji prenosnih sistemov v državi porekla, namembni državi in, če je ustrezno, v vsaki tranzitni državi so dodeljeni zmogljivosti povezovalnega daljnovoda dokončno dodelili količino električne energije, za katero se uveljavlja uporaba dejanskih vgrajenih emisij, ter se dodeljena zmogljivost in proizvodnja električne energije v napravi nanašata na isto časovno obdobje, ki ni daljše od ene ure;

| (e) | izpolnjevanje zgoraj navedenih meril potrdi akreditirani preveritelj, ki prejme vsaj mesečna vmesna poročila, iz katerih je razvidno, kako so ta merila izpolnjena. |
| --- | --- |

(e)

izpolnjevanje zgoraj navedenih meril potrdi akreditirani preveritelj, ki prejme vsaj mesečna vmesna poročila, iz katerih je razvidno, kako so ta merila izpolnjena.

Skupna količina električne energije na podlagi pogodbe o nakupu električne energije in njene ustrezne dejanske vgrajene emisije se izključijo iz izračuna faktorja emisije države oziroma emisijskega faktorja CO2, ki se uporabi za izračun posrednih emisij električne energije, vgrajenih v blagu, v skladu s točko 4.3.

6.   POGOJI ZA UPORABO DEJANSKIH VGRAJENIH EMISIJ ZA POSREDNE EMISIJE

Pooblaščeni deklarant CBAM lahko za izračun iz člena 7(4) namesto privzetih vrednosti uporabi dejanske vgrajene emisije, če lahko dokaže neposredno tehnično povezavo med napravo, v kateri se proizvaja uvoženo blago, in virom proizvodnje električne energije ali če je upravljavec te naprave s proizvajalcem električne energije, ki se nahaja v tretji državi, sklenil pogodbo o nakupu električne energije za količino električne energije, ki je enaka količini, za katero se uveljavlja uporaba posebne vrednosti.

7.   PRILAGODITEV PRIVZETIH VREDNOSTI IZ ČLENA 7(2) NA PODLAGI ZNAČILNOSTI POSAMEZNIH REGIJ

Privzete vrednosti se lahko prilagodijo posebnim območjem in regijam v tretjih državah, kjer prevladujejo posebne značilnosti v smislu objektivnih emisijskih faktorjev. Kadar so na voljo podatki, prilagojeni tem lokalnim značilnostim, in se lahko določijo bolj ciljno usmerjene privzete vrednosti, se lahko uporabijo bolj ciljno usmerjene vrednosti.

Kadar lahko deklaranti za blago s poreklom iz tretje države, skupine tretjih držav ali regije v tretji državi na podlagi zanesljivih podatkov dokažejo, da so alternativne prilagojene privzete vrednosti za posamezno regijo nižje od privzetih vrednosti, ki jih je določila Komisija, se lahko uporabijo prilagojene privzete vrednosti za posamezno regijo.

---

(1)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

---

PRILOGA V

Knjigovodske zahteve za informacije, ki se uporabljajo za izračun vgrajenih emisij za namene člena 7(5)

1.   MINIMALNI PODATKI, KI JIH MORA POOBLAŠČENI DEKLARANT CBAM HRANITI ZA UVOŽENO BLAGO:

| 1. | Podatki za identifikacijo pooblaščenega deklaranta CBAM:






  (a) | ime; |
| --- | --- | --- |

1.

Podatki za identifikacijo pooblaščenega deklaranta CBAM:

(a)

ime;

| (b) | številka računa CBAM. |
| --- | --- |

(b)

številka računa CBAM.

| 2. | Podatki o uvoženem blagu:






  (a) | vrsta in količina vsake vrste blaga; |
| --- | --- | --- |

2.

Podatki o uvoženem blagu:

(a)

vrsta in količina vsake vrste blaga;

| (b) | država porekla; |
| --- | --- |

(b)

država porekla;

| (c) | dejanske emisije ali privzete vrednosti. |
| --- | --- |

(c)

dejanske emisije ali privzete vrednosti.

2.   MINIMALNI PODATKI, KI JIH MORA POOBLAŠČENI DEKLARANT CBAM HRANITI ZA EMISIJE, VGRAJENE V UVOŽENEM BLAGU, KI SO DOLOČENE NA PODLAGI DEJANSKIH EMISIJ

Za vsako vrsto uvoženega blaga, za katero so vgrajene emisije določene na podlagi dejanskih emisij, je treba hraniti naslednje dodatne podatke:

| (a) | identifikacijo naprave, v kateri je bilo blago proizvedeno; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo naprave, v kateri je bilo blago proizvedeno;

| (b) | kontaktne informacije upravljavca naprave, v kateri je bilo blago proizvedeno; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne informacije upravljavca naprave, v kateri je bilo blago proizvedeno;

| (c) | poročila o preverjanju iz Priloge VI; |
| --- | --- |

(c)

poročila o preverjanju iz Priloge VI;

| (d) | specifične vgrajene emisije blaga. |
| --- | --- |

(d)

specifične vgrajene emisije blaga.

---

PRILOGA VI

Načela preverjanja in vsebina poročil o preverjanju za namene člena 8

1.   NAČELA PREVERJANJA

Uporabljajo se naslednja načela:

| (a) | preveritelji izvajajo preverjanja s poklicno nezaupljivostjo; |
| --- | --- |

(a)

preveritelji izvajajo preverjanja s poklicno nezaupljivostjo;

| (b) | skupne vgrajene emisije, ki jih je treba prijaviti v deklaraciji CBAM, se štejejo za preverjene le, če preveritelj z razumnim zagotovilom ugotovi, da poročilo o preverjanju ne vsebuje bistveno napačnih navedb in bistvenih neskladnosti, kar zadeva izračun vgrajenih emisij v skladu s pravili iz Priloge IV; |
| --- | --- |

(b)

skupne vgrajene emisije, ki jih je treba prijaviti v deklaraciji CBAM, se štejejo za preverjene le, če preveritelj z razumnim zagotovilom ugotovi, da poročilo o preverjanju ne vsebuje bistveno napačnih navedb in bistvenih neskladnosti, kar zadeva izračun vgrajenih emisij v skladu s pravili iz Priloge IV;

| (c) | preveriteljevi obiski naprav so obvezni, razen kadar so izpolnjena posebna merila za opustitev obiska naprave; |
| --- | --- |

(c)

preveriteljevi obiski naprav so obvezni, razen kadar so izpolnjena posebna merila za opustitev obiska naprave;

| (d) | pri odločanju, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, preveritelj uporabi pragove iz izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 8(3).
  Za parametre, za katere taki pragovi niso določeni, preveritelj strokovno presodi, ali je treba napačne navedbe ali neskladnosti posamično ali skupaj z drugimi napačnimi navedbami ali neskladnostmi glede na njihov obseg in naravo šteti za bistvene. |
| --- | --- |

(d)

pri odločanju, ali so napačne navedbe ali neskladnosti bistvene, preveritelj uporabi pragove iz izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s členom 8(3).

Za parametre, za katere taki pragovi niso določeni, preveritelj strokovno presodi, ali je treba napačne navedbe ali neskladnosti posamično ali skupaj z drugimi napačnimi navedbami ali neskladnostmi glede na njihov obseg in naravo šteti za bistvene.

2.   VSEBINA POROČILA O PREVERJANJU

Preveritelj pripravi poročilo o preverjanju, v katerem določi vgrajene emisije blaga in podrobno opredeli vsa vprašanja v zvezi z opravljenim delom ter v katerega vključi vsaj naslednje informacije:

| (a) | identifikacijo naprav, v katerih je bilo blago proizvedeno; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo naprav, v katerih je bilo blago proizvedeno;

| (b) | kontaktne informacije upravljavca naprav, v katerih je bilo blago proizvedeno; |
| --- | --- |

(b)

kontaktne informacije upravljavca naprav, v katerih je bilo blago proizvedeno;

| (c) | veljavno poročevalno obdobje; |
| --- | --- |

(c)

veljavno poročevalno obdobje;

| (d) | ime in kontaktne informacije preveritelja; |
| --- | --- |

(d)

ime in kontaktne informacije preveritelja;

| (e) | akreditacijsko številko preveritelja in ime akreditacijskega organa; |
| --- | --- |

(e)

akreditacijsko številko preveritelja in ime akreditacijskega organa;

| (f) | datumi obiskov naprav, če je ustrezno, ali razloge za neopravljen obisk naprave; |
| --- | --- |

(f)

datumi obiskov naprav, če je ustrezno, ali razloge za neopravljen obisk naprave;

| (g) | količine vsake vrste prijavljenega blaga, proizvedenega v poročevalnem obdobju; |
| --- | --- |

(g)

količine vsake vrste prijavljenega blaga, proizvedenega v poročevalnem obdobju;

| (h) | količinsko opredeljene neposredne emisije naprave v poročevalnem obdobju; |
| --- | --- |

(h)

količinsko opredeljene neposredne emisije naprave v poročevalnem obdobju;

| (i) | opis, kako so emisije naprave pripisane različnim vrstam blaga; |
| --- | --- |

(i)

opis, kako so emisije naprave pripisane različnim vrstam blaga;

| (j) | kvantitativne informacije o blagu, emisijah in tokovih energije, ki niso povezani s tem blagom; |
| --- | --- |

(j)

kvantitativne informacije o blagu, emisijah in tokovih energije, ki niso povezani s tem blagom;

| (k) | v primeru kompleksnega blaga:






  (i) | količine vsakega od uporabljenih vhodnih materialov; |
| --- | --- | --- |

(k)

v primeru kompleksnega blaga:

(i)

količine vsakega od uporabljenih vhodnih materialov;

| (ii) | specifične vgrajene emisije, povezane z vsakim od uporabljenih vhodnih materialov; |
| --- | --- |

(ii)

specifične vgrajene emisije, povezane z vsakim od uporabljenih vhodnih materialov;

| (iii) | če se uporabljajo dejanske emisije: opredelitev naprav, v katerih je bil proizveden vhodni material, in dejanskih emisij iz proizvodnje tega materiala; |
| --- | --- |

(iii)

če se uporabljajo dejanske emisije: opredelitev naprav, v katerih je bil proizveden vhodni material, in dejanskih emisij iz proizvodnje tega materiala;

| (l) | izjavo preveritelja, s katero potrdi, da z razumnim zagotovilom ugotavlja, da poročilo ne vsebuje bistvenih napačnih navedb in bistvenih neskladnosti glede na pravila za izračun iz Priloge IV; |
| --- | --- |

(l)

izjavo preveritelja, s katero potrdi, da z razumnim zagotovilom ugotavlja, da poročilo ne vsebuje bistvenih napačnih navedb in bistvenih neskladnosti glede na pravila za izračun iz Priloge IV;

| (m) | informacije o bistvenih napačnih navedbah, ki so bile ugotovljene in popravljene; |
| --- | --- |

(m)

informacije o bistvenih napačnih navedbah, ki so bile ugotovljene in popravljene;

| (n) | informacije o bistvenih neskladnostih s pravili za izračun iz Priloge IV, ki so bile ugotovljene in popravljene. |
| --- | --- |

(n)

informacije o bistvenih neskladnostih s pravili za izračun iz Priloge IV, ki so bile ugotovljene in popravljene.

---

| 16.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 130/105 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 130/105

---

UREDBA (EU) 2023/957 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 10. maja 2023

o spremembi Uredbe (EU) 2015/757, da se zagotovi vključitev dejavnosti pomorskega prometa v sistem EU za trgovanje z emisijami ter spremljanje emisij dodatnih toplogrednih plinov in emisij iz dodatnih vrst ladij ter poročanje o njih in njihovo preverjanje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pariški sporazum (4), sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Ta zaveza je bila okrepljena s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta 13. novembra 2021 v okviru UNFCCC, v katerem je Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznala, da bodo vplivi podnebnih sprememb veliko manjši pri dvigu temperature za 1,5 °C v primerjavi z 2 °C, in se odločila, da si bo prizadevala za omejitev dviga temperature na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Pariški sporazum (4), sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Ta zaveza je bila okrepljena s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta 13. novembra 2021 v okviru UNFCCC, v katerem je Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznala, da bodo vplivi podnebnih sprememb veliko manjši pri dvigu temperature za 1,5 °C v primerjavi z 2 °C, in se odločila, da si bo prizadevala za omejitev dviga temperature na 1,5 °C.

| (2) | Nujnost ohranitve cilja Pariškega sporazuma glede omejitve dviga na 1,5 °C, je postala še pomembnejša po ugotovitvah Medvladnega panela o podnebnih spremembah v njegovem šestem ocenjevalnem poročilu, da je globalno segrevanje mogoče omejiti na 1,5 °C le, če se v tem desetletju nemudoma močno in trajno zmanjšajo svetovne emisije toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(2)

Nujnost ohranitve cilja Pariškega sporazuma glede omejitve dviga na 1,5 °C, je postala še pomembnejša po ugotovitvah Medvladnega panela o podnebnih spremembah v njegovem šestem ocenjevalnem poročilu, da je globalno segrevanje mogoče omejiti na 1,5 °C le, če se v tem desetletju nemudoma močno in trajno zmanjšajo svetovne emisije toplogrednih plinov.

| (3) | Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor). |
| --- | --- |

(3)

Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor).

| (4) | Evropski zeleni dogovor združuje obsežen sklop ukrepov in pobud, ki se vzajemno krepijo in katerih cilj je doseči podnebno nevtralnost v Uniji do leta 2050, in določa novo strategijo za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred z okoljem povezanimi tveganji in vplivi. Delavci iz različnih sektorjev ta prehod občutijo na različne načine. Hkrati ta prehod zadeva tudi enakosti spolov ter ima poseben učinek na nekatere prikrajšane in ranljive skupine, kot so starejši, invalidi, osebe z manjšinskim etničnim ali rasnim poreklom ter posamezniki in gospodinjstva z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki. Pomeni tudi večji izziv za nekatere regije, zlasti strukturno prikrajšane in obrobne regije ter na otokih. Zato je treba zagotoviti, da je prehod pravičen in vključujoč ter da pri njem nihče ne bo prezrt. |
| --- | --- |

(4)

Evropski zeleni dogovor združuje obsežen sklop ukrepov in pobud, ki se vzajemno krepijo in katerih cilj je doseči podnebno nevtralnost v Uniji do leta 2050, in določa novo strategijo za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred z okoljem povezanimi tveganji in vplivi. Delavci iz različnih sektorjev ta prehod občutijo na različne načine. Hkrati ta prehod zadeva tudi enakosti spolov ter ima poseben učinek na nekatere prikrajšane in ranljive skupine, kot so starejši, invalidi, osebe z manjšinskim etničnim ali rasnim poreklom ter posamezniki in gospodinjstva z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki. Pomeni tudi večji izziv za nekatere regije, zlasti strukturno prikrajšane in obrobne regije ter na otokih. Zato je treba zagotoviti, da je prehod pravičen in vključujoč ter da pri njem nihče ne bo prezrt.

| (5) | Nujnost in vrednost uresničevanja evropskega zelenega dogovora sta se še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje, življenjske in delovne pogoje ter blaginjo državljanov Unije. Te posledice so pokazale, da morata naša družba in naše gospodarstvo izboljšati svojo odpornost v zvezi z zunanjimi pretresi in ukrepati zgodaj, da bi preprečili ali ublažili posledice zunanjih pretresov na pravičen način, pri katerem ne bo nihče prezrt, vključno s tistimi, ki jim grozi energetska revščina. Evropski državljani še naprej izražajo trdna stališča, da to velja zlasti za podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(5)

Nujnost in vrednost uresničevanja evropskega zelenega dogovora sta se še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje, življenjske in delovne pogoje ter blaginjo državljanov Unije. Te posledice so pokazale, da morata naša družba in naše gospodarstvo izboljšati svojo odpornost v zvezi z zunanjimi pretresi in ukrepati zgodaj, da bi preprečili ali ublažili posledice zunanjih pretresov na pravičen način, pri katerem ne bo nihče prezrt, vključno s tistimi, ki jim grozi energetska revščina. Evropski državljani še naprej izražajo trdna stališča, da to velja zlasti za podnebne spremembe.

| (6) | Unija se je v posodobljenem nacionalno določenem prispevku, ki ga je 17. decembra 2020 predložila sekretariatu UNFCCC, zavezala, da bo do leta 2030 neto emisije toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu Unije zmanjšala za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. |
| --- | --- |

(6)

Unija se je v posodobljenem nacionalno določenem prispevku, ki ga je 17. decembra 2020 predložila sekretariatu UNFCCC, zavezala, da bo do leta 2030 neto emisije toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu Unije zmanjšala za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990.

| (7) | Unija je s sprejetjem Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5) v zakonodajo vključila cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050 in cilj doseganja negativnih emisij po tem letu. Navedena uredba določa tudi zavezujoč cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, pa tudi, da si mora Komisija prizadevati za uskladitev vseh prihodnjih osnutkov ukrepov ali zakonodajnih predlogov, tudi proračunskih, s cilji navedene uredbe, če pa uskladitev ni dosežena, mora v okviru ocene učinka, priložene tem predlogom, navesti razloge za to. |
| --- | --- |

(7)

Unija je s sprejetjem Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5) v zakonodajo vključila cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050 in cilj doseganja negativnih emisij po tem letu. Navedena uredba določa tudi zavezujoč cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, pa tudi, da si mora Komisija prizadevati za uskladitev vseh prihodnjih osnutkov ukrepov ali zakonodajnih predlogov, tudi proračunskih, s cilji navedene uredbe, če pa uskladitev ni dosežena, mora v okviru ocene učinka, priložene tem predlogom, navesti razloge za to.

| (8) | Vsi gospodarski sektorji morajo prispevati k doseganju zmanjšanja emisij, ki je bilo vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2021/1119. Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) se zato spremeni tako, da se dejavnosti pomorskega prometa vključijo v sistem EU trgovanja z emisijami (EU ETS) in zagotovi, da te dejavnosti prispevajo svoj pravični delež k povečanim podnebnim ciljem Unije in ciljem Pariškega sporazuma. Zato je treba spremeniti tudi Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (7), da se bo upoštevala vključitev dejavnosti pomorskega prometa v EU ETS. |
| --- | --- |

(8)

Vsi gospodarski sektorji morajo prispevati k doseganju zmanjšanja emisij, ki je bilo vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2021/1119. Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) se zato spremeni tako, da se dejavnosti pomorskega prometa vključijo v sistem EU trgovanja z emisijami (EU ETS) in zagotovi, da te dejavnosti prispevajo svoj pravični delež k povečanim podnebnim ciljem Unije in ciljem Pariškega sporazuma. Zato je treba spremeniti tudi Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (7), da se bo upoštevala vključitev dejavnosti pomorskega prometa v EU ETS.

| (9) | Da bi bili upoštevani povečani podnebni cilji Unije in cilji Pariškega sporazuma, pa bi bilo treba spremeniti tudi področje uporabe Uredbe (EU) 2015/757. Zanesljiv sistem spremljanja, poročanja in preverjanja je osnovni pogoj za vsak tržni ukrep, standard učinkovitosti ali drug ustrezen ukrep, naj se ta uporablja na ravni Unije ali na svetovni ravni. Emisije ogljikovega dioksida (CO2) sicer predstavljajo veliko večino emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa, a tudi emisije metana (CH4) in dušikovega oksida (N2O) predstavljajo pomemben delež takih emisij. Vključitev emisij CH4 in N2O v Uredbo (EU) 2015/757 bi bila koristna z vidika okoljske celovitosti in spodbujanja dobrih praks, uporabljati pa bi jo bilo treba do leta 2024. Na navadne tovorne ladje z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400, odpade znaten delež emisij toplogrednih plinov vseh navadnih tovornih ladij. Navadne tovorne ladje z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400, bi bilo zato treba od leta 2025 vključiti v Uredbo (EU) 2015/757, da bi tako povečali okoljsko učinkovitost sistema spremljanja, poročanja in preverjanja, zagotovili enake konkurenčne pogoje in zmanjšali tveganje izogibanja. Ladje za delo na morju prav tako povzročijo pomemben delež emisij toplogrednih plinov. Zato bi se morala navedena uredba od leta 2025 uporabljati tudi za ladje za delo na morju z bruto tonažo 400 ali več. Komisija bi morala do 31. decembra 2024 oceniti, ali bi bilo treba v Uredbo (EU) 2015/757 vključiti dodatne vrste ladij z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400. |
| --- | --- |

(9)

Da bi bili upoštevani povečani podnebni cilji Unije in cilji Pariškega sporazuma, pa bi bilo treba spremeniti tudi področje uporabe Uredbe (EU) 2015/757. Zanesljiv sistem spremljanja, poročanja in preverjanja je osnovni pogoj za vsak tržni ukrep, standard učinkovitosti ali drug ustrezen ukrep, naj se ta uporablja na ravni Unije ali na svetovni ravni. Emisije ogljikovega dioksida (CO2) sicer predstavljajo veliko večino emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa, a tudi emisije metana (CH4) in dušikovega oksida (N2O) predstavljajo pomemben delež takih emisij. Vključitev emisij CH4 in N2O v Uredbo (EU) 2015/757 bi bila koristna z vidika okoljske celovitosti in spodbujanja dobrih praks, uporabljati pa bi jo bilo treba do leta 2024. Na navadne tovorne ladje z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400, odpade znaten delež emisij toplogrednih plinov vseh navadnih tovornih ladij. Navadne tovorne ladje z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400, bi bilo zato treba od leta 2025 vključiti v Uredbo (EU) 2015/757, da bi tako povečali okoljsko učinkovitost sistema spremljanja, poročanja in preverjanja, zagotovili enake konkurenčne pogoje in zmanjšali tveganje izogibanja. Ladje za delo na morju prav tako povzročijo pomemben delež emisij toplogrednih plinov. Zato bi se morala navedena uredba od leta 2025 uporabljati tudi za ladje za delo na morju z bruto tonažo 400 ali več. Komisija bi morala do 31. decembra 2024 oceniti, ali bi bilo treba v Uredbo (EU) 2015/757 vključiti dodatne vrste ladij z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400.

| (10) | Uredbo (EU) 2015/757 bi bilo treba spremeniti tako, da se od družb zahteva, naj poročajo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe in take podatke predložijo odgovornemu upravnemu organu ter temu organu predložijo v odobritev svoje preverjene načrte za spremljanje. Preveritelj pri preverjanju na ravni družbe ne bi smel preverjati poročil o emisijah na ravni ladje ali poročil na ravni ladje, ki jih je treba predložiti, kadar gre za spremembo družbe, saj so bila ta poročila na ravni ladje že preverjena. Za zagotovitev skladnosti pri upravljanju in izvrševanju bi moral biti subjekt, odgovoren za skladnost z Uredbo (EU) 2015/757, isti kot subjekt, odgovoren za skladnost z Direktivo 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (EU) 2015/757 bi bilo treba spremeniti tako, da se od družb zahteva, naj poročajo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe in take podatke predložijo odgovornemu upravnemu organu ter temu organu predložijo v odobritev svoje preverjene načrte za spremljanje. Preveritelj pri preverjanju na ravni družbe ne bi smel preverjati poročil o emisijah na ravni ladje ali poročil na ravni ladje, ki jih je treba predložiti, kadar gre za spremembo družbe, saj so bila ta poročila na ravni ladje že preverjena. Za zagotovitev skladnosti pri upravljanju in izvrševanju bi moral biti subjekt, odgovoren za skladnost z Uredbo (EU) 2015/757, isti kot subjekt, odgovoren za skladnost z Direktivo 2003/87/ES.

| (11) | Da bi zagotovili učinkovito delovanje EU ETS na upravni ravni in upoštevali vključitev emisij CH4 in N2O ter emisij z ladij za delo na morju na področje uporabe Uredbe (EU) 2015/757, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z metodami in pravili za spremljanje in pravili za poročanje o emisijah, ki jih zajema Uredba (EU) 2015/757, ter z vsemi drugimi ustreznimi informacijami iz navedene uredbe, pravili za odobritev načrtov za spremljanje in njihovih sprememb s strani odgovornih upravnih organov, pravili za spremljanje, poročanje in predložitev podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe ter pravili za preverjanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe in za izdajanje poročil o preverjanju podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (8). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili učinkovito delovanje EU ETS na upravni ravni in upoštevali vključitev emisij CH4 in N2O ter emisij z ladij za delo na morju na področje uporabe Uredbe (EU) 2015/757, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z metodami in pravili za spremljanje in pravili za poročanje o emisijah, ki jih zajema Uredba (EU) 2015/757, ter z vsemi drugimi ustreznimi informacijami iz navedene uredbe, pravili za odobritev načrtov za spremljanje in njihovih sprememb s strani odgovornih upravnih organov, pravili za spremljanje, poročanje in predložitev podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe ter pravili za preverjanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe in za izdajanje poročil o preverjanju podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (8). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (12) | Ker ciljev te uredbe, in sicer določiti pravila o spremljanju, poročanju in preverjanju, ki so potrebna za razširitev EU ETS na dejavnosti pomorskega prometa, ter zagotoviti spremljanje emisij dodatnih toplogrednih plinov in emisij iz dodatnih vrst ladij ter poročanje o njih in njihovo preverjanje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(12)

Ker ciljev te uredbe, in sicer določiti pravila o spremljanju, poročanju in preverjanju, ki so potrebna za razširitev EU ETS na dejavnosti pomorskega prometa, ter zagotoviti spremljanje emisij dodatnih toplogrednih plinov in emisij iz dodatnih vrst ladij ter poročanje o njih in njihovo preverjanje, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (13) | Uredbo (EU) 2015/757 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(13)

Uredbo (EU) 2015/757 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) 2015/757

Uredba (EU) 2015/757 se spremeni:

| (1) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES“; |
| --- | --- |

(1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES“;

| (2) | po celotni uredbi razen v členu 2, členu 5(2) in členu 21(5) ter prilogah I in II, se izraz „CO2“ nadomesti z izrazom „toplogredni plin“ in se opravijo vse potrebne slovnične spremembe; |
| --- | --- |

(2)

po celotni uredbi razen v členu 2, členu 5(2) in členu 21(5) ter prilogah I in II, se izraz „CO2“ nadomesti z izrazom „toplogredni plin“ in se opravijo vse potrebne slovnične spremembe;

2

| (3) | člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 1
  Predmet urejanja
  Ta uredba določa pravila za natančno spremljanje emisij toplogrednih plinov in drugih relevantnih informacij z ladij, ki priplujejo v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, so v njem ali odplujejo iz njega, poročanje o emisijah in zadevnih informacijah ter njihovo preverjanje zaradi spodbujanja stroškovno učinkovitega zmanjševanja emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa.“
  ; |
| --- | --- |

(3)

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za natančno spremljanje emisij toplogrednih plinov in drugih relevantnih informacij z ladij, ki priplujejo v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, so v njem ali odplujejo iz njega, poročanje o emisijah in zadevnih informacijah ter njihovo preverjanje zaradi spodbujanja stroškovno učinkovitega zmanjševanja emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa.“

| (4) | v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Ta uredba se uporablja za ladje z bruto tonažo 5 000 in več v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki nastanejo med njihovimi plovbami za prevoz tovora ali potnikov v komercialne namene iz zadnjega pristanišča postanka takih ladij v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v njihovo naslednje pristanišče postanka, kot tudi v samih pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice.


  1a.   Od 1. januarja 2025 se ta uredba uporablja tudi za navadne tovorne ladje z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400, v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki nastanejo med plovbami za prevoz tovora v komercialne namene iz njihovega zadnjega pristanišča postanka v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v njihovo naslednje pristanišče postanka ter v pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice, in za ladje za delo na morju z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400, v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki nastanejo med njihovimi plovbami iz njihovega zadnjega pristanišča postanka v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v naslednje pristanišče postanka, pa tudi v pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice.


  1b.   Ta uredba se od 1. januarja 2025 uporablja za ladje za delo na morju z bruto tonažo 5 000 in več v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki nastanejo med njihovimi plovbami iz zadnjega pristanišča postanka v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v naslednje pristanišče postanka, pa tudi v pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice.


  1c.   Toplogredni plini, ki jih zajema ta uredba, so:






  (a) | ogljikov dioksid (CO2); |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 2 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta uredba se uporablja za ladje z bruto tonažo 5 000 in več v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki nastanejo med njihovimi plovbami za prevoz tovora ali potnikov v komercialne namene iz zadnjega pristanišča postanka takih ladij v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v njihovo naslednje pristanišče postanka, kot tudi v samih pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice.

1a.   Od 1. januarja 2025 se ta uredba uporablja tudi za navadne tovorne ladje z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400, v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki nastanejo med plovbami za prevoz tovora v komercialne namene iz njihovega zadnjega pristanišča postanka v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v njihovo naslednje pristanišče postanka ter v pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice, in za ladje za delo na morju z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400, v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki nastanejo med njihovimi plovbami iz njihovega zadnjega pristanišča postanka v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v naslednje pristanišče postanka, pa tudi v pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice.

1b.   Ta uredba se od 1. januarja 2025 uporablja za ladje za delo na morju z bruto tonažo 5 000 in več v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki nastanejo med njihovimi plovbami iz zadnjega pristanišča postanka v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice in iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice v naslednje pristanišče postanka, pa tudi v pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice.

1c.   Toplogredni plini, ki jih zajema ta uredba, so:

(a)

ogljikov dioksid (CO2);

| (b) | metan (CH4), kar zadeva emisije, ki nastanejo od leta 2024 dalje, ter |
| --- | --- |

(b)

metan (CH4), kar zadeva emisije, ki nastanejo od leta 2024 dalje, ter

| (c) | dušikov oksid (N2O), kar zadeva emisije, ki nastanejo od leta 2024 dalje. |
| --- | --- |

(c)

dušikov oksid (N2O), kar zadeva emisije, ki nastanejo od leta 2024 dalje.

Kadar se ta uredba nanaša na skupne zbirne emisije toplogrednih plinov ali skupne zbirne izpuščene toplogredne pline, se to razume kot sklicevanje na skupne zbirne količine vsakega plina posebej.“

| (5) | člen 3 se spremeni:






  (a) | točke (a) do (d) se nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | ‚emisije toplogrednih plinov‘ pomeni izpust toplogrednih plinov, ki jih zajema ta uredba v skladu s členom 2(1c), prvi pododstavek, z ladij; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 3 se spremeni:

(a)

točke (a) do (d) se nadomestijo z naslednjim:

„(a)

‚emisije toplogrednih plinov‘ pomeni izpust toplogrednih plinov, ki jih zajema ta uredba v skladu s členom 2(1c), prvi pododstavek, z ladij;

| (b) | ‚pristanišče postanka‘ pomeni pristanišče postanka, kot je opredeljeno v členu 3, točka (z), Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1); |
| --- | --- |

(b)

‚pristanišče postanka‘ pomeni pristanišče postanka, kot je opredeljeno v členu 3, točka (z), Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*1);

*1

| (c) | ‚plovba‘ pomeni vsako gibanje ladje, ki se začne ali konča v pristanišču postanka; |
| --- | --- |

(c)

‚plovba‘ pomeni vsako gibanje ladje, ki se začne ali konča v pristanišču postanka;

| (d) | ‚družba‘ pomeni ladjarsko družbo, kot je opredeljena v členu 3, točka (w), Direktive 2003/87/ES; |
| --- | --- |

(d)

‚družba‘ pomeni ladjarsko družbo, kot je opredeljena v členu 3, točka (w), Direktive 2003/87/ES;

(*1)  Direktiva 2003/87/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).“;"

*1

| (b) | točka (m) se nadomesti z naslednjim:






  „(m) | ‚poročevalno obdobje‘ pomeni obdobje od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta; za plovbe, ki se začnejo v enem in končajo v drugem letu, se podatki za posamezno leto upoštevajo pri zadevnem letu;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (m) se nadomesti z naslednjim:

„(m)

‚poročevalno obdobje‘ pomeni obdobje od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta; za plovbe, ki se začnejo v enem in končajo v drugem letu, se podatki za posamezno leto upoštevajo pri zadevnem letu;“;

| (c) | dodata se naslednji točki:






  „(p) | ‚odgovorni upravni organ‘ pomeni upravni organ za ladjarske družbe iz člena 3gf Direktive 2003/87/ES; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodata se naslednji točki:

„(p)

‚odgovorni upravni organ‘ pomeni upravni organ za ladjarske družbe iz člena 3gf Direktive 2003/87/ES;

| (q) | ‚podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe‘ pomeni vsoto emisij toplogrednih plinov, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES, v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa v skladu s Prilogo I k navedeni direktivi, ki jih mora družba na podlagi navedene direktive sporočiti v poročevalnem obdobju v zvezi z vsemi ladjami pod njeno odgovornostjo.“; |
| --- | --- |

(q)

‚podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe‘ pomeni vsoto emisij toplogrednih plinov, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES, v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa v skladu s Prilogo I k navedeni direktivi, ki jih mora družba na podlagi navedene direktive sporočiti v poročevalnem obdobju v zvezi z vsemi ladjami pod njeno odgovornostjo.“;

| (6) | v členu 4 se doda naslednji odstavek:

  „8.   Družbe v poročevalnem obdobju sporočijo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe za ladje pod njihovo odgovornostjo na podlagi člena 11a.“
  ; |
| --- | --- |

(6)

v členu 4 se doda naslednji odstavek:

„8.   Družbe v poročevalnem obdobju sporočijo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe za ladje pod njihovo odgovornostjo na podlagi člena 11a.“

| (7) | v členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 te uredbe sprejme delegirane akte za spremembo prilog I in II k tej uredbi, da se tako upoštevajo vključitev emisij CH4 in N2O in vključitev emisij toplogrednih plinov z ladij za delo na morju na področje uporabe te uredbe ter spremembe Direktive 2003/87/ES, pa tudi, da se navedeni prilogi uskladita z izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi člena 14(1) navedene direktive, z ustreznimi mednarodnimi pravili ter z mednarodnimi in evropskimi standardi. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo, da v skladu s členom 23 te uredbe sprejeme delegirane akte za spremembo prilog I in II k tej uredbi, da se zaradi tehnološkega in znanstvenega razvoja ter za zagotovitev učinkovitega delovanja sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), vzpostavljenega na podlagi Direktive 2003/87/ES, natančneje določijo elementi metod za spremljanje, določenih v navedenih prilogah.
  Komisija do 1. oktobra 2023 sprejme delegirane akte, da upošteva vključitev emisij CH4 in N2O ter vključitev emisij toplogrednih plinov z ladij za delo na morju na področje uporabe te uredbe, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka. Metode za spremljanje emisij CH4 in N2O temeljijo na istih načelih kot metode za spremljanje emisij CO2, kot so določene v Prilogi I k tej uredbi, pri čemer se prilagodijo, če je to potrebno zaradi narave zadevnega toplogrednega plina. Metode iz Priloge I k tej uredbi in pravila iz Priloge II k tej uredbi se, kadar je ustrezno, uskladijo z metodami in pravili iz uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem prometu ter spremembi Direktive 2009/16/ES.“
  ; |
| --- | --- |

(7)

v členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 te uredbe sprejme delegirane akte za spremembo prilog I in II k tej uredbi, da se tako upoštevajo vključitev emisij CH4 in N2O in vključitev emisij toplogrednih plinov z ladij za delo na morju na področje uporabe te uredbe ter spremembe Direktive 2003/87/ES, pa tudi, da se navedeni prilogi uskladita z izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi člena 14(1) navedene direktive, z ustreznimi mednarodnimi pravili ter z mednarodnimi in evropskimi standardi. Na Komisijo se prenese tudi pooblastilo, da v skladu s členom 23 te uredbe sprejeme delegirane akte za spremembo prilog I in II k tej uredbi, da se zaradi tehnološkega in znanstvenega razvoja ter za zagotovitev učinkovitega delovanja sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), vzpostavljenega na podlagi Direktive 2003/87/ES, natančneje določijo elementi metod za spremljanje, določenih v navedenih prilogah.

Komisija do 1. oktobra 2023 sprejme delegirane akte, da upošteva vključitev emisij CH4 in N2O ter vključitev emisij toplogrednih plinov z ladij za delo na morju na področje uporabe te uredbe, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka. Metode za spremljanje emisij CH4 in N2O temeljijo na istih načelih kot metode za spremljanje emisij CO2, kot so določene v Prilogi I k tej uredbi, pri čemer se prilagodijo, če je to potrebno zaradi narave zadevnega toplogrednega plina. Metode iz Priloge I k tej uredbi in pravila iz Priloge II k tej uredbi se, kadar je ustrezno, uskladijo z metodami in pravili iz uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi obnovljivih in nizkoogljičnih goriv v pomorskem prometu ter spremembi Direktive 2009/16/ES.“

| (8) | člen 6 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ime družbe ter naslov, telefonsko številko in naslov elektronske pošte kontaktne osebe ter enotno identifikacijsko številko IMO družbe in registriranega lastnika;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

člen 6 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ime družbe ter naslov, telefonsko številko in naslov elektronske pošte kontaktne osebe ter enotno identifikacijsko številko IMO družbe in registriranega lastnika;“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Družbe uporabljajo standardizirane načrte za spremljanje in te načrte predložijo z uporabo avtomatiziranih sistemov in oblik za izmenjavo podatkov. Te predloge, vključno s tehničnimi pravili za njihovo enotno uporabo in tehničnimi pravili za njihovo samodejno predložitev, določi Komisija z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24(2).“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Družbe uporabljajo standardizirane načrte za spremljanje in te načrte predložijo z uporabo avtomatiziranih sistemov in oblik za izmenjavo podatkov. Te predloge, vključno s tehničnimi pravili za njihovo enotno uporabo in tehničnimi pravili za njihovo samodejno predložitev, določi Komisija z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24(2).“

| (c) | dodajo se naslednji odstavki:

  „6.   Družbe do 1. aprila 2024 za vsako od svojih ladij, ki spada na področje uporabe te uredbe, odgovornemu upravnemu organu predložijo načrt za spremljanje, za katerega je preveritelj ocenil, da je v skladu s to uredbo, in v katerem je upoštevana vključitev emisij CH4 in N2O na področje uporabe te uredbe.


  7.   Ne glede na odstavek 6 družbe za ladje, ki bodo po 1. januarju 2024 prvič spadale na področje uporabe te uredbe, odgovornemu upravnemu organu brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje tri mesece po prvem postanku vsake ladje v pristanišču pod jurisdikcijo države članice predložijo načrt za spremljanje v skladu z zahtevami te uredbe.


  8.   Odgovorni upravni organi do 6. junija 2025 odobrijo načrte za spremljanje, ki so jih predložile družbe, v skladu s pravili iz delegiranih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi tretjega pododstavka tega odstavka. Za ladje, ki bodo po 1. januarju 2024 prvič spadale na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, odgovorni upravni organ odobri predloženi načrt za spremljanje v štirih mesecih po prvem postanku ladje v pristanišču pod jurisdikcijo države članice v skladu s pravili iz delegiranih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi tretjega pododstavka tega odstavka.
  Komisija do 1. oktobra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za spremembo členov 6 do 10 v zvezi s pravili iz navedenih členov za načrte za spremljanje, da se upošteva vključitev emisij CH4 in N2O ter emisij toplogrednih plinov z ladij za delo na morju na področje uporabe te uredbe.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe v zvezi s pravili za odobritev načrtov za spremljanje s strani odgovornih upravnih organov.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

dodajo se naslednji odstavki:

„6.   Družbe do 1. aprila 2024 za vsako od svojih ladij, ki spada na področje uporabe te uredbe, odgovornemu upravnemu organu predložijo načrt za spremljanje, za katerega je preveritelj ocenil, da je v skladu s to uredbo, in v katerem je upoštevana vključitev emisij CH4 in N2O na področje uporabe te uredbe.

7.   Ne glede na odstavek 6 družbe za ladje, ki bodo po 1. januarju 2024 prvič spadale na področje uporabe te uredbe, odgovornemu upravnemu organu brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje tri mesece po prvem postanku vsake ladje v pristanišču pod jurisdikcijo države članice predložijo načrt za spremljanje v skladu z zahtevami te uredbe.

8.   Odgovorni upravni organi do 6. junija 2025 odobrijo načrte za spremljanje, ki so jih predložile družbe, v skladu s pravili iz delegiranih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi tretjega pododstavka tega odstavka. Za ladje, ki bodo po 1. januarju 2024 prvič spadale na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, odgovorni upravni organ odobri predloženi načrt za spremljanje v štirih mesecih po prvem postanku ladje v pristanišču pod jurisdikcijo države članice v skladu s pravili iz delegiranih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi tretjega pododstavka tega odstavka.

Komisija do 1. oktobra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za spremembo členov 6 do 10 v zvezi s pravili iz navedenih členov za načrte za spremljanje, da se upošteva vključitev emisij CH4 in N2O ter emisij toplogrednih plinov z ladij za delo na morju na področje uporabe te uredbe.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe v zvezi s pravili za odobritev načrtov za spremljanje s strani odgovornih upravnih organov.“

| (9) | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Spremembe načrta za spremljanje na podlagi odstavka 2, točke (b), (c) in (d), tega člena mora oceniti preveritelj v skladu s členom 13(1). Preveritelj na podlagi ocene družbo uradno obvesti o morebitni skladnosti teh sprememb. Družba odgovornemu upravnemu organu predloži spremenjeni načrt za spremljanje po tem, ko prejme uradno obvestilo preveritelja o skladnosti načrta za spremljanje.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Spremembe načrta za spremljanje na podlagi odstavka 2, točke (b), (c) in (d), tega člena mora oceniti preveritelj v skladu s členom 13(1). Preveritelj na podlagi ocene družbo uradno obvesti o morebitni skladnosti teh sprememb. Družba odgovornemu upravnemu organu predloži spremenjeni načrt za spremljanje po tem, ko prejme uradno obvestilo preveritelja o skladnosti načrta za spremljanje.“

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „5.   Odgovorni upravni organ odobri spremembe načrta za spremljanje na podlagi odstavka 2, točke od (a) do (d), v skladu s pravili iz delegiranih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi drugega pododstavka tega odstavka.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe v zvezi s pravili za odobritev sprememb načrtov za spremljanje s strani odgovornih upravnih organov.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„5.   Odgovorni upravni organ odobri spremembe načrta za spremljanje na podlagi odstavka 2, točke od (a) do (d), v skladu s pravili iz delegiranih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi drugega pododstavka tega odstavka.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe v zvezi s pravili za odobritev sprememb načrtov za spremljanje s strani odgovornih upravnih organov.“

| (10) | v členu 10, prvi odstavek, se doda naslednja točka:






  „(k) | skupne zbirne emisije toplogrednih plinov, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa v skladu s Prilogo I k navedeni direktivi, in o katerih je treba poročati na podlagi navedene direktive, skupaj s potrebnimi informacijami za utemeljitev uporabe katerega koli ustreznega odstopanja od člena 12(3) navedene direktive na podlagi člena 12(3-e) do (3-b), navedene direktive.“; |
| --- | --- | --- |

(10)

v členu 10, prvi odstavek, se doda naslednja točka:

„(k)

skupne zbirne emisije toplogrednih plinov, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa v skladu s Prilogo I k navedeni direktivi, in o katerih je treba poročati na podlagi navedene direktive, skupaj s potrebnimi informacijami za utemeljitev uporabe katerega koli ustreznega odstopanja od člena 12(3) navedene direktive na podlagi člena 12(3-e) do (3-b), navedene direktive.“;

| (11) | člen 11 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

  „Družbe od leta 2025 vsako leto do 31. marca za vsako ladjo pod njihovo odgovornostjo odgovornemu upravnemu organu, organom zadevne države članice zastave za ladje, ki plujejo pod zastavo države članice in Komisiji predložijo poročilo o emisijah, ki se nanaša na celotno poročevalno obdobje za preteklo leto, ki ga je preveritelj v skladu s členom 13 potrdil kot zadovoljivo. Odgovorni upravni organ lahko zahteva, da družbe predložijo poročilo o emisijah pred 31. marcem, vendar ne prej kot 28. februarja.“; |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 11 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Družbe od leta 2025 vsako leto do 31. marca za vsako ladjo pod njihovo odgovornostjo odgovornemu upravnemu organu, organom zadevne države članice zastave za ladje, ki plujejo pod zastavo države članice in Komisiji predložijo poročilo o emisijah, ki se nanaša na celotno poročevalno obdobje za preteklo leto, ki ga je preveritelj v skladu s členom 13 potrdil kot zadovoljivo. Odgovorni upravni organ lahko zahteva, da družbe predložijo poročilo o emisijah pred 31. marcem, vendar ne prej kot 28. februarja.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   V primeru zamenjave družbe prejšnja družba čim bližje dnevu dokončanja spremembe in najpozneje tri mesece po tem odgovornemu upravnemu organu, organom zadevnih držav zastave za ladje, ki plujejo pod zastavo države članice, novi družbi in Komisiji predloži preverjeno poročilo, ki zajema iste elemente kot poročilo o emisijah iz odstavka 1, vendar omejeno na obdobje, ki ustreza dejavnostim, ki se izvajajo pod njeno odgovornostjo.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   V primeru zamenjave družbe prejšnja družba čim bližje dnevu dokončanja spremembe in najpozneje tri mesece po tem odgovornemu upravnemu organu, organom zadevnih držav zastave za ladje, ki plujejo pod zastavo države članice, novi družbi in Komisiji predloži preverjeno poročilo, ki zajema iste elemente kot poročilo o emisijah iz odstavka 1, vendar omejeno na obdobje, ki ustreza dejavnostim, ki se izvajajo pod njeno odgovornostjo.“

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „4.   Komisija do 1. oktobra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za spremembo členov 11, 11a in 12 v zvezi s pravili za poročanje, da se upošteva vključitev emisij CH4 in N2O ter emisij toplogrednih plinov z ladij za delo na morju na področje uporabe te uredbe.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Komisija do 1. oktobra 2023 sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za spremembo členov 11, 11a in 12 v zvezi s pravili za poročanje, da se upošteva vključitev emisij CH4 in N2O ter emisij toplogrednih plinov z ladij za delo na morju na področje uporabe te uredbe.“

| (12) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 11a
  Poročanje in predložitev podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe

  1.   Družbe v poročevalnem obdobju opredelijo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe, ki temeljijo na podatkih iz poročila o emisijah in poročila iz člena 11(2) za vsako ladjo, ki je bila pod njihovo odgovornostjo v poročevalnem obdobju, v skladu s pravili iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi odstavka 4 tega člena.


  2.   Družbe od leta 2025 in vsako leto do 31. marca odgovornemu upravnemu organu v skladu s pravili iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi odstavka 4 tega člena, predložijo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe, ki zajemajo emisije v poročevalnem obdobju za preteklo leto, o katerih je treba na podlagi Direktive 2003/87/ES poročati v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa, ter ki so bili preverjeni v skladu s poglavjem III te uredbe.


  3.   Odgovorni upravni organ lahko zahteva, da družbe predložijo preverjene podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe iz odstavka 2 pred 31. marcem, vendar ne prej kot 28. februarja.


  4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe s pravili za spremljanje in sporočanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe ter predložitev podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe odgovornemu upravnemu organu.“

  ; |
| --- | --- |

(12)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 11a

Poročanje in predložitev podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe

1.   Družbe v poročevalnem obdobju opredelijo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe, ki temeljijo na podatkih iz poročila o emisijah in poročila iz člena 11(2) za vsako ladjo, ki je bila pod njihovo odgovornostjo v poročevalnem obdobju, v skladu s pravili iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi odstavka 4 tega člena.

2.   Družbe od leta 2025 in vsako leto do 31. marca odgovornemu upravnemu organu v skladu s pravili iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi odstavka 4 tega člena, predložijo podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe, ki zajemajo emisije v poročevalnem obdobju za preteklo leto, o katerih je treba na podlagi Direktive 2003/87/ES poročati v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa, ter ki so bili preverjeni v skladu s poglavjem III te uredbe.

3.   Odgovorni upravni organ lahko zahteva, da družbe predložijo preverjene podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe iz odstavka 2 pred 31. marcem, vendar ne prej kot 28. februarja.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe s pravili za spremljanje in sporočanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe ter predložitev podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe odgovornemu upravnemu organu.“

| (13) | člen 12 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Oblika poročila o emisijah in sporočanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe“; |
| --- | --- | --- |

(13)

člen 12 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Oblika poročila o emisijah in sporočanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Poročilo o emisijah in sporočanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe se predložijo z uporabo avtomatiziranih sistemov in oblik za izmenjavo podatkov, vključno z elektronskimi predlogami.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Poročilo o emisijah in sporočanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe se predložijo z uporabo avtomatiziranih sistemov in oblik za izmenjavo podatkov, vključno z elektronskimi predlogami.“

| (14) | člen 13 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Preveritelj oceni skladnost poročila o emisijah in poročila iz člena 11(2) z zahtevami iz členov 8 do 12 ter prilog I in II.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(14)

člen 13 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Preveritelj oceni skladnost poročila o emisijah in poročila iz člena 11(2) z zahtevami iz členov 8 do 12 ter prilog I in II.“

| (b) | dodata se naslednja odstavka:

  „5.   Preveritelj oceni skladnost podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe z zahtevami iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi odstavka 6.
  Kadar preveritelj z razumnim zagotovilom ugotovi, da podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe ne vsebujejo bistvenih napačnih navedb, izda poročilo o preverjanju, v katerem navede, da so bili podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe potrjeni kot zadovoljivi, v skladu s pravili iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi odstavka 6.


  6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe s pravili za preverjanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe, vključno z metodami preverjanja in postopki preverjanja, in izdajanje poročila o preverjanju.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„5.   Preveritelj oceni skladnost podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe z zahtevami iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi odstavka 6.

Kadar preveritelj z razumnim zagotovilom ugotovi, da podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe ne vsebujejo bistvenih napačnih navedb, izda poročilo o preverjanju, v katerem navede, da so bili podatki o zbirnih emisijah na ravni družbe potrjeni kot zadovoljivi, v skladu s pravili iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi odstavka 6.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe s pravili za preverjanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe, vključno z metodami preverjanja in postopki preverjanja, in izdajanje poročila o preverjanju.“

| (15) | člen 14 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | izračunov, s katerimi so bile določene skupne emisije toplogrednih plinov in skupne zbirne emisije toplogrednih plinov, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa v skladu s Prilogo I k navedeni direktivi, in o katerih je treba poročati na podlagi navedene direktive;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

člen 14 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

izračunov, s katerimi so bile določene skupne emisije toplogrednih plinov in skupne zbirne emisije toplogrednih plinov, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa v skladu s Prilogo I k navedeni direktivi, in o katerih je treba poročati na podlagi navedene direktive;“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:

  „4.   Preveritelj pri preverjanju podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe oceni popolnost sporočenih podatkov in usklajenost teh sporočenih podatkov z informacijami, ki jih je predložila družba, vključno z njenimi preverjenimi poročili o emisijah in poročili iz člena 11(2).“
  ; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Preveritelj pri preverjanju podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe oceni popolnost sporočenih podatkov in usklajenost teh sporočenih podatkov z informacijami, ki jih je predložila družba, vključno z njenimi preverjenimi poročili o emisijah in poročili iz člena 11(2).“

| (16) | v členu 15 se doda naslednji odstavek:

  „6.   Preveritelj in družba v zvezi s preverjanjem podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe upoštevata pravila za preverjanje iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi člena 13(6). Preveritelj ne preveri poročila o emisijah in poročila iz člena 11(2) za vsako ladjo pod odgovornostjo družbe.“
  ; |
| --- | --- |

(16)

v členu 15 se doda naslednji odstavek:

„6.   Preveritelj in družba v zvezi s preverjanjem podatkov o zbirnih emisijah na ravni družbe upoštevata pravila za preverjanje iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi člena 13(6). Preveritelj ne preveri poročila o emisijah in poročila iz člena 11(2) za vsako ladjo pod odgovornostjo družbe.“

| (17) | v členu 16 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Preveritelje, ki ocenjujejo načrte za spremljanje, poročila o emisijah, poročila iz člena 11(2) te uredbe, in podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe ter izdajajo poročila o preverjanju iz člena 13(3) in (5) te uredbe in listine o skladnosti iz člena 17(1) te uredbe, za dejavnosti s področja uporabe te uredbe akreditira nacionalni akreditacijski organ na podlagi Uredbe (ES) št. 765/2008.“
  ; |
| --- | --- |

(17)

v členu 16 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Preveritelje, ki ocenjujejo načrte za spremljanje, poročila o emisijah, poročila iz člena 11(2) te uredbe, in podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe ter izdajajo poročila o preverjanju iz člena 13(3) in (5) te uredbe in listine o skladnosti iz člena 17(1) te uredbe, za dejavnosti s področja uporabe te uredbe akreditira nacionalni akreditacijski organ na podlagi Uredbe (ES) št. 765/2008.“

| (18) | člen 20 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pristojni organ države članice pristanišča vstopa lahko v primeru ladje, ki dve ali več zaporednih poročevalnih obdobij ne izpolnjuje obveznosti glede spremljanja in poročanja, in kadar se z drugimi izvršilnimi ukrepi ni zagotovilo izpolnjevanje teh zahtev ter po tem, ko da zadevni družbi možnost, da predloži svoja stališča, izda odredbo o izgonu, o kateri se uradno obvesti Komisijo, Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), druge države članice in zadevno državo zastave. Vsaka država članica zaradi izdaje take odredbe o izgonu, razen države članice zastave ladje, zavrne vstop zadevne ladje v svoja pristanišča, dokler družba ne izpolni svojih obveznosti glede spremljanja in poročanja v skladu s členoma 11 in 18. Kadar taka ladja pluje pod zastavo države članice in vstopi v eno od njenih pristanišč ali jo v njem najdejo, zadevna država članica po tem, ko da zadevni družbi možnost, da predloži svoja stališča, ladjo zadrži, dokler družba ne izpolni svojih obveznosti glede spremljanja in poročanja.
  Kadar se ugotovi, da se ladja iz prvega pododstavka nahaja v enem od pristanišč države članice, pod zastavo katere pluje, lahko zadevna država članica, potem ko je zadevni družbi omogočila, da predloži svoje pripombe, izda nalog za zadržanje ladje države zastave, dokler družba ne izpolni svojih obveznosti glede spremljanja in poročanja. O tem obvesti Komisijo, EMSA in ostale države članice.
  Izpolnitev teh obveznosti glede spremljanja in poročanja se potrdi s posredovanjem veljavne listine o skladnosti pristojnemu nacionalnemu organu, ki je izdal odredbo o izgonu. Ta odstavek ne posega v mednarodna pomorska pravila, ki se uporabljajo za ladje v stiski.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(18)

člen 20 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pristojni organ države članice pristanišča vstopa lahko v primeru ladje, ki dve ali več zaporednih poročevalnih obdobij ne izpolnjuje obveznosti glede spremljanja in poročanja, in kadar se z drugimi izvršilnimi ukrepi ni zagotovilo izpolnjevanje teh zahtev ter po tem, ko da zadevni družbi možnost, da predloži svoja stališča, izda odredbo o izgonu, o kateri se uradno obvesti Komisijo, Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), druge države članice in zadevno državo zastave. Vsaka država članica zaradi izdaje take odredbe o izgonu, razen države članice zastave ladje, zavrne vstop zadevne ladje v svoja pristanišča, dokler družba ne izpolni svojih obveznosti glede spremljanja in poročanja v skladu s členoma 11 in 18. Kadar taka ladja pluje pod zastavo države članice in vstopi v eno od njenih pristanišč ali jo v njem najdejo, zadevna država članica po tem, ko da zadevni družbi možnost, da predloži svoja stališča, ladjo zadrži, dokler družba ne izpolni svojih obveznosti glede spremljanja in poročanja.

Kadar se ugotovi, da se ladja iz prvega pododstavka nahaja v enem od pristanišč države članice, pod zastavo katere pluje, lahko zadevna država članica, potem ko je zadevni družbi omogočila, da predloži svoje pripombe, izda nalog za zadržanje ladje države zastave, dokler družba ne izpolni svojih obveznosti glede spremljanja in poročanja. O tem obvesti Komisijo, EMSA in ostale države članice.

Izpolnitev teh obveznosti glede spremljanja in poročanja se potrdi s posredovanjem veljavne listine o skladnosti pristojnemu nacionalnemu organu, ki je izdal odredbo o izgonu. Ta odstavek ne posega v mednarodna pomorska pravila, ki se uporabljajo za ladje v stiski.“

| (b) | v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

  „Možnost odstopanja na podlagi prvega pododstavka se ne uporablja za državo članico, katere organ je odgovorni upravni organ.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se doda naslednji pododstavek:

„Možnost odstopanja na podlagi prvega pododstavka se ne uporablja za državo članico, katere organ je odgovorni upravni organ.“;

| (19) | člen 21 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | identiteto ladje (ime, družbo, identifikacijsko številko IMO in pristanišče vpisa ali matično pristanišče);“; |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

člen 21 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(a)

identiteto ladje (ime, družbo, identifikacijsko številko IMO in pristanišče vpisa ali matično pristanišče);“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Komisija vsaki dve leti oceni skupni vpliv dejavnosti pomorskega prometa na globalno podnebje, vključno prek emisij ali učinkov toplogrednih plinov, ki niso povezani s CO2, in delcev s potencialom globalnega segrevanja, ki jih ta uredba ne zajema.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija vsaki dve leti oceni skupni vpliv dejavnosti pomorskega prometa na globalno podnebje, vključno prek emisij ali učinkov toplogrednih plinov, ki niso povezani s CO2, in delcev s potencialom globalnega segrevanja, ki jih ta uredba ne zajema.“

| (20) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 22a
  Pregled
  Komisija najpozneje 31. decembra 2024 pregleda to uredbo ter pri tem zlasti upošteva nove izkušnje, pridobljene med njenim izvajanjem, med drugim za namen vključitve ladij z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj 400, na področje uporabe te uredbe, da bi take ladje lahko morda naknadno vključili na področje uporabe Direktive 2003/87/ES ali da bi predlagali druge ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz takih ladij. Temu pregledu se, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe.“
  ; |
| --- | --- |

(20)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 22a

Pregled

Komisija najpozneje 31. decembra 2024 pregleda to uredbo ter pri tem zlasti upošteva nove izkušnje, pridobljene med njenim izvajanjem, med drugim za namen vključitve ladij z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj 400, na področje uporabe te uredbe, da bi take ladje lahko morda naknadno vključili na področje uporabe Direktive 2003/87/ES ali da bi predlagali druge ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz takih ladij. Temu pregledu se, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog za spremembo te uredbe.“

| (21) | člen 23 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(2), člena 15(5) in člena 16(3) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. julija 2015.
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 6(8), člena 7(5), člena 11(4), člena 11a(4) in člena 13(6) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 5. junija 2023.
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem zadevnega petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.


  3.   Prenos pooblastila iz člena 5(2), člena 6(8), člena 7(5), člena 11(4), člena 11a(4), člena 13(6), člena 15(5) in člena 16(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(21)

člen 23 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(2), člena 15(5) in člena 16(3) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 1. julija 2015.

Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 6(8), člena 7(5), člena 11(4), člena 11a(4) in člena 13(6) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 5. junija 2023.

Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem zadevnega petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 5(2), člena 6(8), člena 7(5), člena 11(4), člena 11a(4), člena 13(6), člena 15(5) in člena 16(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 5(2), člena 6(8), člena 7(5), člena 11(4), člena 11a(4), člena 13(6), člena 15(5)ali člena 16(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
  Vendar se prvi pododstavek, zadnji stavek tega odstavka ne uporablja za delegirane akte, sprejete do 1. oktobra 2023 na podlagi člena 5(2), drugi pododstavek, člena 6(8), drugi pododstavek, ali člena 11(4).“
  . |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 5(2), člena 6(8), člena 7(5), člena 11(4), člena 11a(4), člena 13(6), člena 15(5)ali člena 16(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Vendar se prvi pododstavek, zadnji stavek tega odstavka ne uporablja za delegirane akte, sprejete do 1. oktobra 2023 na podlagi člena 5(2), drugi pododstavek, člena 6(8), drugi pododstavek, ali člena 11(4).“

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 5. junija 2023. Vendar se člen 1, točka 5(a) in točka 5(b), te uredbe, kar zadeva člen 3, točke (b), (d) in (m), Uredbe (EU) 2015/757, uporablja od 1. januarja 2024.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 10. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  
  UL C 152, 6.4.2022, str. 175.

1

(2)  
  UL C 301, 5.8.2022, str. 116.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. aprila 2023.

3

(4)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

6

(7)  Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 55).

7

(8)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

8

---

DIREKTIVE

| 16.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 130/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 130/115

---

DIREKTIVA (EU) 2023/958 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 10. maja 2023

o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi s prispevkom letalstva k cilju Unije glede zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu in ustreznem izvajanju globalnega tržnega ukrepa

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavila sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, da bi se spodbudilo stroškovno in ekonomsko učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Letalske dejavnosti so bile vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) z Direktivo 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Evropska unija je pristojna za razširitev EU ETS na vse lete, ki imajo vzlet ali pristanek na aerodromu v državi članici. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavila sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, da bi se spodbudilo stroškovno in ekonomsko učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Letalske dejavnosti so bile vključene v sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) z Direktivo 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Evropska unija je pristojna za razširitev EU ETS na vse lete, ki imajo vzlet ali pristanek na aerodromu v državi članici.

| (2) | Varstvo okolja je eden najpomembnejših izzivov, s katerimi se spoprijemajo Unija in drugi deli sveta. Pariški sporazum (6), sprejet 12. decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Ta zaveza je bila okrepljena s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta 13. novembra 2021 v okviru UNFCCC, v katerem je Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznala, da bodo tveganja in učinki podnebnih sprememb veliko manjši pri dvigu globalne povprečne temperature za 1,5 °C glede na predindustrijske ravni, ter so se te pogodbenice zavezale, da bodo do konca leta 2022 povečale svoje cilje do leta 2030, da bi pospešile podnebne ukrepe v tem ključnem desetletju in zapolnile vrzel med zavezami in ciljem 1,5 °C. Za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma morajo k doseganju zmanjševanja emisij toplogrednih plinov prispevati vsi gospodarski sektorji, vključno z mednarodnim letalstvom. |
| --- | --- |

(2)

Varstvo okolja je eden najpomembnejših izzivov, s katerimi se spoprijemajo Unija in drugi deli sveta. Pariški sporazum (6), sprejet 12. decembra 2015 v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Ta zaveza je bila okrepljena s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta 13. novembra 2021 v okviru UNFCCC, v katerem je Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznala, da bodo tveganja in učinki podnebnih sprememb veliko manjši pri dvigu globalne povprečne temperature za 1,5 °C glede na predindustrijske ravni, ter so se te pogodbenice zavezale, da bodo do konca leta 2022 povečale svoje cilje do leta 2030, da bi pospešile podnebne ukrepe v tem ključnem desetletju in zapolnile vrzel med zavezami in ciljem 1,5 °C. Za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma morajo k doseganju zmanjševanja emisij toplogrednih plinov prispevati vsi gospodarski sektorji, vključno z mednarodnim letalstvom.

| (3) | Letalstvo ustvari 2 do 3 % globalnih emisij CO2, skupni vpliv letalstva na podnebje pa je vsaj dvakrat večji od vpliva zaradi samega CO2. Letalstvo je za cestnim prometom drugi način prometa, ki najbolj vpliva na podnebje. Organizacija Eurocontrol je leta 2022 napovedala, da se bo evropski letalski promet do leta 2050 povečal za 44 % v primerjavi z letom 2019. Kot je navedel Medvladni panel za podnebne spremembe v svojih nedavnih poročilih z dne 7. avgusta 2021 z naslovom „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ (Podnebne spremembe 2021: fizikalnoznanstvena podlaga), z dne 28. februarja 2022 z naslovom „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Podnebne spremembe leta 2022: vplivi, prilagoditev in ranljivost) in z dne 4. aprila 2022 z naslovom „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change“ (Podnebne spremembe 2022: blaženje podnebnih sprememb) ukrepanje z namenom zmanjšanja emisij CO2 postaja vse nujnejše. To poročilo z dne 4. aprila 2022 mednarodno letalstvo opredeljuje kot sektor, za katerega so bili v sektorskih sporazumih sprejeti cilji blaženja podnebnih sprememb, ki še zdaleč ne dosegajo tistega, kar bi bilo potrebno za uresničitev dolgoročnega cilja glede temperature iz Pariškega sporazuma. Unija bi morala to nujno potrebo po ukrepih obravnavati, tako da bi pospešila svoja prizadevanja in se uveljavila kot vodilna mednarodna akterka v boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(3)

Letalstvo ustvari 2 do 3 % globalnih emisij CO2, skupni vpliv letalstva na podnebje pa je vsaj dvakrat večji od vpliva zaradi samega CO2. Letalstvo je za cestnim prometom drugi način prometa, ki najbolj vpliva na podnebje. Organizacija Eurocontrol je leta 2022 napovedala, da se bo evropski letalski promet do leta 2050 povečal za 44 % v primerjavi z letom 2019. Kot je navedel Medvladni panel za podnebne spremembe v svojih nedavnih poročilih z dne 7. avgusta 2021 z naslovom „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ (Podnebne spremembe 2021: fizikalnoznanstvena podlaga), z dne 28. februarja 2022 z naslovom „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ (Podnebne spremembe leta 2022: vplivi, prilagoditev in ranljivost) in z dne 4. aprila 2022 z naslovom „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change“ (Podnebne spremembe 2022: blaženje podnebnih sprememb) ukrepanje z namenom zmanjšanja emisij CO2 postaja vse nujnejše. To poročilo z dne 4. aprila 2022 mednarodno letalstvo opredeljuje kot sektor, za katerega so bili v sektorskih sporazumih sprejeti cilji blaženja podnebnih sprememb, ki še zdaleč ne dosegajo tistega, kar bi bilo potrebno za uresničitev dolgoročnega cilja glede temperature iz Pariškega sporazuma. Unija bi morala to nujno potrebo po ukrepih obravnavati, tako da bi pospešila svoja prizadevanja in se uveljavila kot vodilna mednarodna akterka v boju proti podnebnim spremembam.

| (4) | Svet Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) je na desetem sestanku 214. skupščine 27. junija 2018 sprejel Prilogo 16, zvezek IV, h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisani 7. decembra 1944 (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), – shema za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (v nadaljnjem besedilu: shema CORSIA) o določitvi Mednarodnih standardov in priporočenih praks za varstvo okolja za shemo CORSIA. Unija in njene države članice izvajajo shemo CORSIA od začetka pilotne faze v obdobju 2021–2023 v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2020/954 (7). |
| --- | --- |

(4)

Svet Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) je na desetem sestanku 214. skupščine 27. junija 2018 sprejel Prilogo 16, zvezek IV, h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisani 7. decembra 1944 (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), – shema za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (v nadaljnjem besedilu: shema CORSIA) o določitvi Mednarodnih standardov in priporočenih praks za varstvo okolja za shemo CORSIA. Unija in njene države članice izvajajo shemo CORSIA od začetka pilotne faze v obdobju 2021–2023 v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2020/954 (7).

| (5) | Države članice so v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/2027 (8) sekretariatu ICAO priglasile razlike med shemo CORSIA in EU ETS. Namen je bil ohraniti pravni red Unije in pristojnosti za prihodnjo politiko, raven podnebne ambicije Unije ter izključno vlogo Evropskega parlamenta in Sveta pri odločanju o vsebini prava Unije. Po sprejetju te direktive bi bilo treba priglasitev razlik med shemo CORSIA in EU ETS, predloženo sekretariatu ICAO, posodobiti z drugo priglasitvijo razlik v skladu s pravom Unije, da bi se upoštevale spremembe Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(5)

Države članice so v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/2027 (8) sekretariatu ICAO priglasile razlike med shemo CORSIA in EU ETS. Namen je bil ohraniti pravni red Unije in pristojnosti za prihodnjo politiko, raven podnebne ambicije Unije ter izključno vlogo Evropskega parlamenta in Sveta pri odločanju o vsebini prava Unije. Po sprejetju te direktive bi bilo treba priglasitev razlik med shemo CORSIA in EU ETS, predloženo sekretariatu ICAO, posodobiti z drugo priglasitvijo razlik v skladu s pravom Unije, da bi se upoštevale spremembe Direktive 2003/87/ES.

| (6) | Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor). |
| --- | --- |

(6)

Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor).

| (7) | Unija se je v posodobljenem nacionalno določenem prispevku Unije in njenih držav članic, ki ga je 17. decembra 2020 predložila sekretariatu UNFCCC, zavezala, da bo do leta 2030 zmanjšala svoje neto emisije toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. Letalstvo bi moralo prispevati k tem prizadevanjem za zmanjšanje emisij. |
| --- | --- |

(7)

Unija se je v posodobljenem nacionalno določenem prispevku Unije in njenih držav članic, ki ga je 17. decembra 2020 predložila sekretariatu UNFCCC, zavezala, da bo do leta 2030 zmanjšala svoje neto emisije toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. Letalstvo bi moralo prispevati k tem prizadevanjem za zmanjšanje emisij.

| (8) | Unija je s sprejetjem Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (9) vključila v zakonodajo cilj, da se najpozneje do leta 2050 emisije zmanjšajo na ničelno stopnjo, in cilj, da se po tem letu dosežejo negativne emisije. Navedena uredba določa tudi zavezujoč vmesni podnebni cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. |
| --- | --- |

(8)

Unija je s sprejetjem Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (9) vključila v zakonodajo cilj, da se najpozneje do leta 2050 emisije zmanjšajo na ničelno stopnjo, in cilj, da se po tem letu dosežejo negativne emisije. Navedena uredba določa tudi zavezujoč vmesni podnebni cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990.

| (9) | Spremembe, ki jih uvaja ta direktiva, so bistvene za zagotavljanje celovitosti EU ETS in učinkovito usmerjanje EU ETS, da bi kot politično orodje prispevalo k doseganju ciljev Unije za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030 in doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 ter cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, kot je določeno v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119. Te spremembe so torej namenjene tudi izvajanju prispevkov Unije na podlagi Pariškega sporazuma v zvezi z letalstvom. Zato bi bilo treba ustaliti skupno količino pravic za letalstvo in zanjo uporabiti linearni faktor zmanjšanja iz člena 9 Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(9)

Spremembe, ki jih uvaja ta direktiva, so bistvene za zagotavljanje celovitosti EU ETS in učinkovito usmerjanje EU ETS, da bi kot politično orodje prispevalo k doseganju ciljev Unije za zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030 in doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 ter cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, kot je določeno v členu 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119. Te spremembe so torej namenjene tudi izvajanju prispevkov Unije na podlagi Pariškega sporazuma v zvezi z letalstvom. Zato bi bilo treba ustaliti skupno količino pravic za letalstvo in zanjo uporabiti linearni faktor zmanjšanja iz člena 9 Direktive 2003/87/ES.

| (10) | Letalstvo na podnebje ne vpliva le z emisijami CO2, temveč tudi z emisijami, ki niso CO2, kot so izpusti dušikovih oksidov (NOx), sajastih delcev in oksidiranih žveplovih spojin, ter vplivi vodnih hlapov, pa tudi z atmosferskimi procesi, ki jih povzročajo te emisije, na primer z nastankom ozona in cirusov kondenzacijskih sledi. Podnebni učinek takih emisij, ki niso CO2, je odvisen od vrste uporabljenega goriva in motorjev, kraja emisij, zlasti višine leta zrakoplova, njegove zemljepisne širine in dolžine, pa tudi trenutka emisij in takratnih vremenskih pogojev. Na podlagi ocene učinka Komisije iz leta 2006 o vključitvi letalstva v EU ETS je bilo v Direktivi 2008/101/ES priznano, da letalstvo vpliva na globalno podnebje z nastankom emisij, ki niso CO2. Komisija je morala v skladu s členom 30(4) Direktive 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (10), pred 1. januarjem 2020 predložiti posodobljeno analizo vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, in ji, kadar je ustrezno, priložiti zakonodajni predlog o tem, kako te vplive najbolje obravnavati. Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) je za izpolnitev te zahteve opravila posodobljeno analizo vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, na podnebne spremembe in svojo študijo objavila 23. novembra 2020. Ugotovitve te študije so potrdile predhodne ocene, in sicer da so skupni podnebni vplivi letalskih dejavnosti, ki niso povezani s CO2, vsaj enako znatni kot zgolj vplivi emisij CO2. |
| --- | --- |

(10)

Letalstvo na podnebje ne vpliva le z emisijami CO2, temveč tudi z emisijami, ki niso CO2, kot so izpusti dušikovih oksidov (NOx), sajastih delcev in oksidiranih žveplovih spojin, ter vplivi vodnih hlapov, pa tudi z atmosferskimi procesi, ki jih povzročajo te emisije, na primer z nastankom ozona in cirusov kondenzacijskih sledi. Podnebni učinek takih emisij, ki niso CO2, je odvisen od vrste uporabljenega goriva in motorjev, kraja emisij, zlasti višine leta zrakoplova, njegove zemljepisne širine in dolžine, pa tudi trenutka emisij in takratnih vremenskih pogojev. Na podlagi ocene učinka Komisije iz leta 2006 o vključitvi letalstva v EU ETS je bilo v Direktivi 2008/101/ES priznano, da letalstvo vpliva na globalno podnebje z nastankom emisij, ki niso CO2. Komisija je morala v skladu s členom 30(4) Direktive 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (10), pred 1. januarjem 2020 predložiti posodobljeno analizo vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, in ji, kadar je ustrezno, priložiti zakonodajni predlog o tem, kako te vplive najbolje obravnavati. Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) je za izpolnitev te zahteve opravila posodobljeno analizo vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, na podnebne spremembe in svojo študijo objavila 23. novembra 2020. Ugotovitve te študije so potrdile predhodne ocene, in sicer da so skupni podnebni vplivi letalskih dejavnosti, ki niso povezani s CO2, vsaj enako znatni kot zgolj vplivi emisij CO2.

| (11) | Iz ugotovitev študije EASA z dne 23. novembra 2020 je jasno, da vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, v skladu s previdnostnim načelom ni več mogoče prezreti. Potrebni so regulativni ukrepi Unije, da bi dosegli zmanjšanje emisij v skladu s Pariškim sporazumom. Zato bi morala Komisija vzpostaviti okvir za spremljanje, poročanje in preverjanje vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2. Na podlagi rezultatov tega okvira bi morala Komisija do 1. januarja 2028 predložiti poročilo ter, kadar je ustrezno in na podlagi ocene učinka, predložiti zakonodajni predlog, ki bo vseboval ukrepe za ublažitev vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, z razširitvijo področja uporabe EU ETS, da bodo taki vplivi zajeti. |
| --- | --- |

(11)

Iz ugotovitev študije EASA z dne 23. novembra 2020 je jasno, da vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, v skladu s previdnostnim načelom ni več mogoče prezreti. Potrebni so regulativni ukrepi Unije, da bi dosegli zmanjšanje emisij v skladu s Pariškim sporazumom. Zato bi morala Komisija vzpostaviti okvir za spremljanje, poročanje in preverjanje vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2. Na podlagi rezultatov tega okvira bi morala Komisija do 1. januarja 2028 predložiti poročilo ter, kadar je ustrezno in na podlagi ocene učinka, predložiti zakonodajni predlog, ki bo vseboval ukrepe za ublažitev vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, z razširitvijo področja uporabe EU ETS, da bodo taki vplivi zajeti.

| (12) | Za doseganje povečanih podnebnih ambicij bo treba čim več virov usmeriti v podnebni prehod, ki bi moral biti tudi pravični prehod. Zato bi bilo treba vse prihodke z dražb, ki se ne pripišejo proračunu Unije, uporabiti za namene, povezane s podnebjem. |
| --- | --- |

(12)

Za doseganje povečanih podnebnih ambicij bo treba čim več virov usmeriti v podnebni prehod, ki bi moral biti tudi pravični prehod. Zato bi bilo treba vse prihodke z dražb, ki se ne pripišejo proračunu Unije, uporabiti za namene, povezane s podnebjem.

| (13) | Skupno količino pravic za letalstvo bi bilo treba ustaliti na ravni dodelitve za lete, za katere je treba pravice predati v skladu z Direktivo 2003/87/ES. Dodelitev za leto 2024 bi morala temeljiti na skupni dodelitvi dejavnim operatorjem zrakoplovov leta 2023, zmanjšani z linearnim faktorjem zmanjšanja iz navedene direktive. Raven dodelitve bi bilo treba povišati, da bi se upoštevale proge, ki za leto 2023 niso bile vključene v EU ETS, vendar bodo vanj vključene od leta 2024 dalje. |
| --- | --- |

(13)

Skupno količino pravic za letalstvo bi bilo treba ustaliti na ravni dodelitve za lete, za katere je treba pravice predati v skladu z Direktivo 2003/87/ES. Dodelitev za leto 2024 bi morala temeljiti na skupni dodelitvi dejavnim operatorjem zrakoplovov leta 2023, zmanjšani z linearnim faktorjem zmanjšanja iz navedene direktive. Raven dodelitve bi bilo treba povišati, da bi se upoštevale proge, ki za leto 2023 niso bile vključene v EU ETS, vendar bodo vanj vključene od leta 2024 dalje.

| (14) | Za dodelitev pravic letalskemu sektorju bi moralo od leta po začetku veljavnosti te direktive veljati pravilo povečanja prodaje na dražbi ob upoštevanju zmožnosti sektorja, da prenese višje stroške CO2. V letih 2024 in 2025 bi bilo treba postopno odpraviti brezplačne dodelitve ter od leta 2026 izvajati prodajo vseh pravic na dražbi. |
| --- | --- |

(14)

Za dodelitev pravic letalskemu sektorju bi moralo od leta po začetku veljavnosti te direktive veljati pravilo povečanja prodaje na dražbi ob upoštevanju zmožnosti sektorja, da prenese višje stroške CO2. V letih 2024 in 2025 bi bilo treba postopno odpraviti brezplačne dodelitve ter od leta 2026 izvajati prodajo vseh pravic na dražbi.

| (15) | Direktiva 2003/87/ES bi morala prispevati k spodbujanju razogljičenja komercialnega letalskega prometa. Prehod z uporabe fosilnih goriv bi pomembno prispeval k doseganju takega razogljičenja. Vendar bi bilo treba glede na visoko raven konkurence med operatorji zrakoplovov, razvijajoči se trg Unije za trajnostna letalska goriva in znatno razliko v cenah med fosilnim kerozinom in trajnostnimi letalskimi gorivi ta prehod podpreti s spodbujanjem tistih, ki ukrepajo prvi. Zato bi bilo treba v obdobju od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2030 rezervirati 20 milijonov pravic, da se bodo dodelile posameznim operatorjem zrakoplovov za pokritje dela preostale razlike v ceni med fosilnim kerozinom in upravičenimi letalskimi gorivi. Te pravice bi morale biti del nabora vseh razpoložljivih pravic za letalstvo in bi jih bilo treba dodeliti na nediskriminatoren način le za lete, za katere velja obveznost predaje iz Direktive 2003/87/ES. Po presoji delovanja te rezerve se lahko Komisija odloči predložiti zakonodajni predlog za dodelitev navzgor in časovno omejene količine pravic. Taka obveznost bi trajala samo do 31. decembra 2034. |
| --- | --- |

(15)

Direktiva 2003/87/ES bi morala prispevati k spodbujanju razogljičenja komercialnega letalskega prometa. Prehod z uporabe fosilnih goriv bi pomembno prispeval k doseganju takega razogljičenja. Vendar bi bilo treba glede na visoko raven konkurence med operatorji zrakoplovov, razvijajoči se trg Unije za trajnostna letalska goriva in znatno razliko v cenah med fosilnim kerozinom in trajnostnimi letalskimi gorivi ta prehod podpreti s spodbujanjem tistih, ki ukrepajo prvi. Zato bi bilo treba v obdobju od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2030 rezervirati 20 milijonov pravic, da se bodo dodelile posameznim operatorjem zrakoplovov za pokritje dela preostale razlike v ceni med fosilnim kerozinom in upravičenimi letalskimi gorivi. Te pravice bi morale biti del nabora vseh razpoložljivih pravic za letalstvo in bi jih bilo treba dodeliti na nediskriminatoren način le za lete, za katere velja obveznost predaje iz Direktive 2003/87/ES. Po presoji delovanja te rezerve se lahko Komisija odloči predložiti zakonodajni predlog za dodelitev navzgor in časovno omejene količine pravic. Taka obveznost bi trajala samo do 31. decembra 2034.

| (16) | Nadzvočni komercialni leti niso več na voljo, med drugim tudi zaradi nesorazmerno velike okoljske škode, ki so jo povzročali. Kljub temu trenutni trendi kažejo, da potekajo intenzivne raziskave ponovne uvedbe nadzvočnega zračnega prometa. Pozitivna korelacija med hitrostjo leta in stopnjo emisij zaradi porabe goriva upravičuje, da se podzvočni leti obravnavajo drugače kot nadzvočni leti. Zato je primerno, da morebitni prihodnji nadzvočni leti ne prejemajo podpore, ki je na voljo na podlagi te direktive za nefosilna goriva. |
| --- | --- |

(16)

Nadzvočni komercialni leti niso več na voljo, med drugim tudi zaradi nesorazmerno velike okoljske škode, ki so jo povzročali. Kljub temu trenutni trendi kažejo, da potekajo intenzivne raziskave ponovne uvedbe nadzvočnega zračnega prometa. Pozitivna korelacija med hitrostjo leta in stopnjo emisij zaradi porabe goriva upravičuje, da se podzvočni leti obravnavajo drugače kot nadzvočni leti. Zato je primerno, da morebitni prihodnji nadzvočni leti ne prejemajo podpore, ki je na voljo na podlagi te direktive za nefosilna goriva.

| (17) | Direktivo 2003/87/ES bi bilo treba spremeniti tudi v zvezi s sprejemljivimi enotami za skladnost, da bi se upoštevala merila za upravičenost emisijskih enot sheme CORSIA, ki jih je Svet ICAO sprejel na 216. skupščini marca 2019 kot ključni element sheme CORSIA. Operatorji zrakoplovov s sedežem v Uniji bi morali imeti možnost, da uporabijo enote za skladnost s shemo CORSIA za lete v tretje države, za katere se šteje, da sodelujejo v shemi CORSIA, ali iz njih ali med njimi. Za zagotovitev, da izvajanje sheme CORSIA v Uniji podpira cilje Pariškega sporazuma in spodbuja obsežno udeležbo v shemi CORSIA, bi morale enote za skladnost izvirati iz držav, ki so pogodbenice Pariškega sporazuma in sodelujejo v shemi CORSIA, dvojno štetje pa bi bilo treba preprečiti. |
| --- | --- |

(17)

Direktivo 2003/87/ES bi bilo treba spremeniti tudi v zvezi s sprejemljivimi enotami za skladnost, da bi se upoštevala merila za upravičenost emisijskih enot sheme CORSIA, ki jih je Svet ICAO sprejel na 216. skupščini marca 2019 kot ključni element sheme CORSIA. Operatorji zrakoplovov s sedežem v Uniji bi morali imeti možnost, da uporabijo enote za skladnost s shemo CORSIA za lete v tretje države, za katere se šteje, da sodelujejo v shemi CORSIA, ali iz njih ali med njimi. Za zagotovitev, da izvajanje sheme CORSIA v Uniji podpira cilje Pariškega sporazuma in spodbuja obsežno udeležbo v shemi CORSIA, bi morale enote za skladnost izvirati iz držav, ki so pogodbenice Pariškega sporazuma in sodelujejo v shemi CORSIA, dvojno štetje pa bi bilo treba preprečiti.

| (18) | Za zagotovitev enotnih pogojev za uporabo enot v skladu z Direktivo 2003/87/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje seznama enot na podlagi tistih, ki jih Svet ICAO šteje za dopustne za uporabo za skladnost s shemo CORSIA in ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost iz te direktive. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev enotnih pogojev za uporabo enot v skladu z Direktivo 2003/87/ES bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje seznama enot na podlagi tistih, ki jih Svet ICAO šteje za dopustne za uporabo za skladnost s shemo CORSIA in ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost iz te direktive. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (19) | Za zagotovitev enotnih pogojev za ureditve, potrebne za izdajo dovoljenj s strani udeleženih strani, za pravočasno prilagoditev poročanja o antropogenih emisijah iz virov in odvzemih po ponorih, zajetih z nacionalno določenimi prispevki udeleženih strani, ter za preprečitev dvojnega štetja in neto povečanja globalnih emisij bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev podrobnih zahtev za take ureditve. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(19)

Za zagotovitev enotnih pogojev za ureditve, potrebne za izdajo dovoljenj s strani udeleženih strani, za pravočasno prilagoditev poročanja o antropogenih emisijah iz virov in odvzemih po ponorih, zajetih z nacionalno določenimi prispevki udeleženih strani, ter za preprečitev dvojnega štetja in neto povečanja globalnih emisij bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za določitev podrobnih zahtev za take ureditve. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (20) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izračun zahtev za izravnavo za shemo CORSIA za operatorje zrakoplovov s sedežem v Uniji bi bilo treba na Komisijo prenesti ustrezna izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(20)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izračun zahtev za izravnavo za shemo CORSIA za operatorje zrakoplovov s sedežem v Uniji bi bilo treba na Komisijo prenesti ustrezna izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (21) | Ker je za izvajanje in izvrševanje sheme CORSIA za operatorje zrakoplovov s sedežem zunaj Unije predvideno, da sta izključno v pristojnosti matične države teh operatorjev zrakoplovov, se od operatorjev zrakoplovov s sedežem zunaj Unije ne bi smelo zahtevati, da ukinejo enote za skladnost s shemo CORSIA na podlagi te direktive. |
| --- | --- |

(21)

Ker je za izvajanje in izvrševanje sheme CORSIA za operatorje zrakoplovov s sedežem zunaj Unije predvideno, da sta izključno v pristojnosti matične države teh operatorjev zrakoplovov, se od operatorjev zrakoplovov s sedežem zunaj Unije ne bi smelo zahtevati, da ukinejo enote za skladnost s shemo CORSIA na podlagi te direktive.

| (22) | Ker je za izvajanje in izvrševanje sheme CORSIA za operatorje zrakoplovov s sedežem zunaj Unije predvideno, da sta izključno v pristojnosti matične države teh operatorjev zrakoplovov, lahko v primeru, ko ima operator zrakoplova s sedežem zunaj Unije znatne emisije iz letov znotraj Evropskega gospodarskega prostora (EGP) ali letov z vzletom z aerodroma v EGP in pristankom na aerodromu v Švici ali Združenem kraljestvu, tudi država, v kateri ima ta operator zrakoplova sedež, priglasi razlike pri uporabi sheme CORSIA v zvezi z leti znotraj Evrope. Direktivo 2003/87/ES bi bilo treba redno pregledovati glede na razvoj na tem področju. |
| --- | --- |

(22)

Ker je za izvajanje in izvrševanje sheme CORSIA za operatorje zrakoplovov s sedežem zunaj Unije predvideno, da sta izključno v pristojnosti matične države teh operatorjev zrakoplovov, lahko v primeru, ko ima operator zrakoplova s sedežem zunaj Unije znatne emisije iz letov znotraj Evropskega gospodarskega prostora (EGP) ali letov z vzletom z aerodroma v EGP in pristankom na aerodromu v Švici ali Združenem kraljestvu, tudi država, v kateri ima ta operator zrakoplova sedež, priglasi razlike pri uporabi sheme CORSIA v zvezi z leti znotraj Evrope. Direktivo 2003/87/ES bi bilo treba redno pregledovati glede na razvoj na tem področju.

| (23) | Za zagotovitev enakega obravnavanja na progah bi morali biti leti v države, ki ne izvajajo sheme CORSIA za namene prava Unije, in iz njih, razen letov z vzletom z aerodroma v EGP in pristankom na aerodrom v EGP, Švici ali Združenem kraljestvu, izvzeti iz obveznosti za predajo pravic ali za ukinitev enot. Izvzetje bi se moralo v zvezi s predajo pravic uporabljati samo za emisije, ki nastanejo do 31. decembra 2026, da bi se spodbudilo polno izvajanje sheme CORSIA od leta 2027. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev enakega obravnavanja na progah bi morali biti leti v države, ki ne izvajajo sheme CORSIA za namene prava Unije, in iz njih, razen letov z vzletom z aerodroma v EGP in pristankom na aerodrom v EGP, Švici ali Združenem kraljestvu, izvzeti iz obveznosti za predajo pravic ali za ukinitev enot. Izvzetje bi se moralo v zvezi s predajo pravic uporabljati samo za emisije, ki nastanejo do 31. decembra 2026, da bi se spodbudilo polno izvajanje sheme CORSIA od leta 2027.

| (24) | Člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da okoljska politika Unije prispeva k spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za boj proti podnebnim spremembam, in od Unije in držav članic zahteva, da v okviru svojih pristojnosti sodelujejo s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami. Ti cilji so pomembni tudi za ICAO in nadaljnji razvoj sheme CORSIA. |
| --- | --- |

(24)

Člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da okoljska politika Unije prispeva k spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za boj proti podnebnim spremembam, in od Unije in držav članic zahteva, da v okviru svojih pristojnosti sodelujejo s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami. Ti cilji so pomembni tudi za ICAO in nadaljnji razvoj sheme CORSIA.

| (25) | Preglednost podatkov in javni dostop do informacij sta bistvena za izboljšanje odgovornosti in izvršljivosti. Zato bi morala Komisija na uporabniku prijazen način objaviti podatke operatorjev zrakoplovov o emisijah in izravnavi. Taka objava bi olajšala oceno vpliva sheme CORSIA na globalno zmanjševanje emisij CO2 in njeno vlogo pri doseganju ciljev iz Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

(25)

Preglednost podatkov in javni dostop do informacij sta bistvena za izboljšanje odgovornosti in izvršljivosti. Zato bi morala Komisija na uporabniku prijazen način objaviti podatke operatorjev zrakoplovov o emisijah in izravnavi. Taka objava bi olajšala oceno vpliva sheme CORSIA na globalno zmanjševanje emisij CO2 in njeno vlogo pri doseganju ciljev iz Pariškega sporazuma.

| (26) | Leti v najmanj razvite države in male otoške države v razvoju, kot jih opredeljujejo Združeni narodi in ki ne izvajajo sheme CORSIA za namene prava Unije, razen držav, katerih BDP na prebivalca je enak povprečju Unije ali ga presega, in iz njih bi morali biti izvzeti iz obveznosti za predajo pravic ali za ukinitev enot. Za to izvzetje ne bi smelo biti datuma izteka. |
| --- | --- |

(26)

Leti v najmanj razvite države in male otoške države v razvoju, kot jih opredeljujejo Združeni narodi in ki ne izvajajo sheme CORSIA za namene prava Unije, razen držav, katerih BDP na prebivalca je enak povprečju Unije ali ga presega, in iz njih bi morali biti izvzeti iz obveznosti za predajo pravic ali za ukinitev enot. Za to izvzetje ne bi smelo biti datuma izteka.

| (27) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvzetje operatorjev zrakoplovov iz zahtev za izravnavo, kot so določene na podlagi te direktive, v zvezi z emisijami iz letov v države in iz držav, ki manj strogo uporabljajo shemo CORSIA v svojem nacionalnem pravu ali določb sheme CORSIA ne izvršujejo enako za vse operatorje zrakoplovov na podlagi te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za izvzetje operatorjev zrakoplovov s sedežem v Uniji iz zahtev za izravnavo v zvezi z emisijami iz letov, kadar manj strogo izvajanje ali izvrševanje sheme CORSIA v tretjih državah povzroča znatno izkrivljanje konkurence v škodo operatorjev zrakoplovov s sedežem v Uniji. Izkrivljanje konkurence bi lahko povzročil manj strog pristop k upravičenim enotam ali določbam o dvojnem štetju. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvzetje operatorjev zrakoplovov iz zahtev za izravnavo, kot so določene na podlagi te direktive, v zvezi z emisijami iz letov v države in iz držav, ki manj strogo uporabljajo shemo CORSIA v svojem nacionalnem pravu ali določb sheme CORSIA ne izvršujejo enako za vse operatorje zrakoplovov na podlagi te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za izvzetje operatorjev zrakoplovov s sedežem v Uniji iz zahtev za izravnavo v zvezi z emisijami iz letov, kadar manj strogo izvajanje ali izvrševanje sheme CORSIA v tretjih državah povzroča znatno izkrivljanje konkurence v škodo operatorjev zrakoplovov s sedežem v Uniji. Izkrivljanje konkurence bi lahko povzročil manj strog pristop k upravičenim enotam ali določbam o dvojnem štetju. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (28) | Za zagotovitev enotnih pogojev za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na progah med dvema državama, ki uporabljata shemo CORSIA in operatorjem zrakoplovov dovolita uporabo drugih enot, ki niso enote na seznamu enot za skladnost, sprejetem na podlagi izvedbenega akta na podlagi te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da bi se operatorjem zrakoplovov s sedežem v državi članici dovolila uporaba dodatnih vrst enot poleg tistih s seznama enot za skladnost ali da jih ne bi zavezovali pogoji za upravičenost enot, ki jih uvaja ta direktiva. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(28)

Za zagotovitev enotnih pogojev za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na progah med dvema državama, ki uporabljata shemo CORSIA in operatorjem zrakoplovov dovolita uporabo drugih enot, ki niso enote na seznamu enot za skladnost, sprejetem na podlagi izvedbenega akta na podlagi te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da bi se operatorjem zrakoplovov s sedežem v državi članici dovolila uporaba dodatnih vrst enot poleg tistih s seznama enot za skladnost ali da jih ne bi zavezovali pogoji za upravičenost enot, ki jih uvaja ta direktiva. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (29) | Komisija bi morala poročati o izvajanju sheme CORSIA in košarice ukrepov ICAO za uresničitev dolgoročnega globalnega želenega cilja za mednarodno letalstvo z ničelno stopnjo emisij ogljika do leta 2050 (v nadaljnjem besedilu: dolgoročni globalni želeni cilj), ki ga je 41. skupščina ICAO sprejela 7. oktobra 2022. |
| --- | --- |

(29)

Komisija bi morala poročati o izvajanju sheme CORSIA in košarice ukrepov ICAO za uresničitev dolgoročnega globalnega želenega cilja za mednarodno letalstvo z ničelno stopnjo emisij ogljika do leta 2050 (v nadaljnjem besedilu: dolgoročni globalni želeni cilj), ki ga je 41. skupščina ICAO sprejela 7. oktobra 2022.

| (30) | Da bi pospešila napredek v okviru ICAO, je Unija trikrat sprejela časovno omejeno odstopanje od EU ETS, da bi bile obveznosti glede skladnosti omejene na emisije iz letov med aerodromi znotraj EGP, pri čemer bi se zagotovila enaka obravnava na progah operatorjev zrakoplovov ne glede na njihov sedež. V zadnjem odstopanju od EU ETS, določenem v Uredbi (EU) 2017/2392 Evropskega parlamenta in Sveta (12), so bile obveznosti glede skladnosti omejene na emisije iz letov znotraj EGP, ki nastanejo do leta 2023, ter predvidene morebitne spremembe področja uporabe sistema glede letov na aerodrome v državah zunaj EGP in z njih s 1. januarjem 2024, po pregledu, določenem v navedeni uredbi. Da bi ocenili izvajanje sheme CORSIA, katere pilotna faza se je že začela, in njeno uporabo v praksi, bi bilo treba sedanje odstopanje od obveznosti EU ETS podaljšati za obveznosti predaje do 31. decembra 2026 v zvezi z leti operatorjev zrakoplovov na progah, ki niso vključene v shemo CORSIA, v zadevne tretje države in iz njih, za katere bi sicer do 31. marca 2027 in 30. septembra 2027 veljale obveznosti poročanja in predaje EU ETS. To bi moralo biti zadnje časovno omejeno odstopanje od EU ETS. Pregled sheme CORSIA naj bi bil opravljen do 1. julija 2026. Če skupščina ICAO do 31. decembra 2025 ne bo okrepila sheme CORSIA na način, ki bo skladen z njenim dolgoročnim globalnim želenim ciljem doseganja ciljev Pariškega sporazuma, ali če države, navedene na seznamu iz izvedbenega akta, ki ga sprejme Komisija, na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov predstavljajo manj kot 70 % emisij iz mednarodnega letalstva, bi morala Komisija ustrezno predlagati, naj se EU ETS uporablja za emisije iz odhodnih letov od leta 2027, in da lahko operatorji zrakoplovov odbijejo vse stroške, nastale zaradi izravnave v okviru sheme CORSIA na teh progah, da bi se izognili dvojnemu zaračunavanju. Če tretja država od leta 2027 dalje ne bo uporabljala sheme CORSIA, bi se moral EU ETS uporabljati za emisije iz letov v to tretjo državo. |
| --- | --- |

(30)

Da bi pospešila napredek v okviru ICAO, je Unija trikrat sprejela časovno omejeno odstopanje od EU ETS, da bi bile obveznosti glede skladnosti omejene na emisije iz letov med aerodromi znotraj EGP, pri čemer bi se zagotovila enaka obravnava na progah operatorjev zrakoplovov ne glede na njihov sedež. V zadnjem odstopanju od EU ETS, določenem v Uredbi (EU) 2017/2392 Evropskega parlamenta in Sveta (12), so bile obveznosti glede skladnosti omejene na emisije iz letov znotraj EGP, ki nastanejo do leta 2023, ter predvidene morebitne spremembe področja uporabe sistema glede letov na aerodrome v državah zunaj EGP in z njih s 1. januarjem 2024, po pregledu, določenem v navedeni uredbi. Da bi ocenili izvajanje sheme CORSIA, katere pilotna faza se je že začela, in njeno uporabo v praksi, bi bilo treba sedanje odstopanje od obveznosti EU ETS podaljšati za obveznosti predaje do 31. decembra 2026 v zvezi z leti operatorjev zrakoplovov na progah, ki niso vključene v shemo CORSIA, v zadevne tretje države in iz njih, za katere bi sicer do 31. marca 2027 in 30. septembra 2027 veljale obveznosti poročanja in predaje EU ETS. To bi moralo biti zadnje časovno omejeno odstopanje od EU ETS. Pregled sheme CORSIA naj bi bil opravljen do 1. julija 2026. Če skupščina ICAO do 31. decembra 2025 ne bo okrepila sheme CORSIA na način, ki bo skladen z njenim dolgoročnim globalnim želenim ciljem doseganja ciljev Pariškega sporazuma, ali če države, navedene na seznamu iz izvedbenega akta, ki ga sprejme Komisija, na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov predstavljajo manj kot 70 % emisij iz mednarodnega letalstva, bi morala Komisija ustrezno predlagati, naj se EU ETS uporablja za emisije iz odhodnih letov od leta 2027, in da lahko operatorji zrakoplovov odbijejo vse stroške, nastale zaradi izravnave v okviru sheme CORSIA na teh progah, da bi se izognili dvojnemu zaračunavanju. Če tretja država od leta 2027 dalje ne bo uporabljala sheme CORSIA, bi se moral EU ETS uporabljati za emisije iz letov v to tretjo državo.

| (31) | Informacije o uporabi enot za skladnost z zahtevami za izravnavo v okviru sheme CORSIA bi morale biti javno dostopne na način, ki ni manj pregleden od načina za informacije o uporabi mednarodnih dobropisov na podlagi Direktive 2003/87/ES do leta 2020 na podlagi Priloge XIV k Uredbi Komisije (EU) št. 389/2013 (13). |
| --- | --- |

(31)

Informacije o uporabi enot za skladnost z zahtevami za izravnavo v okviru sheme CORSIA bi morale biti javno dostopne na način, ki ni manj pregleden od načina za informacije o uporabi mednarodnih dobropisov na podlagi Direktive 2003/87/ES do leta 2020 na podlagi Priloge XIV k Uredbi Komisije (EU) št. 389/2013 (13).

| (32) | 7. oktobra 2022 se je 41. skupščina ICAO zaradi pandemije COVID-19 odločila, da spremeni prejšnje izhodišče sheme CORSIA za obdobje od leta 2024 do leta 2035 s povprečja emisij CO2 v letih 2019 in 2020 na 85 % emisij CO2 iz leta 2019. Povprečje vseh sporočenih emisij CO2 v letu 2019 in 2020 je znašalo 435 859 594 ton. Leta 2019 so emisije CO2 znašale 608 076 604 ton, 85 % tega pa je 516 865 113 ton. Vendar ICAO dejansko izhodišče, ki ga uporablja za izračun faktorja rasti sektorja, določen z uporabo podsklopa emisij CO2, pri čemer upošteva samo emisije na progah, za katere veljajo zahteve za izravnavo. Za podsklop vseh držav vzleta in pristanka, za katere so v letu 2021 veljale zahteve za izravnavo, ICAO ne objavi povprečja emisij CO2 za leti 2019 in 2020, temveč je ocenjeno na 245 milijonov ton, in v letu 2019 so emisije CO2 znašale 341 380 188 ton, 85 % od tega pa je 290 173 160 ton. Za vse pare držav, za katere se pričakuje, da bodo zanje v letu 2027 veljale zahteve za izravnavo, je povprečje emisij CO2 v letu 2019 in 2020 ocenjeno na približno 373 milijonov ton, medtem ko naj bi 85 % ustrezajočih emisij CO2 v letu 2019 po ocenah znašalo približno 439 milijonov ton. |
| --- | --- |

(32)

7. oktobra 2022 se je 41. skupščina ICAO zaradi pandemije COVID-19 odločila, da spremeni prejšnje izhodišče sheme CORSIA za obdobje od leta 2024 do leta 2035 s povprečja emisij CO2 v letih 2019 in 2020 na 85 % emisij CO2 iz leta 2019. Povprečje vseh sporočenih emisij CO2 v letu 2019 in 2020 je znašalo 435 859 594 ton. Leta 2019 so emisije CO2 znašale 608 076 604 ton, 85 % tega pa je 516 865 113 ton. Vendar ICAO dejansko izhodišče, ki ga uporablja za izračun faktorja rasti sektorja, določen z uporabo podsklopa emisij CO2, pri čemer upošteva samo emisije na progah, za katere veljajo zahteve za izravnavo. Za podsklop vseh držav vzleta in pristanka, za katere so v letu 2021 veljale zahteve za izravnavo, ICAO ne objavi povprečja emisij CO2 za leti 2019 in 2020, temveč je ocenjeno na 245 milijonov ton, in v letu 2019 so emisije CO2 znašale 341 380 188 ton, 85 % od tega pa je 290 173 160 ton. Za vse pare držav, za katere se pričakuje, da bodo zanje v letu 2027 veljale zahteve za izravnavo, je povprečje emisij CO2 v letu 2019 in 2020 ocenjeno na približno 373 milijonov ton, medtem ko naj bi 85 % ustrezajočih emisij CO2 v letu 2019 po ocenah znašalo približno 439 milijonov ton.

| (33) | Za zagotovitev enotnih pogojev za vzpostavitev seznama držav, za katere se šteje, da uporabljajo shemo CORSIA za namene Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje in vodenje seznama držav, ki niso države EGP, Švica in Združeno kraljestvo ter za katere se šteje, da sodelujejo v shemi CORSIA za namene prava Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(33)

Za zagotovitev enotnih pogojev za vzpostavitev seznama držav, za katere se šteje, da uporabljajo shemo CORSIA za namene Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje in vodenje seznama držav, ki niso države EGP, Švica in Združeno kraljestvo ter za katere se šteje, da sodelujejo v shemi CORSIA za namene prava Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (34) | Prehod letalskega sektorja na trajnostno letalstvo mora upoštevati socialno razsežnost in konkurenčnost sektorja, da se zagotovi, da bo ta prehod socialno pravičen in da bo zagotavljal usposabljanje, prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delavcev. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi te direktive in njenih socialnih učinkih na letalski sektor. |
| --- | --- |

(34)

Prehod letalskega sektorja na trajnostno letalstvo mora upoštevati socialno razsežnost in konkurenčnost sektorja, da se zagotovi, da bo ta prehod socialno pravičen in da bo zagotavljal usposabljanje, prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delavcev. Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi te direktive in njenih socialnih učinkih na letalski sektor.

| (35) | Leti na razdalje, ki so dolge 1 000 kilometrov ali manj, povzročajo 6 do 9 % vseh emisij CO2 iz letalstva. Komisija bi morala predložiti poročilo o ukrepih za spodbujanje prehoda na alternativne, bolj trajnostne načine prometa, dokler ne bo dosežen tehnološki preboj in bodo na voljo letalska goriva in zrakoplovi brez emisij. |
| --- | --- |

(35)

Leti na razdalje, ki so dolge 1 000 kilometrov ali manj, povzročajo 6 do 9 % vseh emisij CO2 iz letalstva. Komisija bi morala predložiti poročilo o ukrepih za spodbujanje prehoda na alternativne, bolj trajnostne načine prometa, dokler ne bo dosežen tehnološki preboj in bodo na voljo letalska goriva in zrakoplovi brez emisij.

| (36) | Medtem ko se EU ETS uporablja za lete od leta 2012, sveženj „Pripravljeni na 55“ vključuje dodatne ukrepe, ki bi lahko skupaj z EU ETS imeli kumulativni učinek v tem sektorju. Da bi zaščitili letalsko povezljivost za lete, ki zagotavljajo povezave z otoškimi regijami ali majhnimi letališči, bi moral mehanizem na podlagi te direktive, ki je oblikovan za premostitev preostale razlike v ceni med fosilnimi gorivi in njihovimi alternativami, omejiti škodljive učinke na letalsko povezljivost in zmanjšati tveganje za selitev virov ogljika. Komisija bi morala do leta 2026 poročati o možnih učinkih na letalsko povezljivost. |
| --- | --- |

(36)

Medtem ko se EU ETS uporablja za lete od leta 2012, sveženj „Pripravljeni na 55“ vključuje dodatne ukrepe, ki bi lahko skupaj z EU ETS imeli kumulativni učinek v tem sektorju. Da bi zaščitili letalsko povezljivost za lete, ki zagotavljajo povezave z otoškimi regijami ali majhnimi letališči, bi moral mehanizem na podlagi te direktive, ki je oblikovan za premostitev preostale razlike v ceni med fosilnimi gorivi in njihovimi alternativami, omejiti škodljive učinke na letalsko povezljivost in zmanjšati tveganje za selitev virov ogljika. Komisija bi morala do leta 2026 poročati o možnih učinkih na letalsko povezljivost.

| (37) | Faktor emisije za kerozin za reaktivne motorje (jet A1 ali jet A) v okviru EU ETS bi bilo treba uskladiti z faktorjem emisije za to gorivo, določenim v Mednarodnih standardih in priporočenih praksah za varstvo okolja za shemo CORSIA. Zaradi povečanja faktorja emisije za kerozin za reaktivne motorje se ravni dodelitve ne bi smele spremeniti, ker se brezplačne dodelitve za letalstvo postopno odpravljajo zaradi te direktive v korist pravic, ki se prodajo na dražbi, da bi dosegli večje zmanjšanje emisij. |
| --- | --- |

(37)

Faktor emisije za kerozin za reaktivne motorje (jet A1 ali jet A) v okviru EU ETS bi bilo treba uskladiti z faktorjem emisije za to gorivo, določenim v Mednarodnih standardih in priporočenih praksah za varstvo okolja za shemo CORSIA. Zaradi povečanja faktorja emisije za kerozin za reaktivne motorje se ravni dodelitve ne bi smele spremeniti, ker se brezplačne dodelitve za letalstvo postopno odpravljajo zaradi te direktive v korist pravic, ki se prodajo na dražbi, da bi dosegli večje zmanjšanje emisij.

| (38) | Goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki uporabljajo vodik iz obnovljivih virov in so skladna s členom 25 Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (14), bi bilo treba do določitve podrobnih pravil za ustrezno obračunavanje na podlagi te direktive oceniti kot brezemisijska za operatorje zrakoplovov, ki jih uporabljajo. |
| --- | --- |

(38)

Goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki uporabljajo vodik iz obnovljivih virov in so skladna s členom 25 Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (14), bi bilo treba do določitve podrobnih pravil za ustrezno obračunavanje na podlagi te direktive oceniti kot brezemisijska za operatorje zrakoplovov, ki jih uporabljajo.

| (39) | Za določitev podrobnih pravil za letni izračun razlike v stroških med fosilnim kerozinom in upravičenimi gorivi v skladu z uredbo o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet, za dodelitev pravic za uporabo takih upravičenih goriv, za izračun emisij toplogrednih plinov, prihranjenih zaradi uporabe takih upravičenih goriv in za določitev ureditve za upoštevanje spodbud, ki izhajajo iz cene ogljika in harmoniziranih minimalnih ravni obdavčitve fosilnih goriv bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za določitev podrobnih ureditev za prodajo pravic za letalstvo na dražbi s strani držav članic, vključno s podrobnimi pravili za prodajo pravic na dražbi, potrebnimi za prenos deleža prihodkov iz take prodaje na dražbi v splošni proračun Unije kot lastnih sredstev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (15). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(39)

Za določitev podrobnih pravil za letni izračun razlike v stroških med fosilnim kerozinom in upravičenimi gorivi v skladu z uredbo o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet, za dodelitev pravic za uporabo takih upravičenih goriv, za izračun emisij toplogrednih plinov, prihranjenih zaradi uporabe takih upravičenih goriv in za določitev ureditve za upoštevanje spodbud, ki izhajajo iz cene ogljika in harmoniziranih minimalnih ravni obdavčitve fosilnih goriv bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za določitev podrobnih ureditev za prodajo pravic za letalstvo na dražbi s strani držav članic, vključno s podrobnimi pravili za prodajo pravic na dražbi, potrebnimi za prenos deleža prihodkov iz take prodaje na dražbi v splošni proračun Unije kot lastnih sredstev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (15). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (40) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti spodbujanju dostopnosti za najbolj oddaljene regije Unije. Zato bi bilo treba določiti začasno odstopanje od EU ETS do 31. decembra 2030 za emisije iz letov med aerodromom v najbolj oddaljeni regiji v državi članici in aerodromom v isti državi članici zunaj te najbolj oddaljene regije, da bi se odzvali na najpomembnejše potrebe prebivalcev glede zaposlitve, izobraževanja in drugih možnosti. To odstopanje bi moralo iz istih razlogov zajemati lete med aerodromoma, ki se nahajata v isti najbolj oddaljeni regiji ali različnih najbolj oddaljenih regijah v isti državi članici. |
| --- | --- |

(40)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti spodbujanju dostopnosti za najbolj oddaljene regije Unije. Zato bi bilo treba določiti začasno odstopanje od EU ETS do 31. decembra 2030 za emisije iz letov med aerodromom v najbolj oddaljeni regiji v državi članici in aerodromom v isti državi članici zunaj te najbolj oddaljene regije, da bi se odzvali na najpomembnejše potrebe prebivalcev glede zaposlitve, izobraževanja in drugih možnosti. To odstopanje bi moralo iz istih razlogov zajemati lete med aerodromoma, ki se nahajata v isti najbolj oddaljeni regiji ali različnih najbolj oddaljenih regijah v isti državi članici.

| (41) | Sklep (EU) 2023/136 Evropskega parlamenta in Sveta (16) se uporablja za uradno obvestilo operatorjem zrakoplovov, ki jim ga morajo države članice poslati do 30. novembra 2023 na podlagi Direktive 2003/87/ES, če je sektorski faktor rasti za emisije za leto 2022, ki ga objavi ICAO, enak nič. |
| --- | --- |

(41)

Sklep (EU) 2023/136 Evropskega parlamenta in Sveta (16) se uporablja za uradno obvestilo operatorjem zrakoplovov, ki jim ga morajo države članice poslati do 30. novembra 2023 na podlagi Direktive 2003/87/ES, če je sektorski faktor rasti za emisije za leto 2022, ki ga objavi ICAO, enak nič.

| (42) | Za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora in konkurenčnost evropske industrije je pomemben celovit pristop k inovacijam. To je pomembno zlasti za sektorje, ki jih je težko razogljičiti, kot sta letalstvo in ladijski promet, za katere je treba uporabiti kombinacijo operativnih izboljšav, alternativnih podnebno nevtralnih goriv in tehnoloških rešitev. Zato bi morale države članice zagotoviti, da določbe za prenos v nacionalno zakonodajo ne ovirajo inovacij in so tehnološko nevtralne. Na ravni Unije se potrebna prizadevanja za raziskave in inovacije med drugim podpirajo v okviru Obzorja Evropa – okvirnega programa za raziskave in inovacije, ki vključuje obsežno financiranje in nove instrumente za sektorje, vključene v EU ETS. |
| --- | --- |

(42)

Za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora in konkurenčnost evropske industrije je pomemben celovit pristop k inovacijam. To je pomembno zlasti za sektorje, ki jih je težko razogljičiti, kot sta letalstvo in ladijski promet, za katere je treba uporabiti kombinacijo operativnih izboljšav, alternativnih podnebno nevtralnih goriv in tehnoloških rešitev. Zato bi morale države članice zagotoviti, da določbe za prenos v nacionalno zakonodajo ne ovirajo inovacij in so tehnološko nevtralne. Na ravni Unije se potrebna prizadevanja za raziskave in inovacije med drugim podpirajo v okviru Obzorja Evropa – okvirnega programa za raziskave in inovacije, ki vključuje obsežno financiranje in nove instrumente za sektorje, vključene v EU ETS.

| (43) | Sklad za inovacije, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES, podpira raziskave ter razvoj in uvajanje rešitev za razogljičenje, vključno z brezemisijskimi tehnologijami, ter zmanjšati vplive letalskega sektorja na podnebje in okolje. Prav tako podpira elektrifikacijo in ukrepe za zmanjšanje splošnih vplivov letalstva. |
| --- | --- |

(43)

Sklad za inovacije, vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES, podpira raziskave ter razvoj in uvajanje rešitev za razogljičenje, vključno z brezemisijskimi tehnologijami, ter zmanjšati vplive letalskega sektorja na podnebje in okolje. Prav tako podpira elektrifikacijo in ukrepe za zmanjšanje splošnih vplivov letalstva.

| (44) | Ker ciljev te direktive, in sicer zagotovitve prispevka letalstva k cilju Unije glede zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu in ustreznega izvajanja sheme CORSIA v pravu Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(44)

Ker ciljev te direktive, in sicer zagotovitve prispevka letalstva k cilju Unije glede zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu in ustreznega izvajanja sheme CORSIA v pravu Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (45) | Zaradi potrebe po nujnih podnebnih ukrepih in stroškovno učinkovitem prispevku vseh sektorjev k zmanjšanju emisij bi morale države članice to direktivo prenesti do 31. decembra 2023. |
| --- | --- |

(45)

Zaradi potrebe po nujnih podnebnih ukrepih in stroškovno učinkovitem prispevku vseh sektorjev k zmanjšanju emisij bi morale države članice to direktivo prenesti do 31. decembra 2023.

| (46) | S poenostavitvijo upravnih postopkov in prilagoditvijo teh postopkov v skladu z najboljšo prakso bi poskrbeli za čim manjše upravno breme. |
| --- | --- |

(46)

S poenostavitvijo upravnih postopkov in prilagoditvijo teh postopkov v skladu z najboljšo prakso bi poskrbeli za čim manjše upravno breme.

| (47) | Direktivo 2003/87/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(47)

Direktivo 2003/87/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2003/87/ES

Direktiva 2003/87/ES se spremeni:

| (1) | v členu 3 se doda naslednja točka:






  „(v) | ‚vplivi letalstva, ki niso povezani s CO2‘ pomeni podnebne vplive, povzročene z izpusti dušikovih oksidov (NOx), sajastih delcev in oksidiranih žveplovih spojin, ter vplive vodnih hlapov, vključno s kondenzacijskimi sledmi, do katerih prihaja med zgorevanjem goriva v zrakoplovu, ki opravlja letalsko dejavnost iz Priloge I;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 3 se doda naslednja točka:

„(v)

‚vplivi letalstva, ki niso povezani s CO2‘ pomeni podnebne vplive, povzročene z izpusti dušikovih oksidov (NOx), sajastih delcev in oksidiranih žveplovih spojin, ter vplive vodnih hlapov, vključno s kondenzacijskimi sledmi, do katerih prihaja med zgorevanjem goriva v zrakoplovu, ki opravlja letalsko dejavnost iz Priloge I;“;

2

| (2) | člen 3c se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 3c se spremeni:

(a)

odstavek 2 se črta;

| (b) | dodajo se naslednji odstavki:

  „5.   Komisija določi skupno količino pravic, ki se dodeli v zvezi z operatorji zrakoplovov za leto 2024, na podlagi skupne dodelitve pravic v zvezi z operatorji zrakoplovov, ki so leta 2023 opravljali letalske dejavnosti, navedene v Prilogi I, zmanjšane z linearnim faktorjem zmanjšanja iz člena 9, in objavi to količino ter količino pravic, ki bi se brezplačno dodelile leta 2024 na podlagi pravil za brezplačno dodelitev, veljavnimi pred spremembami, uvedenimi z Direktivo (EU) 2023/958 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).


  6.   Za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2030 se v zvezi s komercialnimi operatorji zrakoplovov za namene podzvočnih letov, za katere je treba predati pravice v skladu s členom 12(3) te direktive, največ 20 milijonov skupne količine pravic iz odstavka 5 na pregleden in nediskriminatoren način ter na podlagi enakega obravnavanja rezervira za uporabo trajnostnih letalskih goriv in drugih letalskih goriv, ki niso pridobljena iz fosilnih goriv, kot so opredeljena v uredbi o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet, saj je doseganje minimalnega deleža trajnostnih letalskih goriv, ki jih mora vsebovati letalsko gorivo, ki ga dobavitelji letalskega goriva dajejo na voljo operatorjem zrakoplovov na letališčih Unije, zahtevano v navedeni uredbi. Kadar upravičenega letalskega goriva na letališču ni mogoče fizično pripisati določenemu letu, so pravice, rezervirane na podlagi tega pododstavka, na voljo za upravičena letalska goriva, ki se natočijo na tem letališču, sorazmerno z emisijami iz letov operatorja zrakoplova s tega letališča, za katere je treba pravice predati v skladu s členom 12(3) te direktive.
  Države članice pravice, rezervirane na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, dodelijo za kritje dela ali celotne razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in uporabo ustreznih upravičenih letalskih goriv, pri čemer upoštevajo spodbude, ki izhajajo iz cene ogljika in harmoniziranih minimalnih ravni obdavčitve fosilnih goriv. Komisija pri izračunu te razlike v ceni upošteva tehnično poročilo, ki ga je objavila Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu, na podlagi uredbe o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet. Države članice poskrbijo za prepoznavnost financiranja na podlagi tega odstavka na način, ki ustreza določbam iz člena 30m(1), točki (a) in (b), te direktive.
  Pravice, dodeljene na podlagi tega odstavka, zajemajo:






  (a) | 70 % preostale razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in vodika iz obnovljivih virov energije ter naprednih biogoriv, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 34, Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), za katera je faktor emisije nič na podlagi Priloge IV ali na podlagi izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 14 te direktive; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednji odstavki:

„5.   Komisija določi skupno količino pravic, ki se dodeli v zvezi z operatorji zrakoplovov za leto 2024, na podlagi skupne dodelitve pravic v zvezi z operatorji zrakoplovov, ki so leta 2023 opravljali letalske dejavnosti, navedene v Prilogi I, zmanjšane z linearnim faktorjem zmanjšanja iz člena 9, in objavi to količino ter količino pravic, ki bi se brezplačno dodelile leta 2024 na podlagi pravil za brezplačno dodelitev, veljavnimi pred spremembami, uvedenimi z Direktivo (EU) 2023/958 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

6.   Za obdobje od 1. januarja 2024 do 31. decembra 2030 se v zvezi s komercialnimi operatorji zrakoplovov za namene podzvočnih letov, za katere je treba predati pravice v skladu s členom 12(3) te direktive, največ 20 milijonov skupne količine pravic iz odstavka 5 na pregleden in nediskriminatoren način ter na podlagi enakega obravnavanja rezervira za uporabo trajnostnih letalskih goriv in drugih letalskih goriv, ki niso pridobljena iz fosilnih goriv, kot so opredeljena v uredbi o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet, saj je doseganje minimalnega deleža trajnostnih letalskih goriv, ki jih mora vsebovati letalsko gorivo, ki ga dobavitelji letalskega goriva dajejo na voljo operatorjem zrakoplovov na letališčih Unije, zahtevano v navedeni uredbi. Kadar upravičenega letalskega goriva na letališču ni mogoče fizično pripisati določenemu letu, so pravice, rezervirane na podlagi tega pododstavka, na voljo za upravičena letalska goriva, ki se natočijo na tem letališču, sorazmerno z emisijami iz letov operatorja zrakoplova s tega letališča, za katere je treba pravice predati v skladu s členom 12(3) te direktive.

Države članice pravice, rezervirane na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, dodelijo za kritje dela ali celotne razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in uporabo ustreznih upravičenih letalskih goriv, pri čemer upoštevajo spodbude, ki izhajajo iz cene ogljika in harmoniziranih minimalnih ravni obdavčitve fosilnih goriv. Komisija pri izračunu te razlike v ceni upošteva tehnično poročilo, ki ga je objavila Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu, na podlagi uredbe o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet. Države članice poskrbijo za prepoznavnost financiranja na podlagi tega odstavka na način, ki ustreza določbam iz člena 30m(1), točki (a) in (b), te direktive.

Pravice, dodeljene na podlagi tega odstavka, zajemajo:

(a)

70 % preostale razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in vodika iz obnovljivih virov energije ter naprednih biogoriv, kot so opredeljena v členu 2, drugi odstavek, točka 34, Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), za katera je faktor emisije nič na podlagi Priloge IV ali na podlagi izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 14 te direktive;

| (b) | 95 % preostale razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 25 Direktive (EU) 2018/2001, se uporabljajo v letalstvu in za katera je faktor emisije nič na podlagi Priloge IV ali na podlagi izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 14 te direktive; |
| --- | --- |

(b)

95 % preostale razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 25 Direktive (EU) 2018/2001, se uporabljajo v letalstvu in za katera je faktor emisije nič na podlagi Priloge IV ali na podlagi izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 14 te direktive;

| (c) | 100 % preostale razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in katerega koli upravičenega letalskega goriva, ki ni pridobljeno iz fosilnih goriv, zajetih v prvem pododstavku tega odstavka, na letališčih na otokih, ki so manjši od 10 000 km2 in nimajo cestne ali železniške povezave s celino, na letališčih, ki niso dovolj velika, da bi bila opredeljena kot letališča Unije v skladu z uredbo o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet, in na letališčih v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

(c)

100 % preostale razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in katerega koli upravičenega letalskega goriva, ki ni pridobljeno iz fosilnih goriv, zajetih v prvem pododstavku tega odstavka, na letališčih na otokih, ki so manjši od 10 000 km2 in nimajo cestne ali železniške povezave s celino, na letališčih, ki niso dovolj velika, da bi bila opredeljena kot letališča Unije v skladu z uredbo o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet, in na letališčih v najbolj oddaljenih regijah;

| (d) | v drugih primerih, kot so tisti iz točk od (a), (b) in (c), 50 % preostale razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in katerega koli upravičenega letalskega goriva, ki ni pridobljeno iz fosilnih goriv, zajetih v prvem pododstavku tega odstavka. |
| --- | --- |

(d)

v drugih primerih, kot so tisti iz točk od (a), (b) in (c), 50 % preostale razlike v ceni med uporabo fosilnega kerozina in katerega koli upravičenega letalskega goriva, ki ni pridobljeno iz fosilnih goriv, zajetih v prvem pododstavku tega odstavka.

Pri dodelitvi pravic na podlagi tega odstavka se lahko upošteva morebitna podpora iz drugih shem na nacionalni ravni.

Komercialni operatorji zrakoplovov lahko vsako leto zaprosijo za dodelitev pravic na podlagi količine vsakega upravičenega letalskega goriva iz tega odstavka, ki se uporabi za lete, za katere je treba med 1. januarjem 2024 in 31. decembrom 2030 pravice predati v skladu s členom 12(3), razen letov, za katere se ta zahteva šteje za izpolnjeno na podlagi člena 28a(1). Če je v danem letu povpraševanje po pravicah za uporabo takih goriv večje od razpoložljivih pravic, se količina pravic pri dodelitvi za to leto v enaki meri zmanjšajo za vse zadevne operatorje zrakoplovov.

Komisija vsako leto v Uradnem listu Evropske unije za preteklo leto objavi podrobnosti o povprečni razliki v stroških med fosilnim kerozinom – pri čemer upošteva spodbude, ki izhajajo iz cene ogljika in harmoniziranih minimalnih ravni obdavčitve fosilnih goriv –, ter ustreznimi upravičenimi letalskimi gorivi.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23, da bi to direktivo dopolnila z določitvijo podrobnih pravil za letni izračun razlike v stroških iz šestega pododstavka tega odstavka, za dodelitev pravic za uporabo goriv določenih v prvem pododstavku tega odstavka in za izračun emisij toplogrednih plinov, prihranjenih zaradi uporabe goriv, o katerih se poroča na podlagi izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 14(1), in za določitev ureditve za upoštevanje spodbud, ki izhajajo iz cene ogljika in harmoniziranih minimalnih ravni obdavčitve fosilnih goriv.

Do 1. januarja 2028 Komisija oceni uporabo tega odstavka ter rezultate te ocene v poročilu pravočasno predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilu lahko, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog za dodelitev številčno in časovno omejene količine pravic do 31. decembra 2034, da bi dodatno spodbudili uporabo goriv iz prvega pododstavka tega odstavka, zlasti uporabo goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, skladno s členom 25 Direktive (EU) 2018/2001, ki se uporabljajo v letalstvu in za katera je faktor emisije nič na podlagi Priloge IV ali na podlagi izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 14 te direktive.

Komisija od 1. januarja 2028 v svojem letnem poročilu, ki ga mora predložiti na podlagi člena 10(5), oceni uporabo tega odstavka.

7.   V zvezi z leti z vzletom z aerodroma v EGP, ki pristanejo na aerodromu v EGP, Švici ali Združenem kraljestvu in ki za leto 2023 niso bili vključeni v EU ETS, se skupna količina pravic, ki se dodeli operatorjem zrakoplovov, poveča za ravni dodelitev, vključno z brezplačno dodelitvijo in prodajo na dražbi, ki bi se izvedle, če bi bili ti leti v navedenem letu vključeni v EU ETS, zmanjšane z linearnim faktorjem zmanjšanja iz člena 9.

8.   Z odstopanjem od člena 12(3), člena 14(3) in člena 16 države članice štejejo, da so zahteve iz navedenih določb izpolnjene, in ne ukrepajo zoper operatorje zrakoplovov v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2030, pri letih med aerodromom v najbolj oddaljeni regiji v državi članici in aerodromom v isti državi članici, vključno z drugim aerodromom v isti najbolj oddaljeni regiji ali v drugi najbolj oddaljeni regiji iste države članice.

(*1)  Direktiva (EU) 2023/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi s prispevkom letalstva k cilju Unije glede zmanjšanja emisij v celotnem gospodarstvu in ustreznem izvajanju globalnega tržnega ukrepa (UL L 130, 16.5.2023, str. 115)."

*1

(*2)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).“;"

*2

| (3) | člen 3d se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   V letih 2024 in 2025 se 15 % pravic iz člena 3c(5) in (7) ter 25 % leta 2024 oziroma 50 % leta 2025 preostalih 85 % teh pravic, v zvezi s katerimi bi se izvedla brezplačna dodelitev, ponudi na dražbi, razen za količine pravic iz člena 3c(6) in člena 10a(8), četrti pododstavek. Preostanek pravic za ti dve leti se dodeli brezplačno.
  Od 1. januarja 2026 se na dražbi ponudi celotna količina pravic, v zvezi s katero bi se v navedenem letu izvedla brezplačna dodelitev, razen količine pravic iz člena 3c(6) in člena 10a(8), četrti pododstavek.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 3d se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   V letih 2024 in 2025 se 15 % pravic iz člena 3c(5) in (7) ter 25 % leta 2024 oziroma 50 % leta 2025 preostalih 85 % teh pravic, v zvezi s katerimi bi se izvedla brezplačna dodelitev, ponudi na dražbi, razen za količine pravic iz člena 3c(6) in člena 10a(8), četrti pododstavek. Preostanek pravic za ti dve leti se dodeli brezplačno.

Od 1. januarja 2026 se na dražbi ponudi celotna količina pravic, v zvezi s katero bi se v navedenem letu izvedla brezplačna dodelitev, razen količine pravic iz člena 3c(6) in člena 10a(8), četrti pododstavek.“

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Pravice, ki se dodelijo brezplačno, se dodelijo operatorjem zrakoplovov sorazmerno z njihovim deležem preverjenih emisij iz letalskih dejavnostih, sporočenih za leto 2023. Pri tem izračunu se upoštevajo tudi preverjene emisije iz letalskih dejavnosti, sporočene v zvezi z leti, ki so v EU ETS vključeni šele od 1. januarja 2024. Pristojni organi do 30. junija zadevnega leta izdajo pravice, ki so brezplačno dodeljene za tisto leto.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Pravice, ki se dodelijo brezplačno, se dodelijo operatorjem zrakoplovov sorazmerno z njihovim deležem preverjenih emisij iz letalskih dejavnostih, sporočenih za leto 2023. Pri tem izračunu se upoštevajo tudi preverjene emisije iz letalskih dejavnosti, sporočene v zvezi z leti, ki so v EU ETS vključeni šele od 1. januarja 2024. Pristojni organi do 30. junija zadevnega leta izdajo pravice, ki so brezplačno dodeljene za tisto leto.“

| (c) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 2 se črta;

| (d) | odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

  „3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive glede podrobne ureditve za prodajo pravic za letalstvo na dražbi s strani držav članic v skladu z odstavkoma 1 in 1a tega člena, vključno s podrobnimi ureditvami za prodajo pravic na dražbi, potrebnimi za prenos deleža prihodkov iz take prodaje na dražbi v splošni proračun Unije kot lastnih sredstev v skladu s členom 311, tretji odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Količina pravic, ki jih v vsakem obdobju na dražbi ponudi vsaka država članica, je sorazmerna z njenim deležem vseh pripisanih emisij iz letalstva vseh držav članic v referenčnem letu, ki so bile sporočene na podlagi člena 14(3) in preverjene na podlagi člena 15. Referenčno leto za vsako obdobje iz člena 13 je koledarsko leto, ki se konča 24 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se dražba nanaša. Z delegiranimi akti se zagotovi spoštovanje načel iz prvega pododstavka člena 10(4).“;


  „4.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi, zajetih s tem poglavjem, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU in vključijo v splošni proračun Unije. Države članice uporabijo prihodke, pridobljene s prodajo pravic na dražbi, ali enakovredno finančno vrednost teh prihodkov v skladu s členom 10(3) te direktive.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive glede podrobne ureditve za prodajo pravic za letalstvo na dražbi s strani držav članic v skladu z odstavkoma 1 in 1a tega člena, vključno s podrobnimi ureditvami za prodajo pravic na dražbi, potrebnimi za prenos deleža prihodkov iz take prodaje na dražbi v splošni proračun Unije kot lastnih sredstev v skladu s členom 311, tretji odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Količina pravic, ki jih v vsakem obdobju na dražbi ponudi vsaka država članica, je sorazmerna z njenim deležem vseh pripisanih emisij iz letalstva vseh držav članic v referenčnem letu, ki so bile sporočene na podlagi člena 14(3) in preverjene na podlagi člena 15. Referenčno leto za vsako obdobje iz člena 13 je koledarsko leto, ki se konča 24 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se dražba nanaša. Z delegiranimi akti se zagotovi spoštovanje načel iz prvega pododstavka člena 10(4).“;

„4.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi, zajetih s tem poglavjem, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU in vključijo v splošni proračun Unije. Države članice uporabijo prihodke, pridobljene s prodajo pravic na dražbi, ali enakovredno finančno vrednost teh prihodkov v skladu s členom 10(3) te direktive.“

| (4) | člena 3e in 3f se črtata; |
| --- | --- |

(4)

člena 3e in 3f se črtata;

| (5) | člen 11a se spremeni:






  (a) | odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

  „1.   V skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena lahko operatorji zrakoplovov, ki imajo spričevalo operatorja zrakoplova, izdano v državi članici, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji te države članice, uporabljajo naslednje enote za izpolnjevanje obveznosti glede ukinitve enot v zvezi s priglašeno količino na podlagi člena 12(6), kot je določeno v členu 12(9):






  (a) | dobropise, ki jih odobrijo strani, udeležene v mehanizmu, vzpostavljenem na podlagi člena 6(4) Pariškega sporazuma; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 11a se spremeni:

(a)

odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   V skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena lahko operatorji zrakoplovov, ki imajo spričevalo operatorja zrakoplova, izdano v državi članici, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji te države članice, uporabljajo naslednje enote za izpolnjevanje obveznosti glede ukinitve enot v zvezi s priglašeno količino na podlagi člena 12(6), kot je določeno v členu 12(9):

(a)

dobropise, ki jih odobrijo strani, udeležene v mehanizmu, vzpostavljenem na podlagi člena 6(4) Pariškega sporazuma;

| (b) | dobropise, ki jih odobrijo strani, udeležene v programih dobropisov, ki jih Svet ICAO šteje za upravičene in so opredeljeni v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi odstavka 8; |
| --- | --- |

(b)

dobropise, ki jih odobrijo strani, udeležene v programih dobropisov, ki jih Svet ICAO šteje za upravičene in so opredeljeni v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi odstavka 8;

| (c) | dobropise, ki jih odobrijo pogodbenice sporazumov na podlagi odstavka 5; |
| --- | --- |

(c)

dobropise, ki jih odobrijo pogodbenice sporazumov na podlagi odstavka 5;

| (d) | dobropise, izdane v zvezi s projekti na ravni Unije na podlagi člena 24a. |
| --- | --- |

(d)

dobropise, izdane v zvezi s projekti na ravni Unije na podlagi člena 24a.

2.   Enote iz odstavka 1, točki (a) in (b), se lahko uporabljajo, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

| (a) | izvirajo iz države, ki je v času uporabe pogodbenica Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

izvirajo iz države, ki je v času uporabe pogodbenica Pariškega sporazuma;

| (b) | izvirajo iz države, ki je v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), navedena kot država, udeležena v shemi ICAO za izravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA). Ta pogoj se ne uporablja za emisije, ki nastanejo pred letom 2027, niti za najmanj razvite države ali male otoške države v razvoju, kot jih opredeljujejo Združeni narodi, razen držav, katerih BDP na prebivalca je enak povprečju Unije ali ga presega. |
| --- | --- |

(b)

izvirajo iz države, ki je v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), navedena kot država, udeležena v shemi ICAO za izravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA). Ta pogoj se ne uporablja za emisije, ki nastanejo pred letom 2027, niti za najmanj razvite države ali male otoške države v razvoju, kot jih opredeljujejo Združeni narodi, razen držav, katerih BDP na prebivalca je enak povprečju Unije ali ga presega.

3.   Enote iz odstavka 1, točke (a), (b) in (c), se lahko uporabljajo, če so vzpostavljene ureditve za odobritev s strani udeleženih strani, če so bile uvedene pravočasne prilagoditve poročanja o antropogenih emisijah iz virov in odvzemih po ponorih, zajetih z nacionalno določenimi prispevki udeleženih strani, in se preprečita dvojno štetje in neto povečanje globalnih emisij.

Komisija sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih zahtev za ureditve iz prvega pododstavka tega odstavka, ki lahko vključujejo zahteve glede poročanja in registra, ter za navedbo držav ali programov, ki te ureditve uporabljajo. Pri teh ureditvah se upoštevajo prožnosti, odobrene najmanj razvitim državam in malim otoškim državam v razvoju v skladu z odstavkom 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).“

| (b) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se črta;

| (c) | doda se naslednji odstavek:

  „8.   Komisija sprejme izvedbene akte o seznamu enot, ki jih Svet ICAO šteje za upravičene ter izpolnjujejo pogoje iz odstavkov 2 in 3 tega člena. Komisija sprejme tudi izvedbene akte za posodobitev tega seznama, kot je ustrezno. Te izvedbene akte sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).“
  ; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„8.   Komisija sprejme izvedbene akte o seznamu enot, ki jih Svet ICAO šteje za upravičene ter izpolnjujejo pogoje iz odstavkov 2 in 3 tega člena. Komisija sprejme tudi izvedbene akte za posodobitev tega seznama, kot je ustrezno. Te izvedbene akte sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).“

| (6) | člen 12 se spremeni:






  (a) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Države članice v skladu z metodologijo, določeno v izvedbenem aktu iz odstavka 8 tega člena, vsako leto izračunajo zahteve za izravnavo za predhodno koledarsko leto za lete v države, ki so navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), iz njih in med njimi ter za lete med Švico ali Združenim kraljestvom ter državami, ki so navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), ter vsako leto do 30. novembra obvestijo operatorje zrakoplovov.
  Države članice v skladu z metodologijo, določeno v izvedbenem aktu iz odstavka 8 tega člena, izračunajo tudi končne skupne zahteve za izravnavo za zadevno obdobje skladnosti v okviru sheme CORSIA in do 30. novembra leta, ki sledi zadnjemu letu zadevnega obdobja skladnosti v okviru sheme CORSIA, o teh zahtevah obvestijo operatorje zrakoplovov, ki izpolnjujejo pogoje iz tretjega pododstavka tega odstavka.
  Države članice o ravni izravnave obvestijo operatorje zrakoplovov, ki izpolnjujejo oba naslednja pogoja:






  (a) | operatorji zrakoplovov imajo spričevalo operatorja zrakoplova, ki ga je izdala država članica, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji navedene države članice, in |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

člen 12 se spremeni:

(a)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Države članice v skladu z metodologijo, določeno v izvedbenem aktu iz odstavka 8 tega člena, vsako leto izračunajo zahteve za izravnavo za predhodno koledarsko leto za lete v države, ki so navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), iz njih in med njimi ter za lete med Švico ali Združenim kraljestvom ter državami, ki so navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), ter vsako leto do 30. novembra obvestijo operatorje zrakoplovov.

Države članice v skladu z metodologijo, določeno v izvedbenem aktu iz odstavka 8 tega člena, izračunajo tudi končne skupne zahteve za izravnavo za zadevno obdobje skladnosti v okviru sheme CORSIA in do 30. novembra leta, ki sledi zadnjemu letu zadevnega obdobja skladnosti v okviru sheme CORSIA, o teh zahtevah obvestijo operatorje zrakoplovov, ki izpolnjujejo pogoje iz tretjega pododstavka tega odstavka.

Države članice o ravni izravnave obvestijo operatorje zrakoplovov, ki izpolnjujejo oba naslednja pogoja:

(a)

operatorji zrakoplovov imajo spričevalo operatorja zrakoplova, ki ga je izdala država članica, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji navedene države članice, in

| (b) | od 1. januarja 2021 njihove letne emisije CO2 iz letov, ki se opravljajo z letali z največjo potrjeno vzletno maso, večjo od 5 700 kg, iz Priloge I, razen letov z vzletom in pristankom v isti državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami iste države članice, presegajo 10 000 ton. |
| --- | --- |

(b)

od 1. januarja 2021 njihove letne emisije CO2 iz letov, ki se opravljajo z letali z največjo potrjeno vzletno maso, večjo od 5 700 kg, iz Priloge I, razen letov z vzletom in pristankom v isti državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami iste države članice, presegajo 10 000 ton.

Za namene prvega pododstavka, točka (b), se ne upoštevajo emisije CO2 iz naslednjih vrst letov:

| (i) | državnih letov; |
| --- | --- |

(i)

državnih letov;

| (ii) | letov v humanitarne namene; |
| --- | --- |

(ii)

letov v humanitarne namene;

| (iii) | letov medicinske pomoči; |
| --- | --- |

(iii)

letov medicinske pomoči;

| (iv) | vojaških letov; |
| --- | --- |

(iv)

vojaških letov;

| (v) | letov za gašenje požarov; |
| --- | --- |

(v)

letov za gašenje požarov;

| (vi) | letov pred ali po humanitarnem letu, letu medicinske pomoči ali letu za gašenje požarov, pod pogojem, da so bili taki leti opravljeni z istim zrakoplovom in so bili potrebni za izvedbo s tem povezanih humanitarnih, zdravstvenih ali gasilskih dejavnosti ali za premestitev zrakoplova po teh dejavnostih za njegovo naslednjo dejavnost.“ |
| --- | --- |

(vi)

letov pred ali po humanitarnem letu, letu medicinske pomoči ali letu za gašenje požarov, pod pogojem, da so bili taki leti opravljeni z istim zrakoplovom in so bili potrebni za izvedbo s tem povezanih humanitarnih, zdravstvenih ali gasilskih dejavnosti ali za premestitev zrakoplova po teh dejavnostih za njegovo naslednjo dejavnost.“

| (b) | dodata se naslednja odstavka:

  „8.   Za namene sheme CORSIA se zahteve za izravnavo iz odstavka 6 tega člena izračunajo v skladu z metodologijo, ki jo določi Komisija v zvezi z leti v države, ki so navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), iz njih in med njimi ter v zvezi z leti med Švico ali Združenim kraljestvom in državami, ki so navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3).
  Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi metodologijo za izračun zahtev za izravnavo za operatorje zrakoplovov iz prvega pododstavka tega odstavka.
  V teh izvedbenih aktih se zlasti podrobneje določi uporaba zahtev, ki izhajajo iz ustreznih določb te direktive, zlasti iz členov 3c, 11a, 12 in 25a, ter, kolikor je to mogoče glede na zadevne določbe te direktive, iz Mednarodnih standardov in priporočenih praks za varstvo okolja za shemo CORSIA.
  Te izvedbene akte sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2). Prvi tak izvedbeni akt sprejme do 30. junija 2024.


  9.   Operatorji zrakoplovov, ki imajo spričevalo operatorja zrakoplova, izdano v državi članici, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji te države članice, ukinejo enote iz člena 11a samo v zvezi s količino, ki jo je navedena država članica priglasila v skladu z odstavkom 6 za ustrezno obdobje skladnosti v okviru sheme CORSIA. Preklic se izvede do 31. januarja 2025 za emisije v obdobju 2021–2023 in do 31. januarja 2028 za emisije v obdobju 2024–2026.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„8.   Za namene sheme CORSIA se zahteve za izravnavo iz odstavka 6 tega člena izračunajo v skladu z metodologijo, ki jo določi Komisija v zvezi z leti v države, ki so navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), iz njih in med njimi ter v zvezi z leti med Švico ali Združenim kraljestvom in državami, ki so navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3).

Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi metodologijo za izračun zahtev za izravnavo za operatorje zrakoplovov iz prvega pododstavka tega odstavka.

V teh izvedbenih aktih se zlasti podrobneje določi uporaba zahtev, ki izhajajo iz ustreznih določb te direktive, zlasti iz členov 3c, 11a, 12 in 25a, ter, kolikor je to mogoče glede na zadevne določbe te direktive, iz Mednarodnih standardov in priporočenih praks za varstvo okolja za shemo CORSIA.

Te izvedbene akte sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2). Prvi tak izvedbeni akt sprejme do 30. junija 2024.

9.   Operatorji zrakoplovov, ki imajo spričevalo operatorja zrakoplova, izdano v državi članici, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji te države članice, ukinejo enote iz člena 11a samo v zvezi s količino, ki jo je navedena država članica priglasila v skladu z odstavkom 6 za ustrezno obdobje skladnosti v okviru sheme CORSIA. Preklic se izvede do 31. januarja 2025 za emisije v obdobju 2021–2023 in do 31. januarja 2028 za emisije v obdobju 2024–2026.“

| (7) | v člen 14 se vstavita naslednja odstavka:

  „5.   Od 1. januarja 2025 operatorji zrakoplovov enkrat letno poročajo o vplivih letalstva, ki niso povezani s CO2. V ta namen Komisija do 31. avgusta 2024 sprejme izvedbeni akt na podlagi odstavka 1, s katerim v okvir za spremljanje, poročanje in preverjanje vključi vplive letalstva, ki niso povezani s CO2. Ta okvir za spremljanje, poročanje in preverjanje vsebuje vsaj razpoložljive tridimenzionalne podatke o trajektoriji zrakoplova ter vlažnosti in temperaturi okolice, da se lahko ustvari ekvivalent CO2 na let. Komisija glede na razpoložljiva sredstva poskrbi, da so na voljo orodja za lažje in čim bolj avtomatizirano spremljanje, poročanje in preverjanje, da bi se vsako upravno breme čim bolj zmanjšalo.
  Države članice zagotovijo, da od 1. januarja 2025 vsak operator zrakoplova za vsak zrakoplov, ki ga upravlja v posameznem koledarskem letu, spremlja vplive, ki niso povezani s CO2, in pristojnemu organu poroča o njih, in sicer po koncu vsakega leta v skladu z izvedbenimi akti iz odstavka 1.
  Komisija od leta 2026 dalje kot del poročila iz člena 10(5) vsako leto predloži poročilo o rezultatih uporabe okvira za spremljanje, poročanje in preverjanje iz prvega pododstavka tega odstavka.
  Komisija na podlagi rezultatov uporabe okvira za spremljanje, poročanje in preverjanje vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, do 31. decembra 2027 predloži poročilo ter, kadar je ustrezno in potem ko najprej opravi oceno učinka, zakonodajni predlog za zmanjšanje vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, z razširitvijo področja uporabe EU ETS na vplive letalstva, ki niso povezani s CO2.


  6.   Komisija najpozneje tri mesece po izteku zadevnega roka za poročanje na uporabniku prijazen način objavi vsaj naslednje zbirne podatke o letnih emisijah iz letalstva, sporočene državam članicam ali posredovane Komisiji v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/2066 (*3) in členom 7 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/1603 (*4):






  (a) | po aerodromih vzleta in pristanka v EGP:






  (i) | emisije iz vseh letov; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

v člen 14 se vstavita naslednja odstavka:

„5.   Od 1. januarja 2025 operatorji zrakoplovov enkrat letno poročajo o vplivih letalstva, ki niso povezani s CO2. V ta namen Komisija do 31. avgusta 2024 sprejme izvedbeni akt na podlagi odstavka 1, s katerim v okvir za spremljanje, poročanje in preverjanje vključi vplive letalstva, ki niso povezani s CO2. Ta okvir za spremljanje, poročanje in preverjanje vsebuje vsaj razpoložljive tridimenzionalne podatke o trajektoriji zrakoplova ter vlažnosti in temperaturi okolice, da se lahko ustvari ekvivalent CO2 na let. Komisija glede na razpoložljiva sredstva poskrbi, da so na voljo orodja za lažje in čim bolj avtomatizirano spremljanje, poročanje in preverjanje, da bi se vsako upravno breme čim bolj zmanjšalo.

Države članice zagotovijo, da od 1. januarja 2025 vsak operator zrakoplova za vsak zrakoplov, ki ga upravlja v posameznem koledarskem letu, spremlja vplive, ki niso povezani s CO2, in pristojnemu organu poroča o njih, in sicer po koncu vsakega leta v skladu z izvedbenimi akti iz odstavka 1.

Komisija od leta 2026 dalje kot del poročila iz člena 10(5) vsako leto predloži poročilo o rezultatih uporabe okvira za spremljanje, poročanje in preverjanje iz prvega pododstavka tega odstavka.

Komisija na podlagi rezultatov uporabe okvira za spremljanje, poročanje in preverjanje vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, do 31. decembra 2027 predloži poročilo ter, kadar je ustrezno in potem ko najprej opravi oceno učinka, zakonodajni predlog za zmanjšanje vplivov letalstva, ki niso povezani s CO2, z razširitvijo področja uporabe EU ETS na vplive letalstva, ki niso povezani s CO2.

6.   Komisija najpozneje tri mesece po izteku zadevnega roka za poročanje na uporabniku prijazen način objavi vsaj naslednje zbirne podatke o letnih emisijah iz letalstva, sporočene državam članicam ali posredovane Komisiji v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/2066 (*3) in členom 7 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/1603 (*4):

(a)

po aerodromih vzleta in pristanka v EGP:

(i)

emisije iz vseh letov;

| (ii) | skupno število letov; |
| --- | --- |

(ii)

skupno število letov;

| (iii) | skupno število potnikov; |
| --- | --- |

(iii)

skupno število potnikov;

| (iv) | tipe zrakoplovov; |
| --- | --- |

(iv)

tipe zrakoplovov;

| (b) | po operatorju zrakoplova:






  (i) | podatke o emisijah iz letov znotraj EGP, letov z vzletom v EGP, letov s pristankom v EGP in letov med dvema tretjima državama, razčlenjene po državi vzleta in pristanka, in podatke o emisijah, za katere velja obveznost preklica upravičenih emisijskih enot CORSIA; |
| --- | --- | --- |

(b)

po operatorju zrakoplova:

(i)

podatke o emisijah iz letov znotraj EGP, letov z vzletom v EGP, letov s pristankom v EGP in letov med dvema tretjima državama, razčlenjene po državi vzleta in pristanka, in podatke o emisijah, za katere velja obveznost preklica upravičenih emisijskih enot CORSIA;

| (ii) | količino zahtev za izravnavo, izračunano v skladu s členom 12(8); |
| --- | --- |

(ii)

količino zahtev za izravnavo, izračunano v skladu s členom 12(8);

| (iii) | znesek in vrsto dobropisov na podlagi člena 11a, uporabljenih za skladnost zahtev za izravnavo operatorja zrakoplova iz točke (ii) te točke; |
| --- | --- |

(iii)

znesek in vrsto dobropisov na podlagi člena 11a, uporabljenih za skladnost zahtev za izravnavo operatorja zrakoplova iz točke (ii) te točke;

| (iv) | količino in vrsto uporabljenih goriv, za katera je faktor emisije nič na podlagi te direktive ali ki operatorju zrakoplova dajejo pravico, da prejme pravice na podlagi člena 3c(6). |
| --- | --- |

(iv)

količino in vrsto uporabljenih goriv, za katera je faktor emisije nič na podlagi te direktive ali ki operatorju zrakoplova dajejo pravico, da prejme pravice na podlagi člena 3c(6).

Operator zrakoplova lahko za točki (a) in (b) prvega pododstavka v specifičnih okoliščinah, kadar operator zrakoplova deluje na zelo omejenem številu aerodromov vzleta in pristanka ali na zelo omejenem številu držav vzleta in pristanka, za katere veljajo zahteve za izravnavo, ali v zelo omejenem številu držav vzleta in pristanka, za katere ne veljajo zahteve za izravnavo, od države članice upravljavke zahteva, da takih podatkov ne objavi na ravni operatorja zrakoplova, pri čemer pojasni, zakaj bi razkritje škodilo njegovim poslovnim interesom. Na podlagi te zahteve lahko država članica upravljavka od Komisije zahteva, da te informacije objavi na višji ravni agregiranja. O zahtevi odloči Komisija.

(*3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 (UL L 334, 31.12.2018, str. 1)."

*3

(*4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1603 z dne 18. julija 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z ukrepi Mednarodne organizacije civilnega letalstva za spremljanje in preverjanje emisij iz letalstva ter poročanje o njih za namene izvajanja globalnega tržnega ukrepa (UL L 250, 30.9.2019, str. 10).“;"

*4

| (8) | člen 18a se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar se državi članici upravljavki operatorja zrakoplova v prvih dveh letih katerega koli obdobja iz člena 13 ne pripišejo nobene emisije iz letalstva iz letov, ki jih opravlja zadevni operator zrakoplova iz odstavka 1, točka (b), tega člena, je ta operator zrakoplova za naslednje obdobje prenesen v drugo državo članico upravljavko. Nova država članica upravljavka je država članica z največjimi ocenjenimi pripisanimi emisijami iz letalstva iz letov, ki jih je opravil zadevni letalski operater v prvih dveh letih predhodnega obdobja.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 18a se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar se državi članici upravljavki operatorja zrakoplova v prvih dveh letih katerega koli obdobja iz člena 13 ne pripišejo nobene emisije iz letalstva iz letov, ki jih opravlja zadevni operator zrakoplova iz odstavka 1, točka (b), tega člena, je ta operator zrakoplova za naslednje obdobje prenesen v drugo državo članico upravljavko. Nova država članica upravljavka je država članica z največjimi ocenjenimi pripisanimi emisijami iz letalstva iz letov, ki jih je opravil zadevni letalski operater v prvih dveh letih predhodnega obdobja.“

| (b) | v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | od leta 2024 najmanj vsaki dve leti posodobi seznam z operatorji zrakoplovov, ki so naknadno izvajali letalske dejavnosti s seznama iz Priloge I; kadar operator zrakoplova štiri zaporedna koledarska leta pred posodobitvijo seznama ni izvajal letalske dejavnosti s seznama iz Priloge I, se ta operator zrakoplova ne vključi na seznam.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

od leta 2024 najmanj vsaki dve leti posodobi seznam z operatorji zrakoplovov, ki so naknadno izvajali letalske dejavnosti s seznama iz Priloge I; kadar operator zrakoplova štiri zaporedna koledarska leta pred posodobitvijo seznama ni izvajal letalske dejavnosti s seznama iz Priloge I, se ta operator zrakoplova ne vključi na seznam.“;

| (9) | člen 25a se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Unija in države članice si še naprej prizadevajo doseči dogovore o globalnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva, usklajenih s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119 in Pariškega sporazuma. Komisija glede na vsak tak dogovor preuči, ali so potrebne spremembe te direktive, v kolikor se uporablja za operatorje zrakoplovov.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(9)

člen 25a se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Unija in države članice si še naprej prizadevajo doseči dogovore o globalnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva, usklajenih s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119 in Pariškega sporazuma. Komisija glede na vsak tak dogovor preuči, ali so potrebne spremembe te direktive, v kolikor se uporablja za operatorje zrakoplovov.“

| (b) | dodajo se naslednji odstavki:

  „3.   Komisija sprejme izvedbeni akt s seznamom držav, ki niso države EGP, Švica in Združeno kraljestvo ter za katere se šteje, da uporabljajo shemo CORSIA za namene te direktive, ter z izhodiščem iz leta 2019 za obdobje 2021–2023 ter izhodiščem v višini 85 % emisij iz leta 2019 za vsako leto od leta 2024. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).


  4.   Operatorjem zrakoplovov ni treba predati pravic v skladu s členom 12(3) v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2026 pri letih v države, ki so navedene na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3, ali iz njih.


  5.   Operatorjem zrakoplovov ni treba predati pravic v skladu s členom 12(3) v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2026 pri letih med državami EGP in državami, ki niso navedene na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3 tega člena, razen letov v Švico in Združeno kraljestvo.


  6.   Operatorjem zrakoplovov ni treba predati pravic v skladu s členom 12(3) v zvezi z emisijami iz letov v najmanj razvite države in male otoške države v razvoju, kot jih opredeljujejo Združeni narodi, in iz njih, razen držav, navedenih na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3 tega člena, in tistih držav, katerih BDP na prebivalca je enak povprečju Unije ali ga presega.


  7.   Kadar Komisija ugotovi obstoj znatnega izkrivljanja konkurence, kot je izkrivljanje konkurence, ki ga povzroča tretja država, če v skladu z nacionalnim pravom manj strogo uporablja shemo CORSIA ali če določb sheme CORSIA ne izvršuje enako za vse operatorje zrakoplovov, ki škoduje operatorjem zrakoplovov, ki imajo spričevalo operatorja zrakoplova, izdano v državi članici, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji te države članice, Komisija sprejme izvedbene akte, da navedene operatorje zrakoplovov izvzame iz zahtev za izravnavo iz člena 12(9) v zvezi z emisijami iz letov v take države in iz njih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).


  8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v primeru, kadar operatorji zrakoplovov, ki imajo spričevalo operatorja zrakoplova, izdano v državi članici, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji navedene države članice, opravljajo lete med dvema državama, navedenima na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3 tega člena, vključno z leti med Švico, Združenim kraljestvom in državami, navedenimi na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3 tega člena, te države pa operatorjem zrakoplovov dovoljujejo uporabo drugih enot, ki niso enote s seznama, sprejetega na podlagi člena 11a(8), sprejme izvedbene akte, da tem operatorjem zrakoplovov dovoli, da v zvezi z emisijami iz takih letov uporabljajo dodatne vrste enot poleg tistih s seznama, ali določi, da operatorje zrakoplovov v zvezi z emisijami iz takih letov ne zavezujejo pogoji iz člena 11a(2) in (3). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).“
  ; |
| --- | --- |

(b)

dodajo se naslednji odstavki:

„3.   Komisija sprejme izvedbeni akt s seznamom držav, ki niso države EGP, Švica in Združeno kraljestvo ter za katere se šteje, da uporabljajo shemo CORSIA za namene te direktive, ter z izhodiščem iz leta 2019 za obdobje 2021–2023 ter izhodiščem v višini 85 % emisij iz leta 2019 za vsako leto od leta 2024. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

4.   Operatorjem zrakoplovov ni treba predati pravic v skladu s členom 12(3) v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2026 pri letih v države, ki so navedene na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3, ali iz njih.

5.   Operatorjem zrakoplovov ni treba predati pravic v skladu s členom 12(3) v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2026 pri letih med državami EGP in državami, ki niso navedene na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3 tega člena, razen letov v Švico in Združeno kraljestvo.

6.   Operatorjem zrakoplovov ni treba predati pravic v skladu s členom 12(3) v zvezi z emisijami iz letov v najmanj razvite države in male otoške države v razvoju, kot jih opredeljujejo Združeni narodi, in iz njih, razen držav, navedenih na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3 tega člena, in tistih držav, katerih BDP na prebivalca je enak povprečju Unije ali ga presega.

7.   Kadar Komisija ugotovi obstoj znatnega izkrivljanja konkurence, kot je izkrivljanje konkurence, ki ga povzroča tretja država, če v skladu z nacionalnim pravom manj strogo uporablja shemo CORSIA ali če določb sheme CORSIA ne izvršuje enako za vse operatorje zrakoplovov, ki škoduje operatorjem zrakoplovov, ki imajo spričevalo operatorja zrakoplova, izdano v državi članici, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji te države članice, Komisija sprejme izvedbene akte, da navedene operatorje zrakoplovov izvzame iz zahtev za izravnavo iz člena 12(9) v zvezi z emisijami iz letov v take države in iz njih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v primeru, kadar operatorji zrakoplovov, ki imajo spričevalo operatorja zrakoplova, izdano v državi članici, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji navedene države članice, opravljajo lete med dvema državama, navedenima na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3 tega člena, vključno z leti med Švico, Združenim kraljestvom in državami, navedenimi na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi odstavka 3 tega člena, te države pa operatorjem zrakoplovov dovoljujejo uporabo drugih enot, ki niso enote s seznama, sprejetega na podlagi člena 11a(8), sprejme izvedbene akte, da tem operatorjem zrakoplovov dovoli, da v zvezi z emisijami iz takih letov uporabljajo dodatne vrste enot poleg tistih s seznama, ali določi, da operatorje zrakoplovov v zvezi z emisijami iz takih letov ne zavezujejo pogoji iz člena 11a(2) in (3). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).“

| (10) | člena 28a in 28b se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 28a
  Odstopanja, ki se uporabljajo pred obveznim izvajanjem globalnega tržnega ukrepa ICAO

  1.   Države članice z odstopanjem od člena 12(3), člena 14(3) in člena 16 zahteve iz navedenih določb obravnavajo kot izpolnjene in ne ukrepajo proti operatorjem zrakoplovov, kar zadeva:






  (a) | vse emisije iz letov na aerodrome v državah zunaj EGP in z njih, razen letov na aerodrome v Združenem kraljestvu ali Švici, v vsakem koledarskem letu od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2026, ob upoštevanju pregleda iz člena 28b; |
| --- | --- | --- |

(10)

člena 28a in 28b se nadomestita z naslednjim:

„Člen 28a

Odstopanja, ki se uporabljajo pred obveznim izvajanjem globalnega tržnega ukrepa ICAO

1.   Države članice z odstopanjem od člena 12(3), člena 14(3) in člena 16 zahteve iz navedenih določb obravnavajo kot izpolnjene in ne ukrepajo proti operatorjem zrakoplovov, kar zadeva:

(a)

vse emisije iz letov na aerodrome v državah zunaj EGP in z njih, razen letov na aerodrome v Združenem kraljestvu ali Švici, v vsakem koledarskem letu od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2026, ob upoštevanju pregleda iz člena 28b;

| (b) | vse emisije iz letov med aerodromom v najbolj oddaljeni regiji v smislu člena 349 PDEU in aerodromom v drugi regiji EGP v vsakem koledarskem letu od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2023, ob upoštevanju pregleda iz člena 28b. |
| --- | --- |

(b)

vse emisije iz letov med aerodromom v najbolj oddaljeni regiji v smislu člena 349 PDEU in aerodromom v drugi regiji EGP v vsakem koledarskem letu od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2023, ob upoštevanju pregleda iz člena 28b.

Za namene členov 11a, 12 in 14 se preverjene emisije iz letov, na katere se prvi pododstavek tega odstavka ne nanaša, obravnavajo kot preverjene emisije operatorja zrakoplovov.

2.   Z odstopanjem od člena 3d(3) se količina pravic, ki jih za obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2026 na dražbi ponudi vsaka država članica, zmanjša, tako da ustreza deležu njenih dodeljenih emisij iz letov, za katere se ne uporablja odstopanje iz odstavka 1, točki (a) in (b), tega člena.

3.   Z odstopanjem od člena 3g operatorji zrakoplovov niso dolžni predložiti načrtov za spremljanje, v katerih so določeni ukrepi za spremljanje emisij in poročanje o njih, v zvezi z leti, za katere se uporabljajo odstopanja iz odstavka 1, točki (a) in (b), tega člena.

4.   Z odstopanjem od členov 3g, 12, 15 in 18a, kadar so skupne letne emisije operatorja zrakoplovov nižje od 25 000 ton CO2 ali kadar so skupne letne emisije operatorja zrakoplovov iz letov, na katere se odstavek 1, točki (a) in (b), tega člena ne nanašata, nižje od 3 000 ton CO2, njegove emisije štejejo za preverjene emisije, če so določene z uporabo orodja za majhne onesnaževalce, ki je odobreno z Uredbo Komisije (EU) št. 606/2010 (*5), in je podatke vanj vnesel Eurocontrol iz svojega sistema za podporo ETS. Države članice smejo za nekomercialne operatorje zrakoplovov izvajati poenostavljene postopke, če taki postopki zagotavljajo enako natančnost, kot jo zagotavlja orodje za majhne onesnaževalce.

5.   Odstavek 1 tega člena se za države, s katerimi je bil dosežen sporazum na podlagi člena 25 ali 25a, uporablja le v skladu s pogoji takega sporazuma.

Člen 28b

Poročanje in pregled Komisije glede izvajanja globalnega tržnega ukrepa ICAO

1.   Komisija pred 1. januarjem 2027 in nato vsaka tri leta poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri pogajanjih v okviru ICAO za izvajanje globalnega tržnega ukrepa v zvezi z emisijami od leta 2021 dalje, zlasti glede:

| (a) | relevantnih instrumentov ICAO, vključno s standardi in priporočenimi praksami, ter napredka pri izvajanju vseh elementov košarice ukrepov ICAO za dosego dolgoročnega globalnega želenega cilja, sprejetega na 41. skupščini ICAO; |
| --- | --- |

(a)

relevantnih instrumentov ICAO, vključno s standardi in priporočenimi praksami, ter napredka pri izvajanju vseh elementov košarice ukrepov ICAO za dosego dolgoročnega globalnega želenega cilja, sprejetega na 41. skupščini ICAO;

| (b) | priporočil, ki jih je odobril Svet ICAO, relevantnih za globalni tržni ukrep, vključno z morebitnimi spremembami izhodišč; |
| --- | --- |

(b)

priporočil, ki jih je odobril Svet ICAO, relevantnih za globalni tržni ukrep, vključno z morebitnimi spremembami izhodišč;

| (c) | vzpostavitve globalnega registra; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitve globalnega registra;

| (d) | nacionalnih ukrepov, ki so jih tretje države sprejele za izvajanje globalnega tržnega ukrepa v zvezi z emisijami od leta 2021 dalje; |
| --- | --- |

(d)

nacionalnih ukrepov, ki so jih tretje države sprejele za izvajanje globalnega tržnega ukrepa v zvezi z emisijami od leta 2021 dalje;

| (e) | stopnji udeležbe tretjih držav pri izravnavi na podlagi sheme CORSIA, vključno s posledicami njihovih zadržkov glede sodelovanja, ter |
| --- | --- |

(e)

stopnji udeležbe tretjih držav pri izravnavi na podlagi sheme CORSIA, vključno s posledicami njihovih zadržkov glede sodelovanja, ter

| (f) | drugega ustreznega mednarodnega razvoja dogodkov in veljavnih instrumentov ter napredka pri zmanjševanju splošnega vpliva letalstva na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(f)

drugega ustreznega mednarodnega razvoja dogodkov in veljavnih instrumentov ter napredka pri zmanjševanju splošnega vpliva letalstva na podnebne spremembe.

V skladu z globalnim pregledom stanja v okviru Pariškega sporazuma Komisija poroča tudi o prizadevanjih za uresničitev dolgoročnega globalnega želenega cilja letalskega sektorja, da bi do leta 2050 neto emisije CO2 iz letalstva zmanjšali na nič, ocenjenega v skladu z merili iz prvega pododstavka, točke (a) do (f).

2.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. julija 2026 predloži poročilo, v katerem oceni okoljsko celovitost globalnega tržnega ukrepa ICAO, vključno z njegovimi splošnimi ambicijami v zvezi s cilji iz Pariškega sporazuma, stopnjo udeležbe pri izravnavi na podlagi sheme CORSIA, njegovo izvršljivost, preglednost, kazni za neskladnost, postopke za sodelovanje javnosti, kakovost izravnalnih dobropisov, spremljanje, poročanje in preverjanje emisij, registre, odgovornost, kakor tudi pravila o uporabi biogoriv. Komisija tudi to poročilo objavi do 1. julija 2026.

3.   Poročilu Komisije iz odstavka 2 se, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive na način, ki je skladen s ciljem Pariškega sporazuma glede temperature, z zavezo Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 in ciljem dosege podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, da bi ohranili okoljsko celovitost in učinkovitost podnebnih ukrepov Unije. V priloženem predlogu, kot je ustrezno, določi, da se EU ETS od januarja 2027 dalje uporablja za odhodne lete z aerodromov v državah EGP na aerodrome zunaj EGP, ne pa tudi za dohodne lete z aerodromov zunaj EGP. Kadar je iz poročila iz odstavka 2 razvidno, da:

| (a) | skupščina ICAO do 31. decembra 2025 ni okrepila sheme CORSIA v skladu z doseganjem njenega dolgoročnega globalnega želenega cilja, da bi uresničila cilje Pariškega sporazuma, ali |
| --- | --- |

(a)

skupščina ICAO do 31. decembra 2025 ni okrepila sheme CORSIA v skladu z doseganjem njenega dolgoročnega globalnega želenega cilja, da bi uresničila cilje Pariškega sporazuma, ali

| (b) | so države, navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), po najnovejših razpoložljivih podatkih odgovorne za manj kot 70 % emisij iz mednarodnega letalstva. |
| --- | --- |

(b)

so države, navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3), po najnovejših razpoložljivih podatkih odgovorne za manj kot 70 % emisij iz mednarodnega letalstva.

Priloženi predlog operatorjem zrakoplovov omogoča tudi, da, kot je ustrezno, odbijejo vse stroške, nastale zaradi izravnave v okviru sheme CORSIA na teh progah, da se prepreči dvojno zaračunavanje. Če pogoji iz prvega pododstavka, točki (a) in (b), niso izpolnjeni, se ta direktiva, kadar je ustrezno, spremeni s predlogom, da se bo EU ETS še naprej uporabljal samo za lete znotraj EGP, lete v Švico in Združeno kraljestvo ter lete v države, ki niso navedene v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 25a(3).

(*5)  Uredba Komisije (EU) št. 606/2010 z dne 9. julija 2010 o odobritvi poenostavljenega orodja, ki ga je razvila Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol) za ocenjevanje porabe goriva nekaterih operatorjev zrakoplovov z majhnimi emisijami (UL L 175, 10.7.2010, str. 25).“;"

*5

| (11) | v členu 30 se doda naslednji odstavek:

  „8.   Komisija leta 2026 v poročilo iz člena 10(5) vključi naslednje elemente:






  (a) | oceno vplivov letov, krajših od 1 000 km, na okolje in podnebje in preučitev možnosti, kako bi lahko te vplive zmanjšali, vključno s preučitvijo razpoložljivih alternativnih načinov javnega prevoza in večjo uporabo trajnostnih letalskih goriv; |
| --- | --- | --- |

(11)

v členu 30 se doda naslednji odstavek:

„8.   Komisija leta 2026 v poročilo iz člena 10(5) vključi naslednje elemente:

(a)

oceno vplivov letov, krajših od 1 000 km, na okolje in podnebje in preučitev možnosti, kako bi lahko te vplive zmanjšali, vključno s preučitvijo razpoložljivih alternativnih načinov javnega prevoza in večjo uporabo trajnostnih letalskih goriv;

| (b) | oceno vplivov letov, ki jih opravijo operatorji, ki so na podlagi točke (h) ali (k) vnosa ‚Letalstvo‘ v stolpcu ‚Dejavnosti‘ v preglednici v Prilogi I izvzeti, na okolje in podnebje ter preučitev možnosti, kako bi lahko te vplive zmanjšali; |
| --- | --- |

(b)

oceno vplivov letov, ki jih opravijo operatorji, ki so na podlagi točke (h) ali (k) vnosa ‚Letalstvo‘ v stolpcu ‚Dejavnosti‘ v preglednici v Prilogi I izvzeti, na okolje in podnebje ter preučitev možnosti, kako bi lahko te vplive zmanjšali;

| (c) | oceno socialnih vplivov te direktive v letalskem sektorju, vključno z njegovo delovno silo in stroške letalskega prevoza, ter |
| --- | --- |

(c)

oceno socialnih vplivov te direktive v letalskem sektorju, vključno z njegovo delovno silo in stroške letalskega prevoza, ter

| (d) | oceno letalske povezljivosti otokov in oddaljenih ozemelj, vključno z upoštevanjem vidikov konkurenčnosti in selitve virov ogljika, pa tudi vplivov na okolje in podnebje. |
| --- | --- |

(d)

oceno letalske povezljivosti otokov in oddaljenih ozemelj, vključno z upoštevanjem vidikov konkurenčnosti in selitve virov ogljika, pa tudi vplivov na okolje in podnebje.

Poročilo iz člena 10(5) se, kadar je ustrezno, upošteva tudi pri prihodnji reviziji te direktive.“

| (12) | prilogi I in IV se spremenita v skladu s Prilogo k tej direktivi. |
| --- | --- |

(12)

prilogi I in IV se spremenita v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 31. decembra 2023. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 10. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  
  UL C 152, 6.4.2022, str. 152.

1

(2)  
  UL C 301, 5.8.2022, str. 116.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. aprila 2023.

3

(4)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

4

(5)  Direktiva 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (UL L 8, 13.1.2009, str. 3).

5

(6)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2020/954 z dne 25. junija 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Mednarodni organizaciji civilnega letalstva glede priglasitve prostovoljnega sodelovanja v shemi za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodno letalstvo (CORSIA) od 1. januarja 2021 ter izbrane možnosti izračuna zahtev za poravnavo emisij ogljika za operatorje letal v obdobju 2021–2023 (UL L 212, 3.7.2020, str. 14).

7

(8)  Sklep Sveta (EU) 2018/2027 z dne 29. novembra 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Mednarodni organizaciji civilnega letalstva v zvezi s prvo izdajo Mednarodnih standardov in priporočenih praks za varstvo okolja – shema za poravnavo in zmanjševanje emisij ogljika za mednarodni letalski promet (CORSIA) (UL L 325, 20.12.2018, str. 25).

8

(9)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

9

(10)  Direktiva (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb ter Sklepa (EU) 2015/1814 (UL L 76, 19.3.2018, str. 3).

10

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

11

(12)  Uredba (EU) 2017/2392 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi ohranitve obstoječih omejitev področja uporabe za letalske dejavnosti in priprave na izvajanje globalnega tržnega ukrepa po letu 2021 (UL L 350, 29.12.2017, str. 7).

12

(13)  Uredba Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in št. 1193/2011 (UL L 122, 3.5.2013, str. 1).

13

(14)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

14

(15)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

15

(16)  Sklep (EU) 2023/136 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2023 o spremembi Direktive 2003/87/ES v zvezi z obveščanjem o poravnavi v okviru globalnega tržnega ukrepa za operatorje zrakoplovov s sedežem v Uniji (UL L 19, 20.1.2023, str. 1).

16

---

PRILOGA

| (1) | V stolpcu „Dejavnosti“ v preglednici v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES se vnos „Letalstvo“ spremeni:






  (a) | za prvim odstavkom se vstavi naslednji odstavek:

  „Leti med aerodromoma v dveh različnih državah, navedenih na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 25a(3), ter leti med Švico ali Združenim kraljestvom in državami, navedenimi na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 25a(3), ter za namene člena 12(6) in (8) ter člena 28c vsi drugi leti med aerodromi, ki se nahajajo v dveh različnih tretjih državah, ki jih opravljajo operatorji zrakoplovov, ki izpolnjujejo oba naslednja pogoja:






  (a) | operatorji zrakoplovov imajo spričevalo operatorja zrakoplova, ki ga je izdala država članica, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji navedene države članice, in |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

V stolpcu „Dejavnosti“ v preglednici v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES se vnos „Letalstvo“ spremeni:

(a)

za prvim odstavkom se vstavi naslednji odstavek:

„Leti med aerodromoma v dveh različnih državah, navedenih na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 25a(3), ter leti med Švico ali Združenim kraljestvom in državami, navedenimi na seznamu iz izvedbenega akta, sprejetega na podlagi člena 25a(3), ter za namene člena 12(6) in (8) ter člena 28c vsi drugi leti med aerodromi, ki se nahajajo v dveh različnih tretjih državah, ki jih opravljajo operatorji zrakoplovov, ki izpolnjujejo oba naslednja pogoja:

(a)

operatorji zrakoplovov imajo spričevalo operatorja zrakoplova, ki ga je izdala država članica, ali so registrirani v državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, pridruženimi območji in ozemlji navedene države članice, in

| (b) | od 1. januarja 2021 njihove letne emisije CO2 iz letov, ki se opravljajo z letali z največjo potrjeno vzletno maso, večjo od 5 700 kg, iz te priloge, razen letov z vzletom in pristankom v isti državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami iste države članice, presegajo 10 000 ton; za namene te točke se ne upoštevajo emisije iz naslednjih vrst letov:






  (i) | državnih letov; |
| --- | --- | --- |

(b)

od 1. januarja 2021 njihove letne emisije CO2 iz letov, ki se opravljajo z letali z največjo potrjeno vzletno maso, večjo od 5 700 kg, iz te priloge, razen letov z vzletom in pristankom v isti državi članici, vključno z najbolj oddaljenimi regijami iste države članice, presegajo 10 000 ton; za namene te točke se ne upoštevajo emisije iz naslednjih vrst letov:

(i)

državnih letov;

| (ii) | letov v humanitarne namene; |
| --- | --- |

(ii)

letov v humanitarne namene;

| (iii) | letov medicinske pomoči; |
| --- | --- |

(iii)

letov medicinske pomoči;

| (iv) | vojaških letov; |
| --- | --- |

(iv)

vojaških letov;

| (v) | letov za gašenje požarov; |
| --- | --- |

(v)

letov za gašenje požarov;

| (vi) | letov pred ali po humanitarnem letu, letu medicinske pomoči ali letu za gašenje požarov, pod pogojem, da so bili taki leti opravljeni z istim zrakoplovom in so bili potrebni za izvedbo s tem povezanih humanitarnih, zdravstvenih ali gasilskih dejavnosti ali za premestitev zrakoplova po teh dejavnostih za njegovo naslednjo dejavnost.“; |
| --- | --- |

(vi)

letov pred ali po humanitarnem letu, letu medicinske pomoči ali letu za gašenje požarov, pod pogojem, da so bili taki leti opravljeni z istim zrakoplovom in so bili potrebni za izvedbo s tem povezanih humanitarnih, zdravstvenih ali gasilskih dejavnosti ali za premestitev zrakoplova po teh dejavnostih za njegovo naslednjo dejavnost.“;

| (b) | v točki (i) se številka „30 000“ nadomesti s številko „50 000“. |
| --- | --- |

(b)

v točki (i) se številka „30 000“ nadomesti s številko „50 000“.

| (2) | v delu B Priloge IV k Direktivi 2003/87/ES se oddelek „Spremljanje emisij ogljikovega dioksida“ spremeni:






  (a) | na koncu četrtega odstavka se doda naslednji stavek:

  „Faktor emisije za kerozin za reaktivne motorje (jet A1 ali jet A) je 3,16 (t CO2/t goriva).“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v delu B Priloge IV k Direktivi 2003/87/ES se oddelek „Spremljanje emisij ogljikovega dioksida“ spremeni:

(a)

na koncu četrtega odstavka se doda naslednji stavek:

„Faktor emisije za kerozin za reaktivne motorje (jet A1 ali jet A) je 3,16 (t CO2/t goriva).“;

| (b) | za četrtim odstavkom se vstavi naslednji odstavek:

  „Za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki uporabljajo vodik iz obnovljivih virov in so skladna s členom 25 Direktive (EU) 2018/2001, se do sprejetja izvedbenega akta iz člena 14(1) te direktive šteje, da ustvarjajo ničelne emisije za operatorje zrakoplovov, ki jih uporabljajo.“. |
| --- | --- |

(b)

za četrtim odstavkom se vstavi naslednji odstavek:

„Za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, ki uporabljajo vodik iz obnovljivih virov in so skladna s členom 25 Direktive (EU) 2018/2001, se do sprejetja izvedbenega akta iz člena 14(1) te direktive šteje, da ustvarjajo ničelne emisije za operatorje zrakoplovov, ki jih uporabljajo.“.

---

| 16.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 130/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 130/134

---

DIREKTIVA (EU) 2023/959 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 10. maja 2023

o spremembi Direktive 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji ter Sklepa (EU) 2015/1814 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pariški sporazum (4), sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Ta zaveza je bila okrepljena s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta 13. novembra 2021 v okviru UNFCCC, v katerem je Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznala, da bodo vplivi podnebnih sprememb veliko manjši pri dvigu temperature za 1,5 °C v primerjavi z 2 °C, in se odločila, da si bo prizadevala za omejitev dviga temperature na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Pariški sporazum (4), sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), je začel veljati 4. novembra 2016. Pogodbenice Pariškega sporazuma so se dogovorile, da bodo dvig globalne povprečne temperature omejile na precej pod 2 °C glede na predindustrijske ravni in da bodo nadaljevale prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel 1,5 °C glede na predindustrijske ravni. Ta zaveza je bila okrepljena s sprejetjem Glasgowskega podnebnega pakta 13. novembra 2021 v okviru UNFCCC, v katerem je Konferenca pogodbenic UNFCCC, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic Pariškega sporazuma, priznala, da bodo vplivi podnebnih sprememb veliko manjši pri dvigu temperature za 1,5 °C v primerjavi z 2 °C, in se odločila, da si bo prizadevala za omejitev dviga temperature na 1,5 °C.

| (2) | Nujnost ohranitve cilja Pariškega sporazuma glede omejitve dviga na 1,5 °C je postala še pomembnejša po ugotovitvah Medvladnega panela o podnebnih spremembah v njegovem šestem ocenjevalnem poročilu, da je globalno segrevanje mogoče omejiti na 1,5 °C le, če se v tem desetletju nemudoma močno in trajno zmanjšajo globalne emisije toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(2)

Nujnost ohranitve cilja Pariškega sporazuma glede omejitve dviga na 1,5 °C je postala še pomembnejša po ugotovitvah Medvladnega panela o podnebnih spremembah v njegovem šestem ocenjevalnem poročilu, da je globalno segrevanje mogoče omejiti na 1,5 °C le, če se v tem desetletju nemudoma močno in trajno zmanjšajo globalne emisije toplogrednih plinov.

| (3) | Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor). |
| --- | --- |

(3)

Spopadanje s podnebnimi in okoljskimi izzivi ter doseganje ciljev Pariškega sporazuma sta osrednji del sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (v nadaljnjem besedilu: evropski zeleni dogovor).

| (4) | Evropski zeleni dogovor združuje obsežen sklop ukrepov in pobud, ki se vzajemno krepijo in katerih cilj je doseči podnebno nevtralnost v Uniji do leta 2050, in določa novo strategijo za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred z okoljem povezanimi tveganji in vplivi. Delavci iz različnih sektorjev ta prehod občutijo na različne načine. Hkrati ta prehod zadeva tudi enakost spolov ter ima poseben učinek na nekatere prikrajšane in ranljive skupine, kot so starejši, invalidi, osebe z manjšinskim etničnim ali rasnim poreklom ter posamezniki in gospodinjstva z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki. Pomeni tudi večji izziv za nekatere regije, zlasti strukturno prikrajšane in obrobne regije ter na otokih. Zato je treba zagotoviti, da je prehod pravičen in vključujoč ter da pri njem nihče ne bo prezrt. |
| --- | --- |

(4)

Evropski zeleni dogovor združuje obsežen sklop ukrepov in pobud, ki se vzajemno krepijo in katerih cilj je doseči podnebno nevtralnost v Uniji do leta 2050, in določa novo strategijo za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov. Njegov cilj je tudi zavarovati, ohraniti in poživiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred z okoljem povezanimi tveganji in vplivi. Delavci iz različnih sektorjev ta prehod občutijo na različne načine. Hkrati ta prehod zadeva tudi enakost spolov ter ima poseben učinek na nekatere prikrajšane in ranljive skupine, kot so starejši, invalidi, osebe z manjšinskim etničnim ali rasnim poreklom ter posamezniki in gospodinjstva z nizkimi in nižjimi srednjimi dohodki. Pomeni tudi večji izziv za nekatere regije, zlasti strukturno prikrajšane in obrobne regije ter na otokih. Zato je treba zagotoviti, da je prehod pravičen in vključujoč ter da pri njem nihče ne bo prezrt.

| (5) | Unija je 17. decembra 2020 UNFCCC predložila svoj nacionalno določeni prispevek, potem ko ga je odobril Svet. Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), kakor je bila spremenjena, med drugim z Direktivo (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (6), je eden od instrumentov, navedenih v splošnem opisu cilja v Prilogi k tej predložitvi, ki ga je treba spremeniti glede na okrepljeni cilj do leta 2030. Svet je v sklepih z dne 24. oktobra 2022 navedel, da je pripravljen čim prej po zaključku pogajanj o bistvenih elementih svežnja „Pripravljeni na 55“ ustrezno posodobiti nacionalno določene prispevke Unije in njenih držav članic v skladu z odstavkom 29 Glasgowskega podnebnega pakta, da bi upoštevali, kako se s končnim izidom bistvenih elementov svežnja „Pripravljeni na 55“ uresničuje krovni cilj Unije, o katerem se je Evropski svet dogovoril decembra 2020. Ker je sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES, temelj podnebne politike Unije in njeno ključno orodje za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, so spremembe Direktive 2003/87/ES, vključno z njenim področjem uporabe, ki bodo sprejete s to direktivo, del bistvenih elementov svežnja „Pripravljeni na 55“. |
| --- | --- |

(5)

Unija je 17. decembra 2020 UNFCCC predložila svoj nacionalno določeni prispevek, potem ko ga je odobril Svet. Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), kakor je bila spremenjena, med drugim z Direktivo (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta (6), je eden od instrumentov, navedenih v splošnem opisu cilja v Prilogi k tej predložitvi, ki ga je treba spremeniti glede na okrepljeni cilj do leta 2030. Svet je v sklepih z dne 24. oktobra 2022 navedel, da je pripravljen čim prej po zaključku pogajanj o bistvenih elementih svežnja „Pripravljeni na 55“ ustrezno posodobiti nacionalno določene prispevke Unije in njenih držav članic v skladu z odstavkom 29 Glasgowskega podnebnega pakta, da bi upoštevali, kako se s končnim izidom bistvenih elementov svežnja „Pripravljeni na 55“ uresničuje krovni cilj Unije, o katerem se je Evropski svet dogovoril decembra 2020. Ker je sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), vzpostavljen z Direktivo 2003/87/ES, temelj podnebne politike Unije in njeno ključno orodje za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, so spremembe Direktive 2003/87/ES, vključno z njenim področjem uporabe, ki bodo sprejete s to direktivo, del bistvenih elementov svežnja „Pripravljeni na 55“.

| (6) | Nujnost in vrednost uresničenja evropskega zelenega dogovora sta se še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje, življenjske in delovne pogoje ter blaginjo državljanov Unije. Te posledice so pokazale, da morata naša družba in naše gospodarstvo izboljšati svojo odpornost v zvezi z zunanjimi pretresi in ukrepati zgodaj, da bi preprečili ali ublažili posledice zunanjih pretresov na pravičen način, pri katerem ne bo nihče prezrt, vključno s tistimi, ki jim grozi energetska revščina. Evropski državljani še naprej izražajo trdna stališča, da to velja zlasti za podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(6)

Nujnost in vrednost uresničenja evropskega zelenega dogovora sta se še povečali zaradi zelo hudih posledic pandemije COVID-19 za zdravje, življenjske in delovne pogoje ter blaginjo državljanov Unije. Te posledice so pokazale, da morata naša družba in naše gospodarstvo izboljšati svojo odpornost v zvezi z zunanjimi pretresi in ukrepati zgodaj, da bi preprečili ali ublažili posledice zunanjih pretresov na pravičen način, pri katerem ne bo nihče prezrt, vključno s tistimi, ki jim grozi energetska revščina. Evropski državljani še naprej izražajo trdna stališča, da to velja zlasti za podnebne spremembe.

| (7) | Unija se je v posodobljenem nacionalno določenem prispevku, ki ga je 17. decembra 2020 predložila sekretariatu UNFCCC, zavezala, da bo do leta 2030 neto emisije toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu Unije zmanjšala za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. |
| --- | --- |

(7)

Unija se je v posodobljenem nacionalno določenem prispevku, ki ga je 17. decembra 2020 predložila sekretariatu UNFCCC, zavezala, da bo do leta 2030 neto emisije toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu Unije zmanjšala za vsaj 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990.

| (8) | Unija je s sprejetjem Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (7) v zakonodajo vključila cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050 in cilj doseganja negativnih emisij po tem letu. Navedena uredba določa tudi zavezujoč cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, pa tudi, da si mora Komisija prizadevati za uskladitev vseh prihodnjih osnutkov ukrepov ali zakonodajnih predlogov, tudi proračunskih, s cilji navedene uredbe, če pa uskladitev ni dosežena, mora v okviru ocene učinka, priložene tem predlogom, navesti razloge za to. |
| --- | --- |

(8)

Unija je s sprejetjem Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (7) v zakonodajo vključila cilj podnebne nevtralnosti v celotnem gospodarstvu najpozneje do leta 2050 in cilj doseganja negativnih emisij po tem letu. Navedena uredba določa tudi zavezujoč cilj Unije za domače zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, pa tudi, da si mora Komisija prizadevati za uskladitev vseh prihodnjih osnutkov ukrepov ali zakonodajnih predlogov, tudi proračunskih, s cilji navedene uredbe, če pa uskladitev ni dosežena, mora v okviru ocene učinka, priložene tem predlogom, navesti razloge za to.

| (9) | Vsi gospodarski sektorji morajo prispevati k doseganju zmanjšanja emisij, ki je bilo vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2021/1119. Zato bi bilo treba cilj EU ETS prilagoditi tako, da bo v skladu s ciljem zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov za celotno gospodarstvo do leta 2030, ciljem glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ciljem doseganja negativnih emisij po tem letu, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119. |
| --- | --- |

(9)

Vsi gospodarski sektorji morajo prispevati k doseganju zmanjšanja emisij, ki je bilo vzpostavljeno z Uredbo (EU) 2021/1119. Zato bi bilo treba cilj EU ETS prilagoditi tako, da bo v skladu s ciljem zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov za celotno gospodarstvo do leta 2030, ciljem glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in ciljem doseganja negativnih emisij po tem letu, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119.

| (10) | EU ETS bi moral spodbujati proizvodnjo v napravah, ki deloma zmanjšujejo ali v celoti odpravljajo emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba opis nekaterih vrst dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES spremeniti, da se zagotovi, da so naprave, ki izvajajo dejavnost iz navedene priloge in dosegajo prag zmogljivosti, ki se nanaša na isto dejavnost, vendar ne izpuščajo nobenih toplogrednih plinov, vključene na področje uporabe EU ETS, s čimer se zagotovi enaka obravnava naprav v zadevnih sektorjih. Poleg tega bi morala brezplačna dodelitev za proizvodnjo proizvoda kot vodilni načeli upoštevati potencial materialov za krožno uporabo in dejstvo, da bi referenčna vrednost morala biti neodvisna od surovine ali vrste proizvodnega procesa, kadar imajo proizvodni procesi enak namen. Zato je treba spremeniti opredelitev proizvodov ter procesov in emisij, zajetih za nekatere referenčne vrednosti, za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za naprave, ki uporabljajo nove tehnologije, ki deloma zmanjšujejo ali v celoti odpravljajo emisije toplogrednih plinov, in naprave, ki uporabljajo obstoječe tehnologije. Ne glede na vodilni načeli bi bilo treba v revidiranih referenčnih vrednostih za obdobje 2026–2030 še naprej razlikovati med primarno in sekundarno proizvodnjo jekla in aluminija. Poleg tega je treba ločiti posodobitev referenčnih vrednosti za rafinerije in vodik, da bi se upošteval čedalje večji pomen proizvodnje vodika, vključno z zelenim vodikom, zunaj sektorja rafinerij. |
| --- | --- |

(10)

EU ETS bi moral spodbujati proizvodnjo v napravah, ki deloma zmanjšujejo ali v celoti odpravljajo emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo treba opis nekaterih vrst dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES spremeniti, da se zagotovi, da so naprave, ki izvajajo dejavnost iz navedene priloge in dosegajo prag zmogljivosti, ki se nanaša na isto dejavnost, vendar ne izpuščajo nobenih toplogrednih plinov, vključene na področje uporabe EU ETS, s čimer se zagotovi enaka obravnava naprav v zadevnih sektorjih. Poleg tega bi morala brezplačna dodelitev za proizvodnjo proizvoda kot vodilni načeli upoštevati potencial materialov za krožno uporabo in dejstvo, da bi referenčna vrednost morala biti neodvisna od surovine ali vrste proizvodnega procesa, kadar imajo proizvodni procesi enak namen. Zato je treba spremeniti opredelitev proizvodov ter procesov in emisij, zajetih za nekatere referenčne vrednosti, za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za naprave, ki uporabljajo nove tehnologije, ki deloma zmanjšujejo ali v celoti odpravljajo emisije toplogrednih plinov, in naprave, ki uporabljajo obstoječe tehnologije. Ne glede na vodilni načeli bi bilo treba v revidiranih referenčnih vrednostih za obdobje 2026–2030 še naprej razlikovati med primarno in sekundarno proizvodnjo jekla in aluminija. Poleg tega je treba ločiti posodobitev referenčnih vrednosti za rafinerije in vodik, da bi se upošteval čedalje večji pomen proizvodnje vodika, vključno z zelenim vodikom, zunaj sektorja rafinerij.

| (11) | Po spremembi opredelitev proizvodov ter procesov in emisij, zajetih za nekatere referenčne vrednosti, je treba zagotoviti, da proizvajalci ne prejmejo dvojnega nadomestila za iste emisije z brezplačno dodelitvijo in nadomestilom posrednih stroškov, ter tako ustrezno prilagoditi finančne ukrepe za nadomestilo posrednih stroškov, ki se prenesejo v cene električne energije. |
| --- | --- |

(11)

Po spremembi opredelitev proizvodov ter procesov in emisij, zajetih za nekatere referenčne vrednosti, je treba zagotoviti, da proizvajalci ne prejmejo dvojnega nadomestila za iste emisije z brezplačno dodelitvijo in nadomestilom posrednih stroškov, ter tako ustrezno prilagoditi finančne ukrepe za nadomestilo posrednih stroškov, ki se prenesejo v cene električne energije.

| (12) | Direktiva Sveta 96/61/ES (8) je bila razveljavljena z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9). Sklice na Direktivo 96/61/ES v členu 2 Direktive 2003/87/ES in Prilogi IV k navedeni direktivi bi bilo treba ustrezno posodobiti. Zaradi nujne potrebe po zmanjšanju emisij v celotnem gospodarstvu bi morale imeti države članice možnost, da poleg mejnih vrednosti emisij, sprejetih na podlagi Direktive 2010/75/EU, sprejmejo ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vključenih v EU ETS, tudi na podlagi drugih politik. |
| --- | --- |

(12)

Direktiva Sveta 96/61/ES (8) je bila razveljavljena z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9). Sklice na Direktivo 96/61/ES v členu 2 Direktive 2003/87/ES in Prilogi IV k navedeni direktivi bi bilo treba ustrezno posodobiti. Zaradi nujne potrebe po zmanjšanju emisij v celotnem gospodarstvu bi morale imeti države članice možnost, da poleg mejnih vrednosti emisij, sprejetih na podlagi Direktive 2010/75/EU, sprejmejo ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vključenih v EU ETS, tudi na podlagi drugih politik.

| (13) | Komisija v svojem sporočilu z 12. maja 2021 z naslovom „Pot do zdravega planeta za vse – akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ poziva k usmerjanju Unije proti ničelnemu onesnaževanju do leta 2050 z zmanjšanjem onesnaževanja zraka, sladke vode, morja in tal na ravni, ki predvidoma niso več škodljive za zdravje in naravne ekosisteme. Z ukrepi na podlagi Direktive 2010/75/EU, ki je glavni instrument za uravnavanje emisij onesnaževal zraka, vode in tal, je pogosto mogoče zmanjšati tudi emisije toplogrednih plinov. V skladu s členom 8 Direktive 2003/87/ES bi morale države članice zagotoviti uskladitev zahtev za izdajo dovoljenj na podlagi Direktive 2003/87/ES in zahtev za izdajo dovoljenj na podlagi Direktive 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(13)

Komisija v svojem sporočilu z 12. maja 2021 z naslovom „Pot do zdravega planeta za vse – akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ poziva k usmerjanju Unije proti ničelnemu onesnaževanju do leta 2050 z zmanjšanjem onesnaževanja zraka, sladke vode, morja in tal na ravni, ki predvidoma niso več škodljive za zdravje in naravne ekosisteme. Z ukrepi na podlagi Direktive 2010/75/EU, ki je glavni instrument za uravnavanje emisij onesnaževal zraka, vode in tal, je pogosto mogoče zmanjšati tudi emisije toplogrednih plinov. V skladu s členom 8 Direktive 2003/87/ES bi morale države članice zagotoviti uskladitev zahtev za izdajo dovoljenj na podlagi Direktive 2003/87/ES in zahtev za izdajo dovoljenj na podlagi Direktive 2010/75/EU.

| (14) | Ob upoštevanju, da je z novimi inovativnimi tehnologijami pogosto mogoče zmanjšati emisije toplogrednih plinov in onesnaževal, je pomembno zagotoviti sinergije med ukrepi, s katerimi se zmanjšajo tako emisije toplogrednih plinov kot onesnaževal, zlasti Direktivo 2010/75/EU, ter pregledati njihovo uspešnost v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(14)

Ob upoštevanju, da je z novimi inovativnimi tehnologijami pogosto mogoče zmanjšati emisije toplogrednih plinov in onesnaževal, je pomembno zagotoviti sinergije med ukrepi, s katerimi se zmanjšajo tako emisije toplogrednih plinov kot onesnaževal, zlasti Direktivo 2010/75/EU, ter pregledati njihovo uspešnost v zvezi s tem.

| (15) | Opredelitev proizvajalcev električne energije je bila uporabljena za določitev največje količine brezplačno dodeljenih pravic industriji v obdobju 2013–2020, vendar je to pripeljalo do različnega obravnavanja obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije v primerjavi z industrijskimi obrati. Za spodbujanje uporabe soproizvodnje z visokim izkoristkom in izenačitev konkurenčnih pogojev za vse naprave, ki prejmejo brezplačno dodelitev za proizvodnjo toplote in daljinsko ogrevanje, bi bilo treba vse sklice na proizvajalce električne energije v Direktivi 2003/87/ES črtati. Poleg tega Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 (10) določa podrobnosti v zvezi z upravičenostjo vseh industrijskih procesov do brezplačne dodelitve. Zato so določbe o zajemanju in shranjevanju ogljika iz člena 10a(3) Direktive 2003/87/ES zastarele in bi jih bilo treba črtati. |
| --- | --- |

(15)

Opredelitev proizvajalcev električne energije je bila uporabljena za določitev največje količine brezplačno dodeljenih pravic industriji v obdobju 2013–2020, vendar je to pripeljalo do različnega obravnavanja obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije v primerjavi z industrijskimi obrati. Za spodbujanje uporabe soproizvodnje z visokim izkoristkom in izenačitev konkurenčnih pogojev za vse naprave, ki prejmejo brezplačno dodelitev za proizvodnjo toplote in daljinsko ogrevanje, bi bilo treba vse sklice na proizvajalce električne energije v Direktivi 2003/87/ES črtati. Poleg tega Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 (10) določa podrobnosti v zvezi z upravičenostjo vseh industrijskih procesov do brezplačne dodelitve. Zato so določbe o zajemanju in shranjevanju ogljika iz člena 10a(3) Direktive 2003/87/ES zastarele in bi jih bilo treba črtati.

| (16) | Toplogredne pline, ki se ne izpuščajo neposredno v ozračje, bi bilo treba šteti za emisije v okviru EU ETS, pravice za te emisije pa predati, če se ne shranjujejo na kraju shranjevanja v skladu z Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ali so trajno kemično vezane v proizvodu tako, da ne vstopijo v ozračje pri običajni uporabi in ne vstopijo v ozračje pri vseh običajnih dejavnostih po koncu življenjske dobe proizvoda. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev pogojev, v skladu s katerimi je treba šteti, da so toplogredni plini trajno kemično vezani v proizvodu tako, da ne vstopijo v ozračje pri običajni uporabi in ne vstopijo v ozračje pri vseh običajnih dejavnostih po koncu življenjske dobe proizvoda, vključno s pridobivanjem certifikata za odvzem ogljika, kadar je ustrezno, ob upoštevanju regulativnega razvoja v zvezi s certificiranjem odvzemov ogljika. Običajne dejavnosti po koncu življenjske dobe proizvoda bi bilo treba razumeti široko, zajemajoč vse dejavnosti, ki potekajo po koncu življenjske dobe proizvoda, vključno s ponovno uporabo, ponovno izdelavo, recikliranjem in odstranjevanjem, kot sta sežiganje in odlaganje na odlagališčih. |
| --- | --- |

(16)

Toplogredne pline, ki se ne izpuščajo neposredno v ozračje, bi bilo treba šteti za emisije v okviru EU ETS, pravice za te emisije pa predati, če se ne shranjujejo na kraju shranjevanja v skladu z Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ali so trajno kemično vezane v proizvodu tako, da ne vstopijo v ozračje pri običajni uporabi in ne vstopijo v ozračje pri vseh običajnih dejavnostih po koncu življenjske dobe proizvoda. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev pogojev, v skladu s katerimi je treba šteti, da so toplogredni plini trajno kemično vezani v proizvodu tako, da ne vstopijo v ozračje pri običajni uporabi in ne vstopijo v ozračje pri vseh običajnih dejavnostih po koncu življenjske dobe proizvoda, vključno s pridobivanjem certifikata za odvzem ogljika, kadar je ustrezno, ob upoštevanju regulativnega razvoja v zvezi s certificiranjem odvzemov ogljika. Običajne dejavnosti po koncu življenjske dobe proizvoda bi bilo treba razumeti široko, zajemajoč vse dejavnosti, ki potekajo po koncu življenjske dobe proizvoda, vključno s ponovno uporabo, ponovno izdelavo, recikliranjem in odstranjevanjem, kot sta sežiganje in odlaganje na odlagališčih.

| (17) | Dejavnost mednarodnega pomorskega prometa, ki jo sestavljajo plovbe med pristaniščema pod jurisdikcijo dveh različnih držav članic ali med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem zunaj jurisdikcije katere koli države članice, je edini način prometa, ki ni bil vključen v pretekle zaveze Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Emisije iz goriv, prodanih v Uniji za plovbe iz ene države članice v drugo državo članico ali tretjo državo, so se od leta 1990 povečala za približno 36 %. Te emisije obsegajo skoraj 90 % vseh emisij iz plovbe v Uniji, saj so se emisije iz goriv, prodanih v Uniji za plovbe z odhodom in prihodom v isti državi članici, od leta 1990 zmanjšale za 26 %. Po scenariju brez sprememb se bodo emisije iz dejavnosti mednarodnega pomorskega prometa po napovedih povečale za približno 14 % med letoma 2015 in 2030 ter za 34 % med letoma 2015 in 2050. Če se bo vpliv dejavnosti pomorskega prometa na podnebne spremembe povečeval v skladu z napovedmi, bo resno ogrozil zmanjšanja, dosežena v drugih sektorjih za boj proti podnebnim spremembam, s tem pa tudi uresničitev cilja zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030, cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119, ter cilji Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

(17)

Dejavnost mednarodnega pomorskega prometa, ki jo sestavljajo plovbe med pristaniščema pod jurisdikcijo dveh različnih držav članic ali med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem zunaj jurisdikcije katere koli države članice, je edini način prometa, ki ni bil vključen v pretekle zaveze Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Emisije iz goriv, prodanih v Uniji za plovbe iz ene države članice v drugo državo članico ali tretjo državo, so se od leta 1990 povečala za približno 36 %. Te emisije obsegajo skoraj 90 % vseh emisij iz plovbe v Uniji, saj so se emisije iz goriv, prodanih v Uniji za plovbe z odhodom in prihodom v isti državi članici, od leta 1990 zmanjšale za 26 %. Po scenariju brez sprememb se bodo emisije iz dejavnosti mednarodnega pomorskega prometa po napovedih povečale za približno 14 % med letoma 2015 in 2030 ter za 34 % med letoma 2015 in 2050. Če se bo vpliv dejavnosti pomorskega prometa na podnebne spremembe povečeval v skladu z napovedmi, bo resno ogrozil zmanjšanja, dosežena v drugih sektorjih za boj proti podnebnim spremembam, s tem pa tudi uresničitev cilja zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030, cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, kot je določeno v Uredbi (EU) 2021/1119, ter cilji Pariškega sporazuma.

| (18) | Komisija je leta 2013 sprejela strategijo za postopno vključevanje emisij iz pomorskega prometa v politiko Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V okviru tega pristopa je Unija najprej z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (12) vzpostavila sistem za spremljanje emisij iz pomorskega prometa, poročanje o njih in njihovo preverjanje, nato pa naj bi določila cilje za zmanjšanje za pomorski promet in uporabo tržnega ukrepa. V skladu z zavezo sozakonodajalcev, izraženo v Direktivi (EU) 2018/410, bi se morali ukrepi Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ali Unije začeti izvajati od leta 2023, vključno s pripravljalnim delom za sprejetje in izvajanje ukrepa za zagotovitev, da sektor ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom, ter ustrezno obravnavo s strani vseh deležnikov. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je leta 2013 sprejela strategijo za postopno vključevanje emisij iz pomorskega prometa v politiko Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V okviru tega pristopa je Unija najprej z Uredbo (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (12) vzpostavila sistem za spremljanje emisij iz pomorskega prometa, poročanje o njih in njihovo preverjanje, nato pa naj bi določila cilje za zmanjšanje za pomorski promet in uporabo tržnega ukrepa. V skladu z zavezo sozakonodajalcev, izraženo v Direktivi (EU) 2018/410, bi se morali ukrepi Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ali Unije začeti izvajati od leta 2023, vključno s pripravljalnim delom za sprejetje in izvajanje ukrepa za zagotovitev, da sektor ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom, ter ustrezno obravnavo s strani vseh deležnikov.

| (19) | Na podlagi Direktive (EU) 2018/410 bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku, ki ga je IMO dosegla v zvezi z ambicioznim ciljem zmanjšanja emisij in povezanimi ukrepi, za zagotovitev, da pomorski promet ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom. V okviru IMO potekajo prizadevanja za omejitev globalnih emisij iz pomorskega prevoza, kar bi bilo treba spodbujati, vključno s hitrim izvajanjem Začetne strategije IMO za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z ladij, sprejete leta 2018, ki se nanaša tudi na morebitne tržne ukrepe za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v mednarodnem ladijskem prevozu. Čeprav je bil pred nedavnim dosežen napredek v okviru IMO, to do sedaj ni zadostovalo za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma. Glede na mednarodni značaj ladijskega prevoza je pomembno, da države članice in Unija s svojimi pristojnostmi sodelujejo s tretjimi državami, da bi povečali diplomatska prizadevanja za okrepitev globalnih ukrepov in dosegli napredek pri razvoju globalnega tržnega ukrepa na ravni IMO. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi Direktive (EU) 2018/410 bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o napredku, ki ga je IMO dosegla v zvezi z ambicioznim ciljem zmanjšanja emisij in povezanimi ukrepi, za zagotovitev, da pomorski promet ustrezno prispeva k prizadevanjem, potrebnim za uresničitev ciljev, dogovorjenih s Pariškim sporazumom. V okviru IMO potekajo prizadevanja za omejitev globalnih emisij iz pomorskega prevoza, kar bi bilo treba spodbujati, vključno s hitrim izvajanjem Začetne strategije IMO za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z ladij, sprejete leta 2018, ki se nanaša tudi na morebitne tržne ukrepe za spodbujanje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v mednarodnem ladijskem prevozu. Čeprav je bil pred nedavnim dosežen napredek v okviru IMO, to do sedaj ni zadostovalo za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma. Glede na mednarodni značaj ladijskega prevoza je pomembno, da države članice in Unija s svojimi pristojnostmi sodelujejo s tretjimi državami, da bi povečali diplomatska prizadevanja za okrepitev globalnih ukrepov in dosegli napredek pri razvoju globalnega tržnega ukrepa na ravni IMO.

| (20) | Emisije ogljikovega dioksida (CO2) iz pomorskega prometa znašajo približno 3 do 4 % emisij Unije. Komisija je v evropskem zelenem dogovoru navedla, da namerava sprejeti dodatne ukrepe za obravnavanje emisij toplogrednih plinov v pomorskem prometu v okviru košarice ukrepov, na podlagi katerih bo lahko Unija dosegla svoje cilje glede zmanjšanja emisij. V okviru tega bi bilo treba spremeniti Direktivo 2003/87/ES, da bi se pomorski promet vključil v EU ETS in zagotovi, da ta sektor prispeva pravičen delež k povečanim podnebnim ciljem Unije in ciljem Pariškega sporazuma, v katerem je v členu 4(4) navedeno, da bi morale razvite pogodbenice še naprej imeti vodilno vlogo pri sledenju ciljem zmanjšanja emisij, ki zajema celotno gospodarstvo, države v razvoju pa se spodbuja, da sčasoma preidejo k ciljem zmanjševanja ali omejevanja emisij, ki zajemajo celotno gospodarstvo. Emisije iz mednarodnega letalstva zunaj Evrope naj bi bile od januarja 2021 omejene z globalnim tržnim ukrepom, vendar ukrepa, ki bi omejil ali oblikoval cene emisij iz pomorskega prometa, še ni. Zato je primerno, da EU ETS zajema delež emisij pri plovbah med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države, pri čemer se lahko tretja država odloči o ustreznem ukrepu v zvezi s preostalim deležem emisij.
  Zato bi morala razširitev EU ETS na pomorski promet vključevati polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, vse emisije z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice, in vse emisije v pristanišču pod jurisdikcijo države članice. Ta pristop je bil opredeljen kot praktičen način za rešitev vprašanja skupnih, a različnih odgovornosti in zmogljivosti, kar je bil dolgoletni izziv v okviru UNFCCC. Z zajetjem deleža emisij iz vstopnih in izstopnih plovb med Unijo in tretjimi državami se zagotovi uspešnost EU ETS, zlasti s povečanjem vpliva ukrepa na okolje v primerjavi z geografskim območjem uporabe, omejenim na plovbe v Uniji, hkrati pa se omejita tveganje postankov v pristaniščih z namenom izogibanja, in tveganje selitve dejavnosti pretovarjanja zunaj Unije. Za zagotovitev nemotene vključitve sektorja v EU ETS bi se moralo predajanje pravic ladjarskih družb postopoma povečati v zvezi s preverjenimi emisijami, sporočenimi za leti 2024 in 2025.
  Kadar se preda manj pravic v primerjavi s preverjenimi emisijami za pomorski promet v navedenih letih, bi bilo treba po vsakoletni določitvi razlike med preverjenimi emisijami in predanimi pravicami ukiniti količino pravic, ki ustreza tej razliki, da bi se zaščitila okoljska celovitost sistema. Ladjarske družbe bi morale od leta 2026 predati število pravic, ki ustreza vsem njihovim preverjanim emisijam. Čeprav je vpliv pomorskega prometa na podnebje predvsem posledica njegovih emisij CO2, predstavljajo znaten delež emisij z ladij tudi emisije, ki niso CO2. V skladu s četrto študijo Mednarodne pomorske organizacije o toplogrednih plinih iz leta 2020 so se emisije metana v obdobju 2012–2018 znatno povečale. Emisije metana in dušikovega oksida se bodo verjetno sčasoma povečevale, zlasti z razvojem plovil, ki jih poganja utekočinjeni zemeljski plin ali drugi viri energije. Vključitev emisij metana in dušikovega oksida bi koristila okoljski celovitosti in spodbudila dobre prakse. Te emisije bi bilo treba najprej vključiti v Uredbo (EU) 2015/757 od leta 2024, v EU ETS pa od leta 2026. |
| --- | --- |

(20)

Emisije ogljikovega dioksida (CO2) iz pomorskega prometa znašajo približno 3 do 4 % emisij Unije. Komisija je v evropskem zelenem dogovoru navedla, da namerava sprejeti dodatne ukrepe za obravnavanje emisij toplogrednih plinov v pomorskem prometu v okviru košarice ukrepov, na podlagi katerih bo lahko Unija dosegla svoje cilje glede zmanjšanja emisij. V okviru tega bi bilo treba spremeniti Direktivo 2003/87/ES, da bi se pomorski promet vključil v EU ETS in zagotovi, da ta sektor prispeva pravičen delež k povečanim podnebnim ciljem Unije in ciljem Pariškega sporazuma, v katerem je v členu 4(4) navedeno, da bi morale razvite pogodbenice še naprej imeti vodilno vlogo pri sledenju ciljem zmanjšanja emisij, ki zajema celotno gospodarstvo, države v razvoju pa se spodbuja, da sčasoma preidejo k ciljem zmanjševanja ali omejevanja emisij, ki zajemajo celotno gospodarstvo. Emisije iz mednarodnega letalstva zunaj Evrope naj bi bile od januarja 2021 omejene z globalnim tržnim ukrepom, vendar ukrepa, ki bi omejil ali oblikoval cene emisij iz pomorskega prometa, še ni. Zato je primerno, da EU ETS zajema delež emisij pri plovbah med pristaniščem pod jurisdikcijo države članice in pristaniščem pod jurisdikcijo tretje države, pri čemer se lahko tretja država odloči o ustreznem ukrepu v zvezi s preostalim deležem emisij.

Zato bi morala razširitev EU ETS na pomorski promet vključevati polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča zunaj jurisdikcije države članice, polovico emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče zunaj jurisdikcije države članice, vse emisije z ladij, ki opravljajo plovbe s prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice, in vse emisije v pristanišču pod jurisdikcijo države članice. Ta pristop je bil opredeljen kot praktičen način za rešitev vprašanja skupnih, a različnih odgovornosti in zmogljivosti, kar je bil dolgoletni izziv v okviru UNFCCC. Z zajetjem deleža emisij iz vstopnih in izstopnih plovb med Unijo in tretjimi državami se zagotovi uspešnost EU ETS, zlasti s povečanjem vpliva ukrepa na okolje v primerjavi z geografskim območjem uporabe, omejenim na plovbe v Uniji, hkrati pa se omejita tveganje postankov v pristaniščih z namenom izogibanja, in tveganje selitve dejavnosti pretovarjanja zunaj Unije. Za zagotovitev nemotene vključitve sektorja v EU ETS bi se moralo predajanje pravic ladjarskih družb postopoma povečati v zvezi s preverjenimi emisijami, sporočenimi za leti 2024 in 2025.

Kadar se preda manj pravic v primerjavi s preverjenimi emisijami za pomorski promet v navedenih letih, bi bilo treba po vsakoletni določitvi razlike med preverjenimi emisijami in predanimi pravicami ukiniti količino pravic, ki ustreza tej razliki, da bi se zaščitila okoljska celovitost sistema. Ladjarske družbe bi morale od leta 2026 predati število pravic, ki ustreza vsem njihovim preverjanim emisijam. Čeprav je vpliv pomorskega prometa na podnebje predvsem posledica njegovih emisij CO2, predstavljajo znaten delež emisij z ladij tudi emisije, ki niso CO2. V skladu s četrto študijo Mednarodne pomorske organizacije o toplogrednih plinih iz leta 2020 so se emisije metana v obdobju 2012–2018 znatno povečale. Emisije metana in dušikovega oksida se bodo verjetno sčasoma povečevale, zlasti z razvojem plovil, ki jih poganja utekočinjeni zemeljski plin ali drugi viri energije. Vključitev emisij metana in dušikovega oksida bi koristila okoljski celovitosti in spodbudila dobre prakse. Te emisije bi bilo treba najprej vključiti v Uredbo (EU) 2015/757 od leta 2024, v EU ETS pa od leta 2026.

| (21) | Razširitev področja uporabe Direktive 2003/87/ES na pomorski promet bo povzročila spremembe stroškov takega prometa. Ta razširitev področja uporabe bo vplivala na celotno Unijo, saj ima blago, ki se po morju prevaža v pristanišča znotraj Unije in iz njih, poreklo ali namembni kraj v različnih državah članicah, tudi v neobalnih državah članicah. Dodelitev pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi, se zato načeloma ne bi smela spremeniti kot posledica vključitve dejavnosti pomorskega prometa in bi morala vključevati vse države članice. Kljub temu učinek na države članice ne bo enak. Učinku razširitve bodo najbolj izpostavljene zlasti države članice, ki so močno odvisne od ladijskega prevoza. Razširitev EU ETS na pomorski promet bo bolj prizadela države članice z obsežnim pomorskim sektorjem v primerjavi z njihovo relativno velikostjo. Zato je ustrezno navedenim državam članicam zagotoviti dodatno časovno omejeno pomoč v obliki dodatnih pravic, s katerimi se podpre razogljičenje pomorskih dejavnosti in krijejo nastali upravni stroški. Pomoč bi bilo treba postopoma uvajati vzporedno z uvedbo obveznosti predaje in bi tako imela v teh državah članicah večji učinek. V okviru pregleda Direktive 2003/87/ES bi morala Komisija preučiti ustreznost te dodatne pomoči, zlasti glede na razvoj števila ladjarskih družb, za katere so pristojne različne države članice. |
| --- | --- |

(21)

Razširitev področja uporabe Direktive 2003/87/ES na pomorski promet bo povzročila spremembe stroškov takega prometa. Ta razširitev področja uporabe bo vplivala na celotno Unijo, saj ima blago, ki se po morju prevaža v pristanišča znotraj Unije in iz njih, poreklo ali namembni kraj v različnih državah članicah, tudi v neobalnih državah članicah. Dodelitev pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi, se zato načeloma ne bi smela spremeniti kot posledica vključitve dejavnosti pomorskega prometa in bi morala vključevati vse države članice. Kljub temu učinek na države članice ne bo enak. Učinku razširitve bodo najbolj izpostavljene zlasti države članice, ki so močno odvisne od ladijskega prevoza. Razširitev EU ETS na pomorski promet bo bolj prizadela države članice z obsežnim pomorskim sektorjem v primerjavi z njihovo relativno velikostjo. Zato je ustrezno navedenim državam članicam zagotoviti dodatno časovno omejeno pomoč v obliki dodatnih pravic, s katerimi se podpre razogljičenje pomorskih dejavnosti in krijejo nastali upravni stroški. Pomoč bi bilo treba postopoma uvajati vzporedno z uvedbo obveznosti predaje in bi tako imela v teh državah članicah večji učinek. V okviru pregleda Direktive 2003/87/ES bi morala Komisija preučiti ustreznost te dodatne pomoči, zlasti glede na razvoj števila ladjarskih družb, za katere so pristojne različne države članice.

| (22) | EU ETS bi moral znatno prispevati k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz pomorskih dejavnosti in povečanju učinkovitosti v zvezi s takimi dejavnostmi. Uporaba prihodkov iz EU ETS na podlagi člena 10(3) Direktive 2003/87/ES bi morala med drugim vključevati spodbujanje podnebju prijaznega prometa in javnega prevoza v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(22)

EU ETS bi moral znatno prispevati k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov iz pomorskih dejavnosti in povečanju učinkovitosti v zvezi s takimi dejavnostmi. Uporaba prihodkov iz EU ETS na podlagi člena 10(3) Direktive 2003/87/ES bi morala med drugim vključevati spodbujanje podnebju prijaznega prometa in javnega prevoza v vseh sektorjih.

| (23) | Za obnovo flot ladij, klasificiranih za plovbo v ledu, in razvoj inovativne tehnologije, ki zmanjšuje emisije takih ladij, bosta potrebna čas in finančna podpora. Ladje, klasificirane za plovbo v ledu, trenutno zaradi svoje zasnove, ki jim omogoča, da plujejo v ledenih razmerah, porabijo več goriva in izpuščajo več emisij v primerjavi z ladjami podobne velikosti, ki so zasnovane le za plovbo v odprtih vodah. Zato bi bilo treba na podlagi te direktive uvesti metodo, ki bo nevtralna glede zastave in bo do 31. decembra 2030 omogočila zmanjšanje pravic, ki naj bi jih ladjarske družbe predale na podlagi kategorizacije njihovih ladij za plovbo v ledu. |
| --- | --- |

(23)

Za obnovo flot ladij, klasificiranih za plovbo v ledu, in razvoj inovativne tehnologije, ki zmanjšuje emisije takih ladij, bosta potrebna čas in finančna podpora. Ladje, klasificirane za plovbo v ledu, trenutno zaradi svoje zasnove, ki jim omogoča, da plujejo v ledenih razmerah, porabijo več goriva in izpuščajo več emisij v primerjavi z ladjami podobne velikosti, ki so zasnovane le za plovbo v odprtih vodah. Zato bi bilo treba na podlagi te direktive uvesti metodo, ki bo nevtralna glede zastave in bo do 31. decembra 2030 omogočila zmanjšanje pravic, ki naj bi jih ladjarske družbe predale na podlagi kategorizacije njihovih ladij za plovbo v ledu.

| (24) | Otoki, ki nimajo cestne ali železniške povezave s celino, so bolj odvisni od pomorskega prometa kot druge regije, njihova povezljivost pa je odvisna od pomorskih povezav. Da bi otokom z majhnim številom prebivalstva pomagali, da po vključitvi dejavnosti pomorskega prometa na področje uporabe Direktive 2003/87/ES ostanejo povezani, je ustrezno, da se državi članici zagotovi možnost, da za določene dejavnosti pomorskega prometa z otoki z manj kot 200 000 stalnimi prebivalci zahteva začasno odstopanje od obveznosti predaje na podlagi navedene direktive. |
| --- | --- |

(24)

Otoki, ki nimajo cestne ali železniške povezave s celino, so bolj odvisni od pomorskega prometa kot druge regije, njihova povezljivost pa je odvisna od pomorskih povezav. Da bi otokom z majhnim številom prebivalstva pomagali, da po vključitvi dejavnosti pomorskega prometa na področje uporabe Direktive 2003/87/ES ostanejo povezani, je ustrezno, da se državi članici zagotovi možnost, da za določene dejavnosti pomorskega prometa z otoki z manj kot 200 000 stalnimi prebivalci zahteva začasno odstopanje od obveznosti predaje na podlagi navedene direktive.

| (25) | Države članice bi morale imeti možnost zahtevati, da se transnacionalna pogodba o opravljanju javne službe ali transnacionalna obveznost javne službe med dvema državama članicama začasno izvzame iz nekaterih obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES. Ta možnost bi morala biti omejena na povezave med državo članico brez kopenske meje z drugo državo članico in geografsko najbližjo državo članico, kot je pomorska povezava med Ciprom in Grčijo, ki je ni že več kot dve desetletji. To začasno odstopanje bi prispevalo k obravnavi nujne potrebe po opravljanju storitev v splošnem interesu in zagotoviti povezljivost ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi morale imeti možnost zahtevati, da se transnacionalna pogodba o opravljanju javne službe ali transnacionalna obveznost javne službe med dvema državama članicama začasno izvzame iz nekaterih obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES. Ta možnost bi morala biti omejena na povezave med državo članico brez kopenske meje z drugo državo članico in geografsko najbližjo državo članico, kot je pomorska povezava med Ciprom in Grčijo, ki je ni že več kot dve desetletji. To začasno odstopanje bi prispevalo k obravnavi nujne potrebe po opravljanju storitev v splošnem interesu in zagotoviti povezljivost ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo.

| (26) | Ob upoštevanju posebnih značilnosti in stalnih omejitev najbolj oddaljenih regij Unije, kot so priznane v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in zaradi njihove velike odvisnosti od pomorskega prometa bi bilo treba posebno pozornost nameniti ohranjanju dostopnosti takih regij in učinkovite povezljivosti s pomorskim prometom. Zato bi bilo treba zagotoviti začasno odstopanje od nekaterih obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES za emisije iz dejavnosti pomorskega prometa med pristaniščem v najbolj oddaljeni regiji države članice in pristaniščem v isti državi članici, vključno s pristanišči v isti najbolj oddaljeni regiji in drugi najbolj oddaljeni regiji iste države članice. |
| --- | --- |

(26)

Ob upoštevanju posebnih značilnosti in stalnih omejitev najbolj oddaljenih regij Unije, kot so priznane v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in zaradi njihove velike odvisnosti od pomorskega prometa bi bilo treba posebno pozornost nameniti ohranjanju dostopnosti takih regij in učinkovite povezljivosti s pomorskim prometom. Zato bi bilo treba zagotoviti začasno odstopanje od nekaterih obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES za emisije iz dejavnosti pomorskega prometa med pristaniščem v najbolj oddaljeni regiji države članice in pristaniščem v isti državi članici, vključno s pristanišči v isti najbolj oddaljeni regiji in drugi najbolj oddaljeni regiji iste države članice.

| (27) | Določbe Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa bi bilo treba še naprej pregledovati ob upoštevanju prihodnjega razvoja dogodkov na mednarodni ravni in mednarodnih prizadevanj za doseganje ciljev Pariškega sporazuma, vključno z drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in poznejšimi globalnimi pregledi vsakih pet let po tem, namenjenimi zbiranju informacij za zaporedne nacionalno določene prispevke. Te določbe bi bilo treba pregledati tudi, če bi IMO sprejela globalni tržni ukrep za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa. V ta namen bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo v 18 mesecih po sprejetju takega ukrepa in preden ta začne delovati. Komisija bi morala v tem poročilu preučiti cilj globalnega tržnega ukrepa v luči ciljev Pariškega sporazuma, njegovo splošno okoljsko celovitost, vključno s primerjavo z določbami Direktive 2003/87/ES, ki se nanašajo na pomorski promet, ter vsa vprašanja, povezana s skladnostjo EU ETS in tega ukrepa. Komisija bi morala v svojem poročilu zlasti upoštevati raven sodelovanja pri tem globalnem tržnem ukrepu, njegovo izvršljivost, preglednost, sankcije za neskladnost, postopke za javno prispevanje, spremljanje, poročanje in preverjanje emisij, registrov in odgovornosti. Poročilu bi moral biti, kadar je ustrezno, priložen zakonodajni predlog za spremembo Direktive 2003/87/ES na način, ki je skladen s podnebnim ciljem Unije za leto 2030 in ciljem podnebne nevtralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119 ter s ciljem ohranjanja okoljske celovitosti in učinkovitosti podnebnih ukrepov Unije, da se zagotovi skladnost med izvajanjem globalnega tržnega ukrepa in EU ETS, pri čemer se je treba izogniti kakršnemu koli znatnemu dvojnemu bremenu, ter s tem opozori na pristojnost Unije, da v skladu z obveznostmi iz Pariškega sporazuma poskrbi za svoj delež emisij iz mednarodnih pomorskih prevozov. |
| --- | --- |

(27)

Določbe Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa bi bilo treba še naprej pregledovati ob upoštevanju prihodnjega razvoja dogodkov na mednarodni ravni in mednarodnih prizadevanj za doseganje ciljev Pariškega sporazuma, vključno z drugim pregledom globalnega stanja leta 2028 in poznejšimi globalnimi pregledi vsakih pet let po tem, namenjenimi zbiranju informacij za zaporedne nacionalno določene prispevke. Te določbe bi bilo treba pregledati tudi, če bi IMO sprejela globalni tržni ukrep za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa. V ta namen bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo v 18 mesecih po sprejetju takega ukrepa in preden ta začne delovati. Komisija bi morala v tem poročilu preučiti cilj globalnega tržnega ukrepa v luči ciljev Pariškega sporazuma, njegovo splošno okoljsko celovitost, vključno s primerjavo z določbami Direktive 2003/87/ES, ki se nanašajo na pomorski promet, ter vsa vprašanja, povezana s skladnostjo EU ETS in tega ukrepa. Komisija bi morala v svojem poročilu zlasti upoštevati raven sodelovanja pri tem globalnem tržnem ukrepu, njegovo izvršljivost, preglednost, sankcije za neskladnost, postopke za javno prispevanje, spremljanje, poročanje in preverjanje emisij, registrov in odgovornosti. Poročilu bi moral biti, kadar je ustrezno, priložen zakonodajni predlog za spremembo Direktive 2003/87/ES na način, ki je skladen s podnebnim ciljem Unije za leto 2030 in ciljem podnebne nevtralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119 ter s ciljem ohranjanja okoljske celovitosti in učinkovitosti podnebnih ukrepov Unije, da se zagotovi skladnost med izvajanjem globalnega tržnega ukrepa in EU ETS, pri čemer se je treba izogniti kakršnemu koli znatnemu dvojnemu bremenu, ter s tem opozori na pristojnost Unije, da v skladu z obveznostmi iz Pariškega sporazuma poskrbi za svoj delež emisij iz mednarodnih pomorskih prevozov.

| (28) | Zaradi povečanih stroškov ladijskega prevoza, ki jih prinaša razširitev Direktive 2003/87/ES na dejavnosti pomorskega prometa, obstaja tveganje izogibanja, dokler ni vzpostavljen globalni tržni ukrep. Postanki v pristaniščih zunaj Unije z namenom izogibanja in premestitev dejavnosti pretovarjanja v pristanišča zunaj Unije ne bodo le zmanjšali okoljskih koristi internalizacije stroškov emisij iz dejavnosti pomorskega prevoza, temveč bodo lahko povzročili tudi dodatne emisije zaradi dodatne razdalje, prepotovane z namenom izogibanja zahtevam Direktive 2003/87/ES. Zato je ustrezno iz opredelitve „pristanišče postanka“ izključiti nekatere postanke v pristaniščih zunaj Unije. Ta izključitev bi morala biti usmerjena v pristanišča v bližini Unije, kjer je tveganje izogibanja največje. Omejitev 300 navtičnih milj od pristanišča pod jurisdikcijo države članice je sorazmeren odziv na izogibanje, ki bo uravnotežil dodatno breme in tveganje izogibanja. Poleg tega bi se morala izključitev iz opredelitve „pristanišče postanka“ uporabljati le za postanke kontejnerskih ladij v nekaterih pristaniščih zunaj Unije, kjer pretovarjanje zabojnikov predstavlja večino kontejnerskega prometa. Pri takih pošiljkah tveganje izogibanja v odsotnosti ukrepov za zmanjšanje tveganja vključuje tudi premik pristaniških vozlišč v pristanišča zunaj Unije, zaradi česar ima izogibanje še hujši učinek. Da bo ukrep sorazmeren in bo imel za posledico enako obravnavo, bi bilo treba upoštevati ukrepe v tretjih državah, ki imajo enakovreden učinek kot Direktiva 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi povečanih stroškov ladijskega prevoza, ki jih prinaša razširitev Direktive 2003/87/ES na dejavnosti pomorskega prometa, obstaja tveganje izogibanja, dokler ni vzpostavljen globalni tržni ukrep. Postanki v pristaniščih zunaj Unije z namenom izogibanja in premestitev dejavnosti pretovarjanja v pristanišča zunaj Unije ne bodo le zmanjšali okoljskih koristi internalizacije stroškov emisij iz dejavnosti pomorskega prevoza, temveč bodo lahko povzročili tudi dodatne emisije zaradi dodatne razdalje, prepotovane z namenom izogibanja zahtevam Direktive 2003/87/ES. Zato je ustrezno iz opredelitve „pristanišče postanka“ izključiti nekatere postanke v pristaniščih zunaj Unije. Ta izključitev bi morala biti usmerjena v pristanišča v bližini Unije, kjer je tveganje izogibanja največje. Omejitev 300 navtičnih milj od pristanišča pod jurisdikcijo države članice je sorazmeren odziv na izogibanje, ki bo uravnotežil dodatno breme in tveganje izogibanja. Poleg tega bi se morala izključitev iz opredelitve „pristanišče postanka“ uporabljati le za postanke kontejnerskih ladij v nekaterih pristaniščih zunaj Unije, kjer pretovarjanje zabojnikov predstavlja večino kontejnerskega prometa. Pri takih pošiljkah tveganje izogibanja v odsotnosti ukrepov za zmanjšanje tveganja vključuje tudi premik pristaniških vozlišč v pristanišča zunaj Unije, zaradi česar ima izogibanje še hujši učinek. Da bo ukrep sorazmeren in bo imel za posledico enako obravnavo, bi bilo treba upoštevati ukrepe v tretjih državah, ki imajo enakovreden učinek kot Direktiva 2003/87/ES.

| (29) | Komisija bi morala pregledati delovanje Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa ob upoštevanju izkušenj z uporabo navedene direktive, vključno z odkrivanjem izogibanja, da se tako izogibanje prepreči že v zgodnji fazi, in nato predlagati ukrepe za zagotovitev uspešnosti navedene direktive. Taki ukrepi bi lahko vključevali povečane zahteve za predajo za plovbe, pri katerih je tveganje izogibanja večje, na primer v pristanišče v bližini Unije in iz njega, v tretji državi, ki ni sprejela ukrepov, podobnih Direktivi 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(29)

Komisija bi morala pregledati delovanje Direktive 2003/87/ES v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa ob upoštevanju izkušenj z uporabo navedene direktive, vključno z odkrivanjem izogibanja, da se tako izogibanje prepreči že v zgodnji fazi, in nato predlagati ukrepe za zagotovitev uspešnosti navedene direktive. Taki ukrepi bi lahko vključevali povečane zahteve za predajo za plovbe, pri katerih je tveganje izogibanja večje, na primer v pristanišče v bližini Unije in iz njega, v tretji državi, ki ni sprejela ukrepov, podobnih Direktivi 2003/87/ES.

| (30) | Emisije z ladij z bruto tonažo manj kot 5 000 ton predstavljajo manj kot 15 % emisij z ladij, ob upoštevanju področja uporabe te direktive, vendar jih oddaja veliko število ladij. Zaradi administrativne izvedljivosti je prezgodaj, da bi ladje z bruto tonažo manj kot 5 000 ton vključili v EU ETS že od začetka vključitve pomorskega prometa, vendar bi njihova vključitev v prihodnosti izboljšala učinkovitost EU ETS in potencialno zmanjšala izogibanje z uporabo ladij z bruto tonažo pod pragom 5 000 ton. Zato bi morala Komisija najpozneje do 31. decembra 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem bi morala preučiti izvedljivost ter gospodarske, okoljske in socialne učinke vključitve emisij z ladij z bruto tonažo manj kot 5 000 ton, vključno z ladjami za delo na morju, v Direktivo 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(30)

Emisije z ladij z bruto tonažo manj kot 5 000 ton predstavljajo manj kot 15 % emisij z ladij, ob upoštevanju področja uporabe te direktive, vendar jih oddaja veliko število ladij. Zaradi administrativne izvedljivosti je prezgodaj, da bi ladje z bruto tonažo manj kot 5 000 ton vključili v EU ETS že od začetka vključitve pomorskega prometa, vendar bi njihova vključitev v prihodnosti izboljšala učinkovitost EU ETS in potencialno zmanjšala izogibanje z uporabo ladij z bruto tonažo pod pragom 5 000 ton. Zato bi morala Komisija najpozneje do 31. decembra 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem bi morala preučiti izvedljivost ter gospodarske, okoljske in socialne učinke vključitve emisij z ladij z bruto tonažo manj kot 5 000 ton, vključno z ladjami za delo na morju, v Direktivo 2003/87/ES.

| (31) | Oseba ali organizacija, odgovorna za skladnost z EU ETS, bi morala biti ladjarska družba, opredeljena kot lastnik ladje ali katera koli druga organizacija ali oseba, kot je upravljavec ali zakupnik gole ladje, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom te odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja. Ta opredelitev temelji na opredelitvi pojma „družba“ v členu 3, točka (d), Uredbe (EU) 2015/757 in je v skladu z globalnim sistemom zbiranja podatkov, ki ga je leta 2016 vzpostavila IMO. |
| --- | --- |

(31)

Oseba ali organizacija, odgovorna za skladnost z EU ETS, bi morala biti ladjarska družba, opredeljena kot lastnik ladje ali katera koli druga organizacija ali oseba, kot je upravljavec ali zakupnik gole ladje, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom te odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja. Ta opredelitev temelji na opredelitvi pojma „družba“ v členu 3, točka (d), Uredbe (EU) 2015/757 in je v skladu z globalnim sistemom zbiranja podatkov, ki ga je leta 2016 vzpostavila IMO.

| (32) | Emisije z ladje so med drugim odvisne od ukrepov za energetsko učinkovitost plovila, ki jih sprejme lastnik ladje, goriva, prepeljanega tovora ter poti in hitrosti ladje, ki je lahko pod nadzorom subjekta, ki ni lastnik ladje. Odgovornost za nakup goriva ali operativno odločanje, ki vpliva na emisije toplogrednih plinov z ladje, lahko prevzame subjekt, ki ni ladjarska družba, na podlagi pogodbenega dogovora. V času pogajanj o pogodbi predvsem ti zadnji vidiki ne bi bili znani, zato bi bile končne emisije z ladje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES, negotove. Vendar bi bile, razen če bi se stroški ogljika prenesli na subjekt, ki upravlja ladjo, spodbude za izvajanje operativnih ukrepov za učinkovitost porabe goriva omejene. V skladu z načelom „onesnaževalec plača“ in da bi spodbudili sprejemanje ukrepov za učinkovitost in uporabo čistejših goriv, bi morale ladjarske družbe v skladu z nacionalnim pravom torej imeti pravico do povračila stroškov, ki izhajajo iz predaje, od subjekta, ki je neposredno odgovoren za odločanje, ki vpliva na emisije toplogrednih plinov z ladje.
  Medtem ko bi bil tak mehanizem povračila lahko predmet pogodbenega dogovora, zaradi zmanjšanja upravnih stroškov države članice ne bi smele biti dolžne zagotoviti take pogodbe oziroma nadzorovati, ali take pogodbe obstajajo, temveč bi morale v nacionalnem pravu določiti zakonsko pravico ladjarske družbe do povračila in ustrezen dostop do pravnega varstva za uveljavljanje te pravice. Iz istih razlogov ta pravica, vključno z vsemi morebitnimi spori v zvezi s povračilom med ladjarsko družbo in subjektom, ki upravlja ladjo, ne bi smela vplivati na obveznosti ladjarske družbe do upravnega organa za ladjarske družbe niti na izvršilne ukrepe, ki bi lahko bili potrebni proti taki družbi, da se zagotovi popolna skladnost te družbe z Direktivo 2003/87/ES. Ker je namen določbe o pravici do povračila tesno povezan z Unijo, zlasti v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti iz te direktive s strani ladjarske družbe do določene države članice, je obenem pomembno, da se ta pravica spoštuje po vsej Uniji v vseh pogodbenih razmerjih, ki omogočajo drugemu subjektu, ki ni lastnik ladje, da odloča o prepeljanem tovoru ali o poti ter hitrosti ladje na način, ki varuje neizkrivljeno konkurenco na notranjem trgu, kar lahko vključuje določbe, ki pogodbenicam takih pogodbenih sporazumov preprečujejo, da bi se izognile pravici do povračila vključno na podlagi klavzule o izbiri prava. |
| --- | --- |

(32)

Emisije z ladje so med drugim odvisne od ukrepov za energetsko učinkovitost plovila, ki jih sprejme lastnik ladje, goriva, prepeljanega tovora ter poti in hitrosti ladje, ki je lahko pod nadzorom subjekta, ki ni lastnik ladje. Odgovornost za nakup goriva ali operativno odločanje, ki vpliva na emisije toplogrednih plinov z ladje, lahko prevzame subjekt, ki ni ladjarska družba, na podlagi pogodbenega dogovora. V času pogajanj o pogodbi predvsem ti zadnji vidiki ne bi bili znani, zato bi bile končne emisije z ladje, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES, negotove. Vendar bi bile, razen če bi se stroški ogljika prenesli na subjekt, ki upravlja ladjo, spodbude za izvajanje operativnih ukrepov za učinkovitost porabe goriva omejene. V skladu z načelom „onesnaževalec plača“ in da bi spodbudili sprejemanje ukrepov za učinkovitost in uporabo čistejših goriv, bi morale ladjarske družbe v skladu z nacionalnim pravom torej imeti pravico do povračila stroškov, ki izhajajo iz predaje, od subjekta, ki je neposredno odgovoren za odločanje, ki vpliva na emisije toplogrednih plinov z ladje.

Medtem ko bi bil tak mehanizem povračila lahko predmet pogodbenega dogovora, zaradi zmanjšanja upravnih stroškov države članice ne bi smele biti dolžne zagotoviti take pogodbe oziroma nadzorovati, ali take pogodbe obstajajo, temveč bi morale v nacionalnem pravu določiti zakonsko pravico ladjarske družbe do povračila in ustrezen dostop do pravnega varstva za uveljavljanje te pravice. Iz istih razlogov ta pravica, vključno z vsemi morebitnimi spori v zvezi s povračilom med ladjarsko družbo in subjektom, ki upravlja ladjo, ne bi smela vplivati na obveznosti ladjarske družbe do upravnega organa za ladjarske družbe niti na izvršilne ukrepe, ki bi lahko bili potrebni proti taki družbi, da se zagotovi popolna skladnost te družbe z Direktivo 2003/87/ES. Ker je namen določbe o pravici do povračila tesno povezan z Unijo, zlasti v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti iz te direktive s strani ladjarske družbe do določene države članice, je obenem pomembno, da se ta pravica spoštuje po vsej Uniji v vseh pogodbenih razmerjih, ki omogočajo drugemu subjektu, ki ni lastnik ladje, da odloča o prepeljanem tovoru ali o poti ter hitrosti ladje na način, ki varuje neizkrivljeno konkurenco na notranjem trgu, kar lahko vključuje določbe, ki pogodbenicam takih pogodbenih sporazumov preprečujejo, da bi se izognile pravici do povračila vključno na podlagi klavzule o izbiri prava.

| (33) | Da bi se zmanjšalo upravno breme ladjarskih družb, bi morala biti za vsako ladjarsko družbo pristojna ena država članica. Komisija bi morala objaviti začetni seznam ladjarskih družb, ki so opravljale dejavnost pomorskega prometa, ki spada na področje uporabe EU ETS, in na njem navesti upravni organ za ladjarsko družbo. Seznam bi bilo treba posodabljati redno in vsaj vsaki dve leti, da bi se ladjarske družbe po potrebi pripisale drugemu takemu upravnemu organu. Za ladjarske družbe, registrirane v državi članici, bi moral biti upravni organ za ladjarske družbe ta država članica. Za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, bi moral biti upravni organ za ladjarske družbe država članica, v kateri je imela ladjarska družba v predhodnih štirih letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, ki v predhodnih štirih letih spremljanja niso opravile nobene plovbe, ki spada na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, bi moral biti upravni organ za ladjarske družbe država članica, v kateri je ladja ladjarske družbe začela ali končala svojo prvo plovbo, ki spada na področje uporabe navedene direktive. Komisija bi morala objaviti in vsaki dve leti posodobiti, kot je ustrezno, seznam ladjarskih družb, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ter na njem navesti upravni organ za ladjarsko družbo. Za zagotovitev enakega obravnavanja ladjarskih družb bi morale države članice upoštevati harmonizirana pravila za upravljanje ladjarskih družb, za katere so pristojne, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi Komisija. |
| --- | --- |

(33)

Da bi se zmanjšalo upravno breme ladjarskih družb, bi morala biti za vsako ladjarsko družbo pristojna ena država članica. Komisija bi morala objaviti začetni seznam ladjarskih družb, ki so opravljale dejavnost pomorskega prometa, ki spada na področje uporabe EU ETS, in na njem navesti upravni organ za ladjarsko družbo. Seznam bi bilo treba posodabljati redno in vsaj vsaki dve leti, da bi se ladjarske družbe po potrebi pripisale drugemu takemu upravnemu organu. Za ladjarske družbe, registrirane v državi članici, bi moral biti upravni organ za ladjarske družbe ta država članica. Za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, bi moral biti upravni organ za ladjarske družbe država članica, v kateri je imela ladjarska družba v predhodnih štirih letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES. Za ladjarske družbe, registrirane v tretji državi, ki v predhodnih štirih letih spremljanja niso opravile nobene plovbe, ki spada na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, bi moral biti upravni organ za ladjarske družbe država članica, v kateri je ladja ladjarske družbe začela ali končala svojo prvo plovbo, ki spada na področje uporabe navedene direktive. Komisija bi morala objaviti in vsaki dve leti posodobiti, kot je ustrezno, seznam ladjarskih družb, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, ter na njem navesti upravni organ za ladjarsko družbo. Za zagotovitev enakega obravnavanja ladjarskih družb bi morale države članice upoštevati harmonizirana pravila za upravljanje ladjarskih družb, za katere so pristojne, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določi Komisija.

| (34) | Države članice bi morale zagotoviti, da ladjarske družbe, ki jih upravljajo, izpolnjujejo zahteve Direktive 2003/87/ES. Če ladjarska družba ne izpolnjuje navedenih zahtev, upravni organ za ladjarske družbe pa z izvršilnimi ukrepi ne zagotovi izpolnjevanja, bi morale države članice ukrepati solidarno. V skrajnem primeru bi morale imeti države članice, razen države članice zastave ladje, možnost, da zavrnejo vstop ladjam pod odgovornostjo zadevne ladjarske družbe, država članica zastave ladje pa bi morala imeti možnost, da ladjo zadrži. |
| --- | --- |

(34)

Države članice bi morale zagotoviti, da ladjarske družbe, ki jih upravljajo, izpolnjujejo zahteve Direktive 2003/87/ES. Če ladjarska družba ne izpolnjuje navedenih zahtev, upravni organ za ladjarske družbe pa z izvršilnimi ukrepi ne zagotovi izpolnjevanja, bi morale države članice ukrepati solidarno. V skrajnem primeru bi morale imeti države članice, razen države članice zastave ladje, možnost, da zavrnejo vstop ladjam pod odgovornostjo zadevne ladjarske družbe, država članica zastave ladje pa bi morala imeti možnost, da ladjo zadrži.

| (35) | Ladjarske družbe bi morale spremljati svoje podatke o zbirnih emisijah iz dejavnosti pomorskega prometa na ravni družbe in o njih poročati v skladu s pravili iz Uredbe (EU) 2015/757. Poročila o podatkih o zbirnih emisijah na ravni družbe bi bilo treba preveriti v skladu s pravili iz navedene uredbe. Preveritelj pri preverjanju na ravni družbe ne bi smel preverjati poročil o emisijah na ravni ladje niti poročil na ravni ladje, ki se predložijo, kadar gre za spremembo družbe, saj bi morala biti ta poročila na ravni ladje že preverjena. |
| --- | --- |

(35)

Ladjarske družbe bi morale spremljati svoje podatke o zbirnih emisijah iz dejavnosti pomorskega prometa na ravni družbe in o njih poročati v skladu s pravili iz Uredbe (EU) 2015/757. Poročila o podatkih o zbirnih emisijah na ravni družbe bi bilo treba preveriti v skladu s pravili iz navedene uredbe. Preveritelj pri preverjanju na ravni družbe ne bi smel preverjati poročil o emisijah na ravni ladje niti poročil na ravni ladje, ki se predložijo, kadar gre za spremembo družbe, saj bi morala biti ta poročila na ravni ladje že preverjena.

| (36) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri podobnih nalogah, povezanih z varstvom okolja, bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) ali druga ustrezna organizacija, kot je ustrezno in v skladu s svojim mandatom pomagati Komisiji in upravnim organom za ladjarske družbe v zvezi z izvajanjem Direktive 2003/87/ES. EMSA bi morala s svojimi izkušnjami z izvajanjem Uredbe (EU) 2015/757 in orodji informacijske tehnologije upravnim organom za ladjarske družbe pomagati zlasti v zvezi s spremljanjem emisij iz dejavnosti pomorskega prometa, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, s poročanjem o njih in njihovim preverjanjem, in sicer z olajševanjem izmenjave informacij ali pripravo smernic in meril. Komisija bi si morala ob pomoči agencije EMSA prizadevati za razvoj ustreznih orodij za spremljanje in smernic, s katerimi bi olajšala in usklajevala dejavnosti preverjanja in izvrševanja v zvezi z uporabo Direktive 2003/87/ES v pomorskem prometu. Kolikor je to izvedljivo, bi se morala taka orodja v največji možni meri dati na voljo državam članicam in preveriteljem za boljše zagotavljanje doslednega izvrševanja nacionalnih ukrepov za prenos Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri podobnih nalogah, povezanih z varstvom okolja, bi morala Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) ali druga ustrezna organizacija, kot je ustrezno in v skladu s svojim mandatom pomagati Komisiji in upravnim organom za ladjarske družbe v zvezi z izvajanjem Direktive 2003/87/ES. EMSA bi morala s svojimi izkušnjami z izvajanjem Uredbe (EU) 2015/757 in orodji informacijske tehnologije upravnim organom za ladjarske družbe pomagati zlasti v zvezi s spremljanjem emisij iz dejavnosti pomorskega prometa, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2003/87/ES, s poročanjem o njih in njihovim preverjanjem, in sicer z olajševanjem izmenjave informacij ali pripravo smernic in meril. Komisija bi si morala ob pomoči agencije EMSA prizadevati za razvoj ustreznih orodij za spremljanje in smernic, s katerimi bi olajšala in usklajevala dejavnosti preverjanja in izvrševanja v zvezi z uporabo Direktive 2003/87/ES v pomorskem prometu. Kolikor je to izvedljivo, bi se morala taka orodja v največji možni meri dati na voljo državam članicam in preveriteljem za boljše zagotavljanje doslednega izvrševanja nacionalnih ukrepov za prenos Direktive 2003/87/ES.

| (37) | Vzporedno s sprejetjem te direktive se Uredba (EU) 2015/757 spreminja, da se določijo pravila za spremljanje, poročanje in preverjanje, ki so potrebna za razširitev EU ETS na dejavnosti pomorskega prometa, ter za zagotovitev spremljanja, poročanja in preverjanja emisij dodatnih toplogrednih plinov in emisij dodatnih vrst ladij. |
| --- | --- |

(37)

Vzporedno s sprejetjem te direktive se Uredba (EU) 2015/757 spreminja, da se določijo pravila za spremljanje, poročanje in preverjanje, ki so potrebna za razširitev EU ETS na dejavnosti pomorskega prometa, ter za zagotovitev spremljanja, poročanja in preverjanja emisij dodatnih toplogrednih plinov in emisij dodatnih vrst ladij.

| (38) | Z Uredbo (EU) 2017/2392 Evropskega parlamenta in Sveta (13) je bil člen 12(3) Direktive 2003/87/ES spremenjen, da so lahko vsi upravljavci uporabljali vse izdane pravice. Zahtevo iz člena 6(2), točka (e), navedene direktive, na podlagi katere morajo dovoljenja za emisije toplogrednih plinov vsebovati obveznost predaje pravic, bi bilo treba ustrezno uskladiti. |
| --- | --- |

(38)

Z Uredbo (EU) 2017/2392 Evropskega parlamenta in Sveta (13) je bil člen 12(3) Direktive 2003/87/ES spremenjen, da so lahko vsi upravljavci uporabljali vse izdane pravice. Zahtevo iz člena 6(2), točka (e), navedene direktive, na podlagi katere morajo dovoljenja za emisije toplogrednih plinov vsebovati obveznost predaje pravic, bi bilo treba ustrezno uskladiti.

| (39) | Za uresničitev cilja Unije glede zmanjšanja emisij do leta 2030 bo treba v sektorjih, vključenih v EU ETS, zmanjšati emisije za 62 % v primerjavi z letom 2005. Skupno količino pravic za Unijo v okviru EU ETS je treba zmanjšati, da se zagotovita potreben dolgoročen signal cene ogljika in spodbuda za to raven razogljičenja. Skupno količino pravic bi bilo treba v letih 2024 in 2026 zmanjšati, da bi bila bolj usklajena z dejanskimi emisijami. Poleg tega bi bilo treba v ta namen v letih 2024 in 2028 povečati linearni faktor zmanjšanja, med drugim ob upoštevanju vključitve emisij iz pomorskega prometa. Strmejša krivulja zgornje meje, ki izhaja iz teh sprememb, bo privedla do znatno višjih ravni kumulativnega zmanjšanja emisij do leta 2030, kot pa bi se zgodilo na podlagi Direktive (EU) 2018/410. Številke v zvezi z vključitvijo pomorskega prometa bi bilo treba pridobiti na podlagi emisij iz dejavnosti pomorskega prometa iz člena 3ga Direktive 2003/87/ES, ki so bile sporočene v Uniji in v državah članicah Evropskega gospodarskega prostora in Evropskega združenja za prosto trgovino za leti 2018 in 2019 v skladu z Uredbo (EU) 2015/757, od leta 2021 do 2024 pa prilagoditi za linearni faktor zmanjšanja za leto 2024. Linearni faktor zmanjšanja bi se moral leta 2024 uporabiti za povečanje skupne količine pravic za Unijo v navedenem letu. |
| --- | --- |

(39)

Za uresničitev cilja Unije glede zmanjšanja emisij do leta 2030 bo treba v sektorjih, vključenih v EU ETS, zmanjšati emisije za 62 % v primerjavi z letom 2005. Skupno količino pravic za Unijo v okviru EU ETS je treba zmanjšati, da se zagotovita potreben dolgoročen signal cene ogljika in spodbuda za to raven razogljičenja. Skupno količino pravic bi bilo treba v letih 2024 in 2026 zmanjšati, da bi bila bolj usklajena z dejanskimi emisijami. Poleg tega bi bilo treba v ta namen v letih 2024 in 2028 povečati linearni faktor zmanjšanja, med drugim ob upoštevanju vključitve emisij iz pomorskega prometa. Strmejša krivulja zgornje meje, ki izhaja iz teh sprememb, bo privedla do znatno višjih ravni kumulativnega zmanjšanja emisij do leta 2030, kot pa bi se zgodilo na podlagi Direktive (EU) 2018/410. Številke v zvezi z vključitvijo pomorskega prometa bi bilo treba pridobiti na podlagi emisij iz dejavnosti pomorskega prometa iz člena 3ga Direktive 2003/87/ES, ki so bile sporočene v Uniji in v državah članicah Evropskega gospodarskega prostora in Evropskega združenja za prosto trgovino za leti 2018 in 2019 v skladu z Uredbo (EU) 2015/757, od leta 2021 do 2024 pa prilagoditi za linearni faktor zmanjšanja za leto 2024. Linearni faktor zmanjšanja bi se moral leta 2024 uporabiti za povečanje skupne količine pravic za Unijo v navedenem letu.

| (40) | Za doseganje povečane podnebne ambicije bo treba v proračunu Unije in državah članicah precejšnje javne in zasebne vire nameniti podnebnemu prehodu. Za dopolnitev in okrepitev precejšnje porabe, povezane s podnebjem, v proračunu Unije bi bilo treba vse prihodke z dražb, ki niso pripisani proračunu Unije v obliki lastnih sredstev, ali ustrezne finančne vrednosti takih prihodkov z dražb uporabiti za namene, povezane s podnebjem, razen prihodkov, uporabljenih za nadomestilo posrednih stroškov ogljika. Seznam s podnebjem povezanih namenov v členu 10(3) Direktive 2003/87/ES bi bilo treba razširiti, da bi zajemal dodatne namene s pozitivnim vplivom na okolje. To bi moralo vključevati finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v gospodinjstvih z nižjim in srednjim dohodkom z znižanjem izkrivljajočih davkov in z usmerjenim znižanjem carin in dajatev za električno energijo iz obnovljivih virov. Države članice bi morale letno poročati o uporabi prihodkov z dražb v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter, kadar je ustrezno in kot je primerno, navesti, kateri prihodki se uporabijo in kateri ukrepi se sprejmejo za izvajanje njihovih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter območnih načrtov za pravični prehod. |
| --- | --- |

(40)

Za doseganje povečane podnebne ambicije bo treba v proračunu Unije in državah članicah precejšnje javne in zasebne vire nameniti podnebnemu prehodu. Za dopolnitev in okrepitev precejšnje porabe, povezane s podnebjem, v proračunu Unije bi bilo treba vse prihodke z dražb, ki niso pripisani proračunu Unije v obliki lastnih sredstev, ali ustrezne finančne vrednosti takih prihodkov z dražb uporabiti za namene, povezane s podnebjem, razen prihodkov, uporabljenih za nadomestilo posrednih stroškov ogljika. Seznam s podnebjem povezanih namenov v členu 10(3) Direktive 2003/87/ES bi bilo treba razširiti, da bi zajemal dodatne namene s pozitivnim vplivom na okolje. To bi moralo vključevati finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v gospodinjstvih z nižjim in srednjim dohodkom z znižanjem izkrivljajočih davkov in z usmerjenim znižanjem carin in dajatev za električno energijo iz obnovljivih virov. Države članice bi morale letno poročati o uporabi prihodkov z dražb v skladu s členom 19 Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter, kadar je ustrezno in kot je primerno, navesti, kateri prihodki se uporabijo in kateri ukrepi se sprejmejo za izvajanje njihovih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter območnih načrtov za pravični prehod.

| (41) | Prihodki držav članic z dražb se bodo povečali zaradi vključitve pomorskega prometa v EU ETS. Zato se države članice spodbuja, naj povečajo uporabo prihodkov iz EU ETS na podlagi člena 10(3) Direktive 2003/87/ES, da bi prispevale k varstvu, obnovi in boljšemu upravljanju morskih ekosistemov, zlasti zaščitenih morskih območij. |
| --- | --- |

(41)

Prihodki držav članic z dražb se bodo povečali zaradi vključitve pomorskega prometa v EU ETS. Zato se države članice spodbuja, naj povečajo uporabo prihodkov iz EU ETS na podlagi člena 10(3) Direktive 2003/87/ES, da bi prispevale k varstvu, obnovi in boljšemu upravljanju morskih ekosistemov, zlasti zaščitenih morskih območij.

| (42) | Potrebna so znatna finančna sredstva za izvajanje ciljev Pariškega sporazuma v državah v razvoju, z Glasgowskim podnebnim paktom pa se poziva razvite države pogodbenice, naj nujno in znatno povečajo obseg podnebnega financiranja. Svet v svojih sklepih o pripravah na 27. konferenco pogodbenic UNFCCC (COP 27) poudarja, da Unija in njene države članice največ prispevajo k mednarodnemu javnemu podnebnemu financiranju in so od leta 2013 več kot podvojile svoj prispevek k podnebnemu financiranju za podporo državam v razvoju. V teh sklepih Svet poudarja tudi, da so se Unija in njene države članice trdno zavezale, da bodo še naprej povečevale svoje mednarodno podnebno financiranje za doseganje skupnega cilja razvitih držav, tj. čim prej in do leta 2025 iz najrazličnejših virov mobilizirati vsaj 100 milijard USD letno, in pričakuje, da bo ta cilj uresničen leta 2023. |
| --- | --- |

(42)

Potrebna so znatna finančna sredstva za izvajanje ciljev Pariškega sporazuma v državah v razvoju, z Glasgowskim podnebnim paktom pa se poziva razvite države pogodbenice, naj nujno in znatno povečajo obseg podnebnega financiranja. Svet v svojih sklepih o pripravah na 27. konferenco pogodbenic UNFCCC (COP 27) poudarja, da Unija in njene države članice največ prispevajo k mednarodnemu javnemu podnebnemu financiranju in so od leta 2013 več kot podvojile svoj prispevek k podnebnemu financiranju za podporo državam v razvoju. V teh sklepih Svet poudarja tudi, da so se Unija in njene države članice trdno zavezale, da bodo še naprej povečevale svoje mednarodno podnebno financiranje za doseganje skupnega cilja razvitih držav, tj. čim prej in do leta 2025 iz najrazličnejših virov mobilizirati vsaj 100 milijard USD letno, in pričakuje, da bo ta cilj uresničen leta 2023.

| (43) | Za obravnavo distribucijskih in družbenih učinkov prehoda v državah članicah z nizkim dohodkom bi bilo treba prek sklada za modernizacijo iz člena 10d Direktive 2003/87/ES uporabiti dodatno količino pravic v višini 2,5 % količine pravic za Unijo med letoma 2024 in 2030 za financiranje energetskega prehoda držav članic, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca znaša manj kot 75 % povprečja Unije v letih 2016 do 2018. |
| --- | --- |

(43)

Za obravnavo distribucijskih in družbenih učinkov prehoda v državah članicah z nizkim dohodkom bi bilo treba prek sklada za modernizacijo iz člena 10d Direktive 2003/87/ES uporabiti dodatno količino pravic v višini 2,5 % količine pravic za Unijo med letoma 2024 in 2030 za financiranje energetskega prehoda držav članic, katerih bruto domači proizvod (BDP) na prebivalca znaša manj kot 75 % povprečja Unije v letih 2016 do 2018.

| (44) | Države članice upravičenke bi morale imeti možnost, da sredstva, dodeljena skladu za modernizacijo, uporabijo za financiranje naložb, ki vključujejo sosednje obmejne regije Unije, kadar je to pomembno za energetski prehod držav članic upravičenk. |
| --- | --- |

(44)

Države članice upravičenke bi morale imeti možnost, da sredstva, dodeljena skladu za modernizacijo, uporabijo za financiranje naložb, ki vključujejo sosednje obmejne regije Unije, kadar je to pomembno za energetski prehod držav članic upravičenk.

| (45) | Zagotoviti bi bilo treba dodatne spodbude za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov z uporabo stroškovno učinkovitih tehnik. V ta namen bi morala biti brezplačna dodelitev pravic do emisije nepremičnim napravam od leta 2026 pogojena z naložbami v tehnike za povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij, zlasti za večje porabnike energije. Komisija bi morala zagotoviti, da uporaba take pogojenosti ne ogroža enakih konkurenčnih pogojev, okolijska celovitosti ali enakega obravnavanja naprav po vsej Uniji. Komisija bi morala zato brez poseganja v pravila, ki se uporabljajo na podlagi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15), sprejeti delegirane akte, ki dopolnjujejo to direktivo, da bi obravnavala vsa vprašanja, ki se pojavljajo zlasti v zvezi z zgoraj navedenimi načeli, in določila upravno preprosta pravila za uporabo pogojenosti. Ta pravila bi morala biti del splošnih pravil za brezplačno dodelitev z uporabo uveljavljenega postopka za nacionalne izvedbene ukrepe, v njih pa bi morali biti določeni roki, merila za priznavanje izvedenih ukrepov za energetsko učinkovitost in alternativne ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Poleg tega bi bilo treba dodatno okrepiti spodbude za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za naprave z visoko intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov. V ta namen bi morala biti od leta 2026 brezplačna dodelitev pravic do emisij 20% nepremičnih naprav z največjo intenzivnostjo emisij v okviru dane referenčne vrednosti za proizvode pogojena tudi z vzpostavitvijo in izvajanjem načrtov za podnebno nevtralnost. |
| --- | --- |

(45)

Zagotoviti bi bilo treba dodatne spodbude za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov z uporabo stroškovno učinkovitih tehnik. V ta namen bi morala biti brezplačna dodelitev pravic do emisije nepremičnim napravam od leta 2026 pogojena z naložbami v tehnike za povečanje energetske učinkovitosti in zmanjšanje emisij, zlasti za večje porabnike energije. Komisija bi morala zagotoviti, da uporaba take pogojenosti ne ogroža enakih konkurenčnih pogojev, okolijska celovitosti ali enakega obravnavanja naprav po vsej Uniji. Komisija bi morala zato brez poseganja v pravila, ki se uporabljajo na podlagi Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (15), sprejeti delegirane akte, ki dopolnjujejo to direktivo, da bi obravnavala vsa vprašanja, ki se pojavljajo zlasti v zvezi z zgoraj navedenimi načeli, in določila upravno preprosta pravila za uporabo pogojenosti. Ta pravila bi morala biti del splošnih pravil za brezplačno dodelitev z uporabo uveljavljenega postopka za nacionalne izvedbene ukrepe, v njih pa bi morali biti določeni roki, merila za priznavanje izvedenih ukrepov za energetsko učinkovitost in alternativne ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Poleg tega bi bilo treba dodatno okrepiti spodbude za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za naprave z visoko intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov. V ta namen bi morala biti od leta 2026 brezplačna dodelitev pravic do emisij 20% nepremičnih naprav z največjo intenzivnostjo emisij v okviru dane referenčne vrednosti za proizvode pogojena tudi z vzpostavitvijo in izvajanjem načrtov za podnebno nevtralnost.

| (46) | Mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM), vzpostavljen z Uredbo (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta (16), nadomešča mehanizme, vzpostavljene z Direktivo 2003/87/ES za preprečevanje tveganja za selitev virov ogljika. Če so sektorji in deli sektorjev zajeti z navedenim ukrepom, ne bi smeli prejeti brezplačne dodelitve. Vendar pa je treba brezplačne pravice postopoma odpraviti, da se lahko proizvajalci, uvozniki in trgovci prilagodijo novi ureditvi. Brezplačno dodelitev bi bilo treba zmanjšati med postopnim uvajanjem CBAM z uporabo faktorja za brezplačno dodelitev za sektorje, zajete s CBAM. V obdobju med začetkom veljavnosti navedene uredbe in koncem leta 2025 bi moral faktor CBAM znašati 100 %, ter bi ob izvajanju določb iz člena 36(2), točka (b), navedene uredbe moral znašati 97,5 % v letu 2026, 95 %, v letu 2027, 90 % v letu 2028, 77,5 % v letu 2029, 51,5 % v letu 2030, 39 % v letu 2031, 26,5 %v letu 2032, ter 14 % v letu 2033.Od leta 2034 naj se faktor CBAM ne bi uporabljal.
  Ustrezne delegirane akte o brezplačni dodelitvi bi bilo treba ustrezno prilagoditi za sektorje in dele sektorjev, zajete s CBAM. Pravice za brezplačno dodelitev, ki ni več dana sektorjem, zajetim s CBAM v skladu s tem izračunom (v nadaljnjem besedilu: povpraševanje v okviru CBAM) se dodajo Skladu za inovacije za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij, zajemanja in uporabe ogljika, zajemanja, transporta in geološkega shranjevanja ogljika, energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije na način, s katerim se prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti projektom v sektorjih v okviru CBAM. Za upoštevanje deleža brezplačne dodelitve, ki je na voljo sektorjem, ki niso zajeti s CBAM, bi bilo treba končno količino, ki se odšteje od brezplačne dodelitve in se da na voljo v Skladu za inovacije, izračunati na podlagi deleža povpraševanja v okviru CBAM glede na potrebe po brezplačni dodelitvi v vseh sektorjih, ki prejemajo brezplačno dodelitev. |
| --- | --- |

(46)

Mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM), vzpostavljen z Uredbo (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta (16), nadomešča mehanizme, vzpostavljene z Direktivo 2003/87/ES za preprečevanje tveganja za selitev virov ogljika. Če so sektorji in deli sektorjev zajeti z navedenim ukrepom, ne bi smeli prejeti brezplačne dodelitve. Vendar pa je treba brezplačne pravice postopoma odpraviti, da se lahko proizvajalci, uvozniki in trgovci prilagodijo novi ureditvi. Brezplačno dodelitev bi bilo treba zmanjšati med postopnim uvajanjem CBAM z uporabo faktorja za brezplačno dodelitev za sektorje, zajete s CBAM. V obdobju med začetkom veljavnosti navedene uredbe in koncem leta 2025 bi moral faktor CBAM znašati 100 %, ter bi ob izvajanju določb iz člena 36(2), točka (b), navedene uredbe moral znašati 97,5 % v letu 2026, 95 %, v letu 2027, 90 % v letu 2028, 77,5 % v letu 2029, 51,5 % v letu 2030, 39 % v letu 2031, 26,5 %v letu 2032, ter 14 % v letu 2033.Od leta 2034 naj se faktor CBAM ne bi uporabljal.

Ustrezne delegirane akte o brezplačni dodelitvi bi bilo treba ustrezno prilagoditi za sektorje in dele sektorjev, zajete s CBAM. Pravice za brezplačno dodelitev, ki ni več dana sektorjem, zajetim s CBAM v skladu s tem izračunom (v nadaljnjem besedilu: povpraševanje v okviru CBAM) se dodajo Skladu za inovacije za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij, zajemanja in uporabe ogljika, zajemanja, transporta in geološkega shranjevanja ogljika, energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije na način, s katerim se prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti projektom v sektorjih v okviru CBAM. Za upoštevanje deleža brezplačne dodelitve, ki je na voljo sektorjem, ki niso zajeti s CBAM, bi bilo treba končno količino, ki se odšteje od brezplačne dodelitve in se da na voljo v Skladu za inovacije, izračunati na podlagi deleža povpraševanja v okviru CBAM glede na potrebe po brezplačni dodelitvi v vseh sektorjih, ki prejemajo brezplačno dodelitev.

| (47) | Da bi zmanjšali morebitna tveganja za selitev virov ogljika, povezana z blagom, za katero se uporablja CBAM in ki se proizvaja v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, bi bilo treba pred koncem prehodnega obdobja iz Uredbe (EU) 2023/956 izvesti oceno. Kadar se v tem poročilu ugotovi tako tveganje za selitev virov ogljika, bi morala Komisija, kadar je primerno, predložiti zakonodajni predlog za obravnavanje tega tveganja za selitev virov ogljika, na način, ki je skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije. Poleg tega bi bilo treba državam članicam dovoliti, da prihodke z dražb uporabijo za obravnavanje kakršnega koli preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih, zajetih s CBAM, in v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar se pri uporabi pravil o pogojenosti pravice zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve ne porabijo v celoti za izvzetje naprav z najnižjo intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov iz medsektorske korekcije, bi bilo treba 50 % teh preostalih pravic dodati Skladu za inovacije. Preostalih 50 % bi bilo treba prodati na dražbi v imenu držav članic in te bi morale imeti možnost uporabiti prihodke za obravnavanje kakršnega koli preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih, zajetih s CBAM. |
| --- | --- |

(47)

Da bi zmanjšali morebitna tveganja za selitev virov ogljika, povezana z blagom, za katero se uporablja CBAM in ki se proizvaja v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, bi bilo treba pred koncem prehodnega obdobja iz Uredbe (EU) 2023/956 izvesti oceno. Kadar se v tem poročilu ugotovi tako tveganje za selitev virov ogljika, bi morala Komisija, kadar je primerno, predložiti zakonodajni predlog za obravnavanje tega tveganja za selitev virov ogljika, na način, ki je skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije. Poleg tega bi bilo treba državam članicam dovoliti, da prihodke z dražb uporabijo za obravnavanje kakršnega koli preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih, zajetih s CBAM, in v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar se pri uporabi pravil o pogojenosti pravice zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve ne porabijo v celoti za izvzetje naprav z najnižjo intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov iz medsektorske korekcije, bi bilo treba 50 % teh preostalih pravic dodati Skladu za inovacije. Preostalih 50 % bi bilo treba prodati na dražbi v imenu držav članic in te bi morale imeti možnost uporabiti prihodke za obravnavanje kakršnega koli preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih, zajetih s CBAM.

| (48) | Da bi se bolje odrazil tehnološki napredek, hkrati pa zagotovile spodbude za zmanjšanje emisij in ustrezno nagradile inovacije, bi bilo treba najmanjšo prilagoditev referenčnih vrednosti povečati z 0,2 % na 0,3 % na leto, največjo prilagoditev pa bi bilo treba povečati z 1,6 % na 2,5 % na leto. Torej za obdobje 2026–2030 bi bilo treba referenčne vrednosti prilagoditi za 6–50 % v primerjavi z vrednostjo, ki se uporablja v obdobju 2013–2020. Da se napravam zagotovi predvidljivost, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte za določitev revidiranih referenčnih vrednosti za brezplačno dodelitev čim prej in pred začetkom obdobja 2026 – 2030. |
| --- | --- |

(48)

Da bi se bolje odrazil tehnološki napredek, hkrati pa zagotovile spodbude za zmanjšanje emisij in ustrezno nagradile inovacije, bi bilo treba najmanjšo prilagoditev referenčnih vrednosti povečati z 0,2 % na 0,3 % na leto, največjo prilagoditev pa bi bilo treba povečati z 1,6 % na 2,5 % na leto. Torej za obdobje 2026–2030 bi bilo treba referenčne vrednosti prilagoditi za 6–50 % v primerjavi z vrednostjo, ki se uporablja v obdobju 2013–2020. Da se napravam zagotovi predvidljivost, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte za določitev revidiranih referenčnih vrednosti za brezplačno dodelitev čim prej in pred začetkom obdobja 2026 – 2030.

| (49) | Da bi spodbudili nove prelomne tehnologije v jeklarski industriji in se izognili zelo nesorazmernemu zmanjšanju referenčne vrednosti ter glede na poseben položaj jeklarske industrije, kot so visoka intenzivnost emisij ter mednarodna tržna struktura in tržna struktura Unije, je treba iz izračuna referenčne vrednosti za vročo litino za obdobje 2026–2030 izključiti naprave, ki so obratovale v referenčnem obdobju 2021–2022 in bi bile sicer vključene v navedeni izračun zaradi pregleda opredelitve referenčne vrednosti za vročo litino. |
| --- | --- |

(49)

Da bi spodbudili nove prelomne tehnologije v jeklarski industriji in se izognili zelo nesorazmernemu zmanjšanju referenčne vrednosti ter glede na poseben položaj jeklarske industrije, kot so visoka intenzivnost emisij ter mednarodna tržna struktura in tržna struktura Unije, je treba iz izračuna referenčne vrednosti za vročo litino za obdobje 2026–2030 izključiti naprave, ki so obratovale v referenčnem obdobju 2021–2022 in bi bile sicer vključene v navedeni izračun zaradi pregleda opredelitve referenčne vrednosti za vročo litino.

| (50) | Za nagrajevanje najuspešnejših podjetij in inovacij bi bilo treba naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v okviru dane referenčne vrednosti, izključiti iz uporabe medsektorskega korekcijskega faktorja. Pri uporabi pravil o pogojenosti bi bilo treba pravice, ki niso dodeljene zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve, uporabiti za kritje primanjkljaja pri zmanjšanju brezplačne dodelitve, ki je posledica izključitve najuspešnejših podjetij iz uporabe medsektorskega korekcijskega faktorja. |
| --- | --- |

(50)

Za nagrajevanje najuspešnejših podjetij in inovacij bi bilo treba naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v okviru dane referenčne vrednosti, izključiti iz uporabe medsektorskega korekcijskega faktorja. Pri uporabi pravil o pogojenosti bi bilo treba pravice, ki niso dodeljene zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve, uporabiti za kritje primanjkljaja pri zmanjšanju brezplačne dodelitve, ki je posledica izključitve najuspešnejših podjetij iz uporabe medsektorskega korekcijskega faktorja.

| (51) | Da bi pospešili razogljičenje gospodarstva in hkrati okrepili industrijsko konkurenčnost Unije, bi bilo treba Skladu za inovacije zagotoviti dodatnih 20 milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko dodelila brezplačno, in dodatnih 5 milijonov pravic iz količine, ki bi se sicer lahko prodala na dražbi. Komisija bi morala pri pregledu časovnega načrta in zaporedja dražb za Sklade za inovacije, vzpostavljenih z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 (17), ob upoštevanju sprememb, ki se uvajajo s to direktivo, razmisliti o tem, da bi v prvih letih izvajanja revidirane Direktive 2003/87/ES dala na voljo večje količine virov za spodbujanje razogljičenja zadevnih sektorjev. |
| --- | --- |

(51)

Da bi pospešili razogljičenje gospodarstva in hkrati okrepili industrijsko konkurenčnost Unije, bi bilo treba Skladu za inovacije zagotoviti dodatnih 20 milijonov pravic od količine, ki bi se sicer lahko dodelila brezplačno, in dodatnih 5 milijonov pravic iz količine, ki bi se sicer lahko prodala na dražbi. Komisija bi morala pri pregledu časovnega načrta in zaporedja dražb za Sklade za inovacije, vzpostavljenih z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 (17), ob upoštevanju sprememb, ki se uvajajo s to direktivo, razmisliti o tem, da bi v prvih letih izvajanja revidirane Direktive 2003/87/ES dala na voljo večje količine virov za spodbujanje razogljičenja zadevnih sektorjev.

| (52) | Za doseganje ciljev Uredbe (EU) 2021/1119 je ključen celovit pristop k inovacijam. Na ravni Unije se potrebna prizadevanja za raziskave in inovacije med drugim podpirajo v okviru Obzorja Evropa, ki vključuje obsežno financiranje in nove instrumente za sektorje, vključene v EU ETS. Zato bi si morala Komisija prizadevati za sinergije z Obzorjem Evropa in, kadar je ustrezno, z drugimi programi Unije za financiranje. |
| --- | --- |

(52)

Za doseganje ciljev Uredbe (EU) 2021/1119 je ključen celovit pristop k inovacijam. Na ravni Unije se potrebna prizadevanja za raziskave in inovacije med drugim podpirajo v okviru Obzorja Evropa, ki vključuje obsežno financiranje in nove instrumente za sektorje, vključene v EU ETS. Zato bi si morala Komisija prizadevati za sinergije z Obzorjem Evropa in, kadar je ustrezno, z drugimi programi Unije za financiranje.

| (53) | Sklad za inovacije bi moral podpirati inovativne tehnike, procese in tehnologije, vključno z njihovo hitro širitvijo, da bi se na široko uvajali po vsej Uniji. Pri izbiri projektov, podprtih z nepovratnimi sredstvi, bi bilo treba dati prednost prelomnim inovacijam. |
| --- | --- |

(53)

Sklad za inovacije bi moral podpirati inovativne tehnike, procese in tehnologije, vključno z njihovo hitro širitvijo, da bi se na široko uvajali po vsej Uniji. Pri izbiri projektov, podprtih z nepovratnimi sredstvi, bi bilo treba dati prednost prelomnim inovacijam.

| (54) | Področje uporabe Sklada za inovacije iz člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES bi bilo treba razširiti za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih in brezogljičnih tehnologij in procesov, ki se nanašajo na porabo goriv v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, vključno s kolektivnimi oblikami prometa, kot sta javni prevoz in avtobusni prevoz. Poleg tega bi moral Sklad za inovacije podpirati naložbe za razogljičenje pomorskega prometa, vključno z naložbami v energetsko učinkovitost ladij, pristanišč in prevoza po morju na kratkih razdaljah, v elektrifikacijo sektorja, alternativna trajnostna goriva, kot sta vodik in amonijak, ki se proizvajata iz obnovljivih virov, ter pogonske tehnologije z ničelnimi emisijami, kot so tehnologije vetrne energije, in inovacije v zvezi z ladjami, klasificiranimi za plovbo v ledu. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti inovativnim projektom, ki prispevajo k razogljičenju pomorskega sektorja in zmanjšanju vseh njegovih vplivov na podnebje, vključno z emisijami črnega ogljika. V zvezi s tem bi morala Komisija na razpisih za zbiranje predlogov v okviru Sklada za inovacije predvideti namenske teme. Pri teh razpisih bi bilo treba upoštevati vprašanja, povezana z varstvom biotske raznovrstnosti, hrupom in onesnaževanjem voda. Kar zadeva pomorski promet, bi morali biti do financiranja upravičeni projekti z jasno dodano vrednostjo za Unijo. |
| --- | --- |

(54)

Področje uporabe Sklada za inovacije iz člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES bi bilo treba razširiti za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih in brezogljičnih tehnologij in procesov, ki se nanašajo na porabo goriv v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, vključno s kolektivnimi oblikami prometa, kot sta javni prevoz in avtobusni prevoz. Poleg tega bi moral Sklad za inovacije podpirati naložbe za razogljičenje pomorskega prometa, vključno z naložbami v energetsko učinkovitost ladij, pristanišč in prevoza po morju na kratkih razdaljah, v elektrifikacijo sektorja, alternativna trajnostna goriva, kot sta vodik in amonijak, ki se proizvajata iz obnovljivih virov, ter pogonske tehnologije z ničelnimi emisijami, kot so tehnologije vetrne energije, in inovacije v zvezi z ladjami, klasificiranimi za plovbo v ledu. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti inovativnim projektom, ki prispevajo k razogljičenju pomorskega sektorja in zmanjšanju vseh njegovih vplivov na podnebje, vključno z emisijami črnega ogljika. V zvezi s tem bi morala Komisija na razpisih za zbiranje predlogov v okviru Sklada za inovacije predvideti namenske teme. Pri teh razpisih bi bilo treba upoštevati vprašanja, povezana z varstvom biotske raznovrstnosti, hrupom in onesnaževanjem voda. Kar zadeva pomorski promet, bi morali biti do financiranja upravičeni projekti z jasno dodano vrednostjo za Unijo.

| (55) | Na podlagi člena 9 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/1122 (18) se status računov operatorjev zrakoplovov, ki več ne opravljajo letov, zajetih z EU ETS, spremeni v „izključen“, na takih računih pa ni več mogoče začeti nobenega postopka. Za ohranitev okoljske celovitosti EU ETS bi bilo treba pravice, ki se ne izdajo operatorjem zrakoplovov, ker so prenehali obratovati, uporabiti za kritje njihovega kakršnega koli primanjkljaja pri predajah, vsak preostanek pravic pa zagotoviti Skladu za inovacije in uporabiti za pospešitev ukrepov za spopadanje s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

(55)

Na podlagi člena 9 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/1122 (18) se status računov operatorjev zrakoplovov, ki več ne opravljajo letov, zajetih z EU ETS, spremeni v „izključen“, na takih računih pa ni več mogoče začeti nobenega postopka. Za ohranitev okoljske celovitosti EU ETS bi bilo treba pravice, ki se ne izdajo operatorjem zrakoplovov, ker so prenehali obratovati, uporabiti za kritje njihovega kakršnega koli primanjkljaja pri predajah, vsak preostanek pravic pa zagotoviti Skladu za inovacije in uporabiti za pospešitev ukrepov za spopadanje s podnebnimi spremembami.

| (56) | Tehnična pomoč Komisije, osredotočena na države članice, iz katerih je bilo doslej predloženih le malo projektov ali jih sploh ni bilo, bi prispevala k doseganju velikega števila projektnih vlog za financiranje iz Sklada za inovacije v vseh državah članicah. Ta pomoč bi morala med drugim podpirati dejavnosti, namenjene izboljšanju kakovosti predlogov za projekte v državah članicah, iz katerih je bilo doslej predloženih le malo projektov ali jih sploh ni bilo, na primer z izmenjavo informacij, pridobljenih izkušenj in najboljših praks ter spodbujanjem dejavnosti nacionalnih kontaktnih točk. Drugi ukrepi, ki bi služili istemu cilju, vključujejo ukrepe za ozaveščanje o možnostih financiranja in povečanje zmogljivosti teh držav članic, da bi identificirale potencialne vlagatelje projektov in jih podprle. Spodbujati bi bilo treba tudi projektna partnerstva med državami članicami in povezovanje med morebitnimi vlagatelji, zlasti za projekte velikega obsega. |
| --- | --- |

(56)

Tehnična pomoč Komisije, osredotočena na države članice, iz katerih je bilo doslej predloženih le malo projektov ali jih sploh ni bilo, bi prispevala k doseganju velikega števila projektnih vlog za financiranje iz Sklada za inovacije v vseh državah članicah. Ta pomoč bi morala med drugim podpirati dejavnosti, namenjene izboljšanju kakovosti predlogov za projekte v državah članicah, iz katerih je bilo doslej predloženih le malo projektov ali jih sploh ni bilo, na primer z izmenjavo informacij, pridobljenih izkušenj in najboljših praks ter spodbujanjem dejavnosti nacionalnih kontaktnih točk. Drugi ukrepi, ki bi služili istemu cilju, vključujejo ukrepe za ozaveščanje o možnostih financiranja in povečanje zmogljivosti teh držav članic, da bi identificirale potencialne vlagatelje projektov in jih podprle. Spodbujati bi bilo treba tudi projektna partnerstva med državami članicami in povezovanje med morebitnimi vlagatelji, zlasti za projekte velikega obsega.

| (57) | Da bi se izboljšala vloga držav članic pri upravljanju Sklada za inovacije in povečala preglednost, bi morala Komisija Odboru za podnebne spremembe poročati o izvajanju Sklada za inovacije ter zagotoviti analizo pričakovanega učinka projektov, ki so jim bila dodeljena sredstva, po sektorjih in po državah članicah. Komisija bi morala poročilo predložiti tudi Evropskemu parlamentu in Svetu ter ga objaviti. Če se vlagatelji strinjajo, bi morala, po zaključku razpisa za zbiranje predlogov, Komisija države članice obvestiti o vlogah za financiranje projektov na njihovem ozemlju in jim posredovati podrobne informacije o teh vlogah, da bi državam članicam olajšala usklajevanje podpore projektom. Poleg tega bi morala Komisija pred dodelitvijo sredstev obvestiti države članice o seznamu predhodno izbranih projektov. Države članice bi morale zagotoviti, da določbe za prenos v nacionalno zakonodajo ne ovirajo inovacij in so tehnološko nevtralne, Komisija pa bi morala zagotoviti tehnično pomoč, zlasti državam članicam z nizko stopnjo uspešnega sodelovanja, da bi se izboljšalo uspešno geografsko sodelovanje v Skladu za inovacije in povečala splošna kakovost predloženih projektov. Komisija bi morala zagotoviti tudi celovito spremljanje in poročanje, vključno z informacijami o napredku pri doseganju učinkovite, na kakovosti temelječe geografske pokritosti po vsej Uniji, in ustrezno nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

(57)

Da bi se izboljšala vloga držav članic pri upravljanju Sklada za inovacije in povečala preglednost, bi morala Komisija Odboru za podnebne spremembe poročati o izvajanju Sklada za inovacije ter zagotoviti analizo pričakovanega učinka projektov, ki so jim bila dodeljena sredstva, po sektorjih in po državah članicah. Komisija bi morala poročilo predložiti tudi Evropskemu parlamentu in Svetu ter ga objaviti. Če se vlagatelji strinjajo, bi morala, po zaključku razpisa za zbiranje predlogov, Komisija države članice obvestiti o vlogah za financiranje projektov na njihovem ozemlju in jim posredovati podrobne informacije o teh vlogah, da bi državam članicam olajšala usklajevanje podpore projektom. Poleg tega bi morala Komisija pred dodelitvijo sredstev obvestiti države članice o seznamu predhodno izbranih projektov. Države članice bi morale zagotoviti, da določbe za prenos v nacionalno zakonodajo ne ovirajo inovacij in so tehnološko nevtralne, Komisija pa bi morala zagotoviti tehnično pomoč, zlasti državam članicam z nizko stopnjo uspešnega sodelovanja, da bi se izboljšalo uspešno geografsko sodelovanje v Skladu za inovacije in povečala splošna kakovost predloženih projektov. Komisija bi morala zagotoviti tudi celovito spremljanje in poročanje, vključno z informacijami o napredku pri doseganju učinkovite, na kakovosti temelječe geografske pokritosti po vsej Uniji, in ustrezno nadaljnje ukrepanje.

| (58) | Za uskladitev z obsežno naravo evropskega zelenega dogovora bi bilo treba v postopku izbire projektov, podprtih z nepovratnimi sredstvi, dati prednost projektom, s katerimi se obravnava več vplivov na okolje. Da bi podprli posnemanje tehnologij ali rešitev, ki se podpirajo, in njihov hiter prodor na trg, bi bilo treba znanje iz projektov, ki se financirajo iz Sklada za inovacije, izmenjavati z drugimi ustreznimi projekti in z raziskovalci iz Unije, ki imajo legitimen interes. |
| --- | --- |

(58)

Za uskladitev z obsežno naravo evropskega zelenega dogovora bi bilo treba v postopku izbire projektov, podprtih z nepovratnimi sredstvi, dati prednost projektom, s katerimi se obravnava več vplivov na okolje. Da bi podprli posnemanje tehnologij ali rešitev, ki se podpirajo, in njihov hiter prodor na trg, bi bilo treba znanje iz projektov, ki se financirajo iz Sklada za inovacije, izmenjavati z drugimi ustreznimi projekti in z raziskovalci iz Unije, ki imajo legitimen interes.

| (59) | Pogodbe za razliko, pogodbe za razliko za ogljik in pogodbe s fiksnimi premijami so pomembni elementi za sprožanje zmanjševanja emisij v industriji prek širitve novih tehnologij, saj je z njimi mogoče vlagateljem v inovativne in okolju prijazne tehnologije jamčiti ceno, s katero se nagradi večje zmanjšanje emisij CO2 kot tisto, ki ga spodbujajo prevladujoče ravni cen ogljika v okviru EU ETS. Nabor ukrepov, ki jih lahko podpira Sklad za inovacije, bi bilo treba razširiti za zagotovitev podpore projektom na podlagi konkurenčnih dražbe, ki bi vodili v sklenitev pogodbe za razliko, pogodbe za razliko za ogljik ali pogodbe s fiksno premijo. Konkurenčne dražbe bi bile pomemben mehanizem za podporo razvoju tehnologij za razogljičenje ter bi optimizirale uporabo razpoložljivih virov. Vlagateljem v te tehnologije bi tudi ponudile gotovost. Da bi čim bolj zmanjšali morebitne pogojne obveznosti za proračun Unije, bi bilo treba pri oblikovanju pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik zagotoviti zmanjšanje tveganja, poleg tega pa bi bilo treba zagotoviti ustrezno kritje proračunskih obveznosti s polnim kritjem vsaj za prva dva kroga pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik z odobritvami, ki izhajajo iz prihodkov od prodaje pravic na dražbi, dodeljenih na podlagi člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES.
  Za pogodbe s fiksno premijo taka tveganja ne obstajajo, ker bo pravna obveznost krita z ustrezno proračunsko obveznostjo. Poleg tega bi morala Komisija po zaključku prvih dveh krogov pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik ter nato vsakič, ko je to potrebno, izvesti kvalitativno in kvantitativno oceno finančnih tveganj, ki izhajajo iz njihovega izvajanja. Na Komisijo bi se moralo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranega akta, da na podlagi rezultatov te ocene omogoči ustrezno stopnjo rezervacij namesto polnega kritja za nadaljnje kroge pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik. Tak pristop bi moral poleg pravic, ki so na voljo v Skladu za inovacije, upoštevati vse elemente, ki bi lahko zmanjšali finančna tveganja za proračun Unije, kot je morebitna prostovoljna delitev odgovornosti z državami članicami ali morebitni mehanizem pozavarovanja iz zasebnega sektorja. Zato je treba določiti odstopanja od delov naslova X Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Stopnja rezervacij za prva dva kroga pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik bi morala znašati 100 %.
  Vendar bi bilo treba z odstopanjem od člena 210(1), člena 211(1) in (2) ter člena 218(1) navedene uredbe v tej direktivi za nadaljnje kroge pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik določiti najnižjo stopnjo rezervacij v višini 50 % in najvišji delež prihodkov iz Sklada za inovacije, ki se uporabi za rezervacije, v višini 30 %, Komisija pa bi morala imeti možnost, da na podlagi izkušenj iz prvih dveh razpisov za zbiranje predlogov določi potrebno stopnjo rezervacij in znesek prihodkov, ki se uporabi za rezervacije. Skupna finančna obveznost, ki jo nosi proračun Unije, torej ne bi smela presegati 60 % prihodkov od prodaje na dražbi za Sklad za inovacije. Ker bodo rezervacije na splošno izhajale iz Sklada za inovacije, bi bilo treba poleg tega določiti odstopanja od pravil iz členov 212, 213 in 214 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 v zvezi s skupnim skladom za rezervacije, ustanovljenim na podlagi člena 212 navedene uredbe. Zaradi novosti pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik bi lahko bila potrebna tudi odstopanja od člena 209(2), točki (d) in (h), navedene uredbe, saj se ne zanašajo na učinek vzvoda/multiplikacijski učinek niti niso v celoti odvisne od predhodne ocene iz člena 219(3) zaradi povezave s členom 209(2), točka (d), in člena 219(6) navedene uredbe, saj izvajalski partnerji ne bodo imeli kreditne izpostavljenosti ali izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v okviru jamstva. Uporaba kakršnega koli odstopanja od Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 bi morala biti omejena na to, kar je potrebno. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za spremembo najvišjega deleža prihodkov iz Sklada za inovacije, ki se uporabi za rezervacije, za največ 20 odstotnih točk več, kot je določeno v tej direktivi. |
| --- | --- |

(59)

Pogodbe za razliko, pogodbe za razliko za ogljik in pogodbe s fiksnimi premijami so pomembni elementi za sprožanje zmanjševanja emisij v industriji prek širitve novih tehnologij, saj je z njimi mogoče vlagateljem v inovativne in okolju prijazne tehnologije jamčiti ceno, s katero se nagradi večje zmanjšanje emisij CO2 kot tisto, ki ga spodbujajo prevladujoče ravni cen ogljika v okviru EU ETS. Nabor ukrepov, ki jih lahko podpira Sklad za inovacije, bi bilo treba razširiti za zagotovitev podpore projektom na podlagi konkurenčnih dražbe, ki bi vodili v sklenitev pogodbe za razliko, pogodbe za razliko za ogljik ali pogodbe s fiksno premijo. Konkurenčne dražbe bi bile pomemben mehanizem za podporo razvoju tehnologij za razogljičenje ter bi optimizirale uporabo razpoložljivih virov. Vlagateljem v te tehnologije bi tudi ponudile gotovost. Da bi čim bolj zmanjšali morebitne pogojne obveznosti za proračun Unije, bi bilo treba pri oblikovanju pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik zagotoviti zmanjšanje tveganja, poleg tega pa bi bilo treba zagotoviti ustrezno kritje proračunskih obveznosti s polnim kritjem vsaj za prva dva kroga pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik z odobritvami, ki izhajajo iz prihodkov od prodaje pravic na dražbi, dodeljenih na podlagi člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES.

Za pogodbe s fiksno premijo taka tveganja ne obstajajo, ker bo pravna obveznost krita z ustrezno proračunsko obveznostjo. Poleg tega bi morala Komisija po zaključku prvih dveh krogov pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik ter nato vsakič, ko je to potrebno, izvesti kvalitativno in kvantitativno oceno finančnih tveganj, ki izhajajo iz njihovega izvajanja. Na Komisijo bi se moralo prenesti pooblastilo za sprejetje delegiranega akta, da na podlagi rezultatov te ocene omogoči ustrezno stopnjo rezervacij namesto polnega kritja za nadaljnje kroge pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik. Tak pristop bi moral poleg pravic, ki so na voljo v Skladu za inovacije, upoštevati vse elemente, ki bi lahko zmanjšali finančna tveganja za proračun Unije, kot je morebitna prostovoljna delitev odgovornosti z državami članicami ali morebitni mehanizem pozavarovanja iz zasebnega sektorja. Zato je treba določiti odstopanja od delov naslova X Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Stopnja rezervacij za prva dva kroga pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik bi morala znašati 100 %.

Vendar bi bilo treba z odstopanjem od člena 210(1), člena 211(1) in (2) ter člena 218(1) navedene uredbe v tej direktivi za nadaljnje kroge pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik določiti najnižjo stopnjo rezervacij v višini 50 % in najvišji delež prihodkov iz Sklada za inovacije, ki se uporabi za rezervacije, v višini 30 %, Komisija pa bi morala imeti možnost, da na podlagi izkušenj iz prvih dveh razpisov za zbiranje predlogov določi potrebno stopnjo rezervacij in znesek prihodkov, ki se uporabi za rezervacije. Skupna finančna obveznost, ki jo nosi proračun Unije, torej ne bi smela presegati 60 % prihodkov od prodaje na dražbi za Sklad za inovacije. Ker bodo rezervacije na splošno izhajale iz Sklada za inovacije, bi bilo treba poleg tega določiti odstopanja od pravil iz členov 212, 213 in 214 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 v zvezi s skupnim skladom za rezervacije, ustanovljenim na podlagi člena 212 navedene uredbe. Zaradi novosti pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik bi lahko bila potrebna tudi odstopanja od člena 209(2), točki (d) in (h), navedene uredbe, saj se ne zanašajo na učinek vzvoda/multiplikacijski učinek niti niso v celoti odvisne od predhodne ocene iz člena 219(3) zaradi povezave s členom 209(2), točka (d), in člena 219(6) navedene uredbe, saj izvajalski partnerji ne bodo imeli kreditne izpostavljenosti ali izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov v okviru jamstva. Uporaba kakršnega koli odstopanja od Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 bi morala biti omejena na to, kar je potrebno. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za spremembo najvišjega deleža prihodkov iz Sklada za inovacije, ki se uporabi za rezervacije, za največ 20 odstotnih točk več, kot je določeno v tej direktivi.

| (60) | Za Sklad za inovacije velja splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije, vzpostavljen z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta (20). |
| --- | --- |

(60)

Za Sklad za inovacije velja splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije, vzpostavljen z Uredbo (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta (20).

| (61) | V primeru začasne ustavitve dejavnosti naprave se brezplačna dodelitev prilagodi glede na ravni dejavnosti, o katerih je treba letno poročati. Poleg tega lahko pristojni organi začasno ustavijo izdajanje pravic do emisije napravam, ki so začasno ustavile dejavnosti, če ni dokazov, da jih bodo nadaljevale. Zato se od upravljavcev ne bi smelo več zahtevati, naj ob začasni ustavitvi dejavnosti pristojnemu organu dokažejo, da bo njihova naprava v določenem in razumnem roku nadaljevala proizvodnjo. |
| --- | --- |

(61)

V primeru začasne ustavitve dejavnosti naprave se brezplačna dodelitev prilagodi glede na ravni dejavnosti, o katerih je treba letno poročati. Poleg tega lahko pristojni organi začasno ustavijo izdajanje pravic do emisije napravam, ki so začasno ustavile dejavnosti, če ni dokazov, da jih bodo nadaljevale. Zato se od upravljavcev ne bi smelo več zahtevati, naj ob začasni ustavitvi dejavnosti pristojnemu organu dokažejo, da bo njihova naprava v določenem in razumnem roku nadaljevala proizvodnjo.

| (62) | Za popravke brezplačne dodelitve, odobrene nepremičnim napravam na podlagi člena 11(2) Direktive 2003/87/ES, je lahko potrebna dodelitev dodatnih brezplačnih pravic ali vračilo presežka pravic. V ta namen bi bilo treba uporabiti pravice, prihranjene za nove udeležence na podlagi člena 10a(7) Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(62)

Za popravke brezplačne dodelitve, odobrene nepremičnim napravam na podlagi člena 11(2) Direktive 2003/87/ES, je lahko potrebna dodelitev dodatnih brezplačnih pravic ali vračilo presežka pravic. V ta namen bi bilo treba uporabiti pravice, prihranjene za nove udeležence na podlagi člena 10a(7) Direktive 2003/87/ES.

| (63) | Od leta 2013 so proizvajalci električne energije dolžni kupiti vse pravice, ki jih potrebujejo za proizvodnjo električne energije. Kljub temu imajo nekatere države članice v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES možnost zagotoviti prehodno brezplačno dodelitev za posodobitev energetskega sektorja za obdobje 2021–2030. Tri države članice so se odločile za to možnost. Glede na to, da je potrebno hitro razogljičenje, zlasti v energetskem sektorju, bi bilo treba zadevnim državam članicam omogočiti prehodno brezplačno dodelitev zgolj za naložbe, izvedene do 31. decembra 2024. Te države bi morale imeti možnost, da vse preostale pravice za obdobje 2021–2030, ki se ne uporabijo za take naložbe, v deležu, ki ga določijo, dodajo skupni količini pravic, ki so zadevni državi članici dodeljene za prodajo na dražbi, ali pa uporabijo za podporo naložbam v okviru sklada za modernizacijo. Z izjemo roka za obvestilo glede pravic, prenesenih v sklad za modernizacijo, bi morala za te pravice veljati enaka pravila glede naložb, kot se uporabljajo za pravice, ki so že bile prenesene na podlagi člena 10d(4) Direktive 2003/87/ES. Da bi zagotovili predvidljivost in preglednost glede količin pravic, ki so na voljo za prodajo na dražbi ali za prehodno brezplačno dodelitev, in glede sredstev, ki jih upravlja sklad za modernizacijo, bi morale države članice Komisiji sporočiti količine preostalih pravic, ki jih bodo uporabile za vsakega od namenov, do 15. maja 2024. |
| --- | --- |

(63)

Od leta 2013 so proizvajalci električne energije dolžni kupiti vse pravice, ki jih potrebujejo za proizvodnjo električne energije. Kljub temu imajo nekatere države članice v skladu s členom 10c Direktive 2003/87/ES možnost zagotoviti prehodno brezplačno dodelitev za posodobitev energetskega sektorja za obdobje 2021–2030. Tri države članice so se odločile za to možnost. Glede na to, da je potrebno hitro razogljičenje, zlasti v energetskem sektorju, bi bilo treba zadevnim državam članicam omogočiti prehodno brezplačno dodelitev zgolj za naložbe, izvedene do 31. decembra 2024. Te države bi morale imeti možnost, da vse preostale pravice za obdobje 2021–2030, ki se ne uporabijo za take naložbe, v deležu, ki ga določijo, dodajo skupni količini pravic, ki so zadevni državi članici dodeljene za prodajo na dražbi, ali pa uporabijo za podporo naložbam v okviru sklada za modernizacijo. Z izjemo roka za obvestilo glede pravic, prenesenih v sklad za modernizacijo, bi morala za te pravice veljati enaka pravila glede naložb, kot se uporabljajo za pravice, ki so že bile prenesene na podlagi člena 10d(4) Direktive 2003/87/ES. Da bi zagotovili predvidljivost in preglednost glede količin pravic, ki so na voljo za prodajo na dražbi ali za prehodno brezplačno dodelitev, in glede sredstev, ki jih upravlja sklad za modernizacijo, bi morale države članice Komisiji sporočiti količine preostalih pravic, ki jih bodo uporabile za vsakega od namenov, do 15. maja 2024.

| (64) | Področje uporabe sklada za modernizacijo bi bilo treba uskladiti z najnovejšimi podnebnimi cilji Unije, pri čemer bi bilo treba zahtevati, da so naložbe usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora in Uredbo (EU) 2021/1119, ter odpraviti podporo za vse naložbe, povezane s proizvodnjo energije iz fosilnih goriv, razen kar zadeva podporo za take naložbe s prihodki iz pravic, prostovoljno prenesenih v sklad za modernizacijo v skladu s členom 10d(4) Direktive 2003/87/ES. Poleg tega bi moralo biti pod določenimi pogoji še naprej mogoče zagotavljati omejeno podporo takim naložbam s prihodki iz dodelitev iz člena 10(1), tretji pododstavek, te direktive, zlasti kadar se dejavnost šteje za okoljsko trajnostno na podlagi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (21), in kar zadeva pravice, prodane na dražbi do leta 2027. Za slednjo kategorijo pravic uporaba netrdnih fosilnih goriv v nadaljnji verigi poleg tega ne bi smela biti podprta s prihodki od pravic, prodanih na dražbi po letu 2028. Poleg tega bi bilo treba odstotek sklada za modernizacijo, ki ga je treba nameniti prednostnim naložbam, povečati na 80 % za pravice iz sklada za modernizacijo, prenesene v skladu s členom 10d(4) Direktive 2003/87/ES in iz člena 10(1), tretji pododstavek, navedene direktive, ter na 90 % za dodatni znesek 2,5 % skupne količine pravic za Unijo.
  Energetsko učinkovitost, vključno v zvezi z industrijo, prometom, stavbami, kmetijstvom in odpadki; ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov; in podporo za gospodinjstva za obravnavanje energetske revščine, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, bi bilo treba vključiti med prednostne naložbe. Da bi povečali preglednost in bolje ocenili učinek sklada za modernizacijo, bi moral Odbor za naložbe Odboru za podnebne spremembe vsako leto poročati o izkušnjah z ocenjevanjem naložb, zlasti z vidika zmanjšanja emisij in stroškov zmanjšanja emisij. |
| --- | --- |

(64)

Področje uporabe sklada za modernizacijo bi bilo treba uskladiti z najnovejšimi podnebnimi cilji Unije, pri čemer bi bilo treba zahtevati, da so naložbe usklajene s cilji evropskega zelenega dogovora in Uredbo (EU) 2021/1119, ter odpraviti podporo za vse naložbe, povezane s proizvodnjo energije iz fosilnih goriv, razen kar zadeva podporo za take naložbe s prihodki iz pravic, prostovoljno prenesenih v sklad za modernizacijo v skladu s členom 10d(4) Direktive 2003/87/ES. Poleg tega bi moralo biti pod določenimi pogoji še naprej mogoče zagotavljati omejeno podporo takim naložbam s prihodki iz dodelitev iz člena 10(1), tretji pododstavek, te direktive, zlasti kadar se dejavnost šteje za okoljsko trajnostno na podlagi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (21), in kar zadeva pravice, prodane na dražbi do leta 2027. Za slednjo kategorijo pravic uporaba netrdnih fosilnih goriv v nadaljnji verigi poleg tega ne bi smela biti podprta s prihodki od pravic, prodanih na dražbi po letu 2028. Poleg tega bi bilo treba odstotek sklada za modernizacijo, ki ga je treba nameniti prednostnim naložbam, povečati na 80 % za pravice iz sklada za modernizacijo, prenesene v skladu s členom 10d(4) Direktive 2003/87/ES in iz člena 10(1), tretji pododstavek, navedene direktive, ter na 90 % za dodatni znesek 2,5 % skupne količine pravic za Unijo.

Energetsko učinkovitost, vključno v zvezi z industrijo, prometom, stavbami, kmetijstvom in odpadki; ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov; in podporo za gospodinjstva za obravnavanje energetske revščine, tudi na podeželju in oddaljenih območjih, bi bilo treba vključiti med prednostne naložbe. Da bi povečali preglednost in bolje ocenili učinek sklada za modernizacijo, bi moral Odbor za naložbe Odboru za podnebne spremembe vsako leto poročati o izkušnjah z ocenjevanjem naložb, zlasti z vidika zmanjšanja emisij in stroškov zmanjšanja emisij.

| (65) | Z Direktivo (EU) 2018/410 so bile uvedene določbe v zvezi z ukinitvijo pravic iz količine pravic, ki jih imajo države članice in ki se lahko prodajo na dražbi, v primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju. Zaradi višjih podnebnih ambicij Unije in posledičnega pospešenega razogljičenja sektorja električne energije je taka ukinitev vse pomembnejša. Zato bi morala Komisija oceniti, ali je mogoče državam članicam olajšati uporabo ukinitve s spremembo ustreznih delegiranih aktov, sprejetih na podlagi člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(65)

Z Direktivo (EU) 2018/410 so bile uvedene določbe v zvezi z ukinitvijo pravic iz količine pravic, ki jih imajo države članice in ki se lahko prodajo na dražbi, v primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju. Zaradi višjih podnebnih ambicij Unije in posledičnega pospešenega razogljičenja sektorja električne energije je taka ukinitev vse pomembnejša. Zato bi morala Komisija oceniti, ali je mogoče državam članicam olajšati uporabo ukinitve s spremembo ustreznih delegiranih aktov, sprejetih na podlagi člena 10(4) Direktive 2003/87/ES.

| (66) | Prilagoditve brezplačne dodelitve pravic, ki so bile uvedene z Direktivo (EU) 2018/410 in so začele učinkovati z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1842 (22), so izboljšale učinkovitost in spodbude, ki jih zagotavlja brezplačna dodelitev, vendar so povečale upravno breme in povzročile, da pretekli datum izdaje brezplačne dodelitve 28. februarja ni bil uresničljiv. Da bi se bolje upoštevale prilagoditve brezplačne dodelitve pravic, je ustrezno izvesti prilagoditve ciklusa skladnosti. Rok, do katerega morajo pristojni organi brezplačno dodeliti pravice, bi bilo zato treba odložiti z 28. februarja na 30. junij, rok, do katerega morajo upravljavci predati pravice, pa s 30. aprila na 30. september. |
| --- | --- |

(66)

Prilagoditve brezplačne dodelitve pravic, ki so bile uvedene z Direktivo (EU) 2018/410 in so začele učinkovati z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1842 (22), so izboljšale učinkovitost in spodbude, ki jih zagotavlja brezplačna dodelitev, vendar so povečale upravno breme in povzročile, da pretekli datum izdaje brezplačne dodelitve 28. februarja ni bil uresničljiv. Da bi se bolje upoštevale prilagoditve brezplačne dodelitve pravic, je ustrezno izvesti prilagoditve ciklusa skladnosti. Rok, do katerega morajo pristojni organi brezplačno dodeliti pravice, bi bilo zato treba odložiti z 28. februarja na 30. junij, rok, do katerega morajo upravljavci predati pravice, pa s 30. aprila na 30. september.

| (67) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 (23) določa pravila o spremljanju emisij iz biomase, usklajenih s pravili o uporabi biomase iz zakonodaje Unije o energiji iz obnovljivih virov. Ob izpopolnjevanju zakonodaje v zvezi s trajnostnimi merili za biomaso, pri čemer so najnovejša pravila določena v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (24), bi bilo treba prenos izvedbenih pooblastil iz člena 14(1) Direktive 2003/87/ES izrecno razširiti na sprejemanje potrebnih prilagoditev za uporabo trajnostnih meril za biomaso, vključno z biogorivi, tekočimi biogorivi in biomasnimi gorivi, v EU ETS. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za določitev načina, kako upoštevati shranjevanje emisij iz mešanic biomase z ničelnimi stopnjami emisij in biomase, ki ni iz virov z ničelno stopnjo. |
| --- | --- |

(67)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 (23) določa pravila o spremljanju emisij iz biomase, usklajenih s pravili o uporabi biomase iz zakonodaje Unije o energiji iz obnovljivih virov. Ob izpopolnjevanju zakonodaje v zvezi s trajnostnimi merili za biomaso, pri čemer so najnovejša pravila določena v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (24), bi bilo treba prenos izvedbenih pooblastil iz člena 14(1) Direktive 2003/87/ES izrecno razširiti na sprejemanje potrebnih prilagoditev za uporabo trajnostnih meril za biomaso, vključno z biogorivi, tekočimi biogorivi in biomasnimi gorivi, v EU ETS. Poleg tega bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za določitev načina, kako upoštevati shranjevanje emisij iz mešanic biomase z ničelnimi stopnjami emisij in biomase, ki ni iz virov z ničelno stopnjo.

| (68) | Obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva so lahko pomembna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti. Kadar se reciklirana ogljična goriva ter obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora proizvajajo iz zajetega CO2 v okviru dejavnosti, zajete s to direktivo, bi bilo treba upoštevati emisije v okviru te dejavnosti. Za zagotovitev, da obnovljiva goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, ter preprečitev dvojnega štetja goriv, ki prispevajo k temu, je primerno, da se pooblastilo Komisije iz člena 14(1) Direktive 2003/87/ES izrecno razširi na sprejemanje izvedbenih aktov za določitev potrebnih prilagoditev načina, kako upoštevati poznejši izpust CO2 na način, ki zagotavlja upoštevanje vseh emisij, tudi kjer se taka goriva proizvajajo iz zajetega CO2 zunaj Unije, ob hkratnem preprečevanju dvojnega štetja in zagotavljanju ustreznih spodbud za zajem emisij, med drugim tudi ob upoštevanju obravnave teh goriv na podlagi Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(68)

Obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora ter reciklirana ogljična goriva so lahko pomembna za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti. Kadar se reciklirana ogljična goriva ter obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora proizvajajo iz zajetega CO2 v okviru dejavnosti, zajete s to direktivo, bi bilo treba upoštevati emisije v okviru te dejavnosti. Za zagotovitev, da obnovljiva goriva nebiološkega izvora in reciklirana ogljična goriva prispevajo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, ter preprečitev dvojnega štetja goriv, ki prispevajo k temu, je primerno, da se pooblastilo Komisije iz člena 14(1) Direktive 2003/87/ES izrecno razširi na sprejemanje izvedbenih aktov za določitev potrebnih prilagoditev načina, kako upoštevati poznejši izpust CO2 na način, ki zagotavlja upoštevanje vseh emisij, tudi kjer se taka goriva proizvajajo iz zajetega CO2 zunaj Unije, ob hkratnem preprečevanju dvojnega štetja in zagotavljanju ustreznih spodbud za zajem emisij, med drugim tudi ob upoštevanju obravnave teh goriv na podlagi Direktive (EU) 2018/2001.

| (69) | Ker se bodo za prenos CO2 poleg cevovodov predvidoma uporabljala tudi druga sredstva, kot so ladje in tovornjaki, bi bilo treba prenos toplogrednih plinov za shranjevanje, ki je zdaj zajet s Prilogo I k Direktivi 2003/87/ES, zaradi enakega obravnavanja razširiti na vsa sredstva za prenos ne glede na to, ali so ta sredstva zajeta z EU ETS. Kadar so emisije iz prenosa zajete tudi z drugo dejavnostjo na podlagi Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba emisije upoštevati v okviru navedene druge dejavnosti, da se prepreči dvojno štetje. |
| --- | --- |

(69)

Ker se bodo za prenos CO2 poleg cevovodov predvidoma uporabljala tudi druga sredstva, kot so ladje in tovornjaki, bi bilo treba prenos toplogrednih plinov za shranjevanje, ki je zdaj zajet s Prilogo I k Direktivi 2003/87/ES, zaradi enakega obravnavanja razširiti na vsa sredstva za prenos ne glede na to, ali so ta sredstva zajeta z EU ETS. Kadar so emisije iz prenosa zajete tudi z drugo dejavnostjo na podlagi Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba emisije upoštevati v okviru navedene druge dejavnosti, da se prepreči dvojno štetje.

| (70) | Zaradi izključitve naprav, ki uporabljajo izključno biomaso, iz EU ETS so se pojavili primeri, ko so naprave, v katerih zgoreva velik delež biomase, s pridobitvijo brezplačnih pravic, ki močno presegajo dejanske emisije, ustvarile nepričakovan dobiček. Zato bi bilo treba uvesti mejno vrednost za zgorevanje biomase po ničelni stopnji, ob prekoračitvi katere se naprave izključijo iz EU ETS. Uvedba mejne vrednosti bi zagotovila večjo gotovost glede tega, katere naprave spadajo na področje uporabe EU ETS, in omogočila enakomernejšo porazdelitev brezplačnih pravic zlasti med sektorje, pri katerih obstaja večje tveganje za selitev virov ogljika. Mejno vrednost bi bilo treba določiti na ravni 95 %, da se uravnotežijo koristi in slabosti tega, da naprave ostanejo vključene na področje uporabe EU ETS. Zato naprav, ki so ohranile fizično zmogljivost za zgorevanje fosilnih goriv, ne bi smeli spodbujati k ponovni uporabi takih goriv. Mejna vrednost 95 % bi zagotovila, da bodo, kadar naprava uporablja fosilna goriva z namenom, da ostane vključena na področje uporabe EU ETS, zato da bi bila upravičena do brezplačne dodelitve pravic, stroški ogljika, povezani z uporabo teh fosilnih goriv, dovolj pomembni, da bi odvračali od uporabe teh fosilnih goriv.
  Ta mejna vrednost bi tudi zagotovila, da bi naprave, ki uporabljajo znatno količino fosilnih goriv, še naprej izpolnjevale obveznosti spremljanja iz EU ETS, s čimer se bi preprečilo morebitno izogibanje obstoječim obveznostim spremljanja, poročanja in preverjanja. Hkrati bi bilo treba s prožnim mehanizmom še naprej spodbujati naprave, ki zgorevajo manjši delež biomase z ničelno stopnjo, da bi še naprej zmanjševali zgorevanje fosilnih goriv, hkrati pa ostali v okviru sistema EU ETS, dokler njihova uporaba trajnostne biomase ne bi bila tako velika, da njihova vključitev v EU ETS ne bi bila več upravičena. Poleg tega so izkušnje pokazale, da izključitev naprav, ki uporabljajo izključno biomaso in ki dejansko predstavljajo mejno vrednost 100 %, razen za zgorevanje fosilnih goriv v fazah zagona in ustavitve, zahteva ponovno oceno in natančnejšo opredelitev. Mejna vrednost 95 % omogoča zgorevanje fosilnih goriv v fazah zagona in ustavitve. |
| --- | --- |

(70)

Zaradi izključitve naprav, ki uporabljajo izključno biomaso, iz EU ETS so se pojavili primeri, ko so naprave, v katerih zgoreva velik delež biomase, s pridobitvijo brezplačnih pravic, ki močno presegajo dejanske emisije, ustvarile nepričakovan dobiček. Zato bi bilo treba uvesti mejno vrednost za zgorevanje biomase po ničelni stopnji, ob prekoračitvi katere se naprave izključijo iz EU ETS. Uvedba mejne vrednosti bi zagotovila večjo gotovost glede tega, katere naprave spadajo na področje uporabe EU ETS, in omogočila enakomernejšo porazdelitev brezplačnih pravic zlasti med sektorje, pri katerih obstaja večje tveganje za selitev virov ogljika. Mejno vrednost bi bilo treba določiti na ravni 95 %, da se uravnotežijo koristi in slabosti tega, da naprave ostanejo vključene na področje uporabe EU ETS. Zato naprav, ki so ohranile fizično zmogljivost za zgorevanje fosilnih goriv, ne bi smeli spodbujati k ponovni uporabi takih goriv. Mejna vrednost 95 % bi zagotovila, da bodo, kadar naprava uporablja fosilna goriva z namenom, da ostane vključena na področje uporabe EU ETS, zato da bi bila upravičena do brezplačne dodelitve pravic, stroški ogljika, povezani z uporabo teh fosilnih goriv, dovolj pomembni, da bi odvračali od uporabe teh fosilnih goriv.

Ta mejna vrednost bi tudi zagotovila, da bi naprave, ki uporabljajo znatno količino fosilnih goriv, še naprej izpolnjevale obveznosti spremljanja iz EU ETS, s čimer se bi preprečilo morebitno izogibanje obstoječim obveznostim spremljanja, poročanja in preverjanja. Hkrati bi bilo treba s prožnim mehanizmom še naprej spodbujati naprave, ki zgorevajo manjši delež biomase z ničelno stopnjo, da bi še naprej zmanjševali zgorevanje fosilnih goriv, hkrati pa ostali v okviru sistema EU ETS, dokler njihova uporaba trajnostne biomase ne bi bila tako velika, da njihova vključitev v EU ETS ne bi bila več upravičena. Poleg tega so izkušnje pokazale, da izključitev naprav, ki uporabljajo izključno biomaso in ki dejansko predstavljajo mejno vrednost 100 %, razen za zgorevanje fosilnih goriv v fazah zagona in ustavitve, zahteva ponovno oceno in natančnejšo opredelitev. Mejna vrednost 95 % omogoča zgorevanje fosilnih goriv v fazah zagona in ustavitve.

| (71) | Da bi spodbudile uvajanje nizkoogljičnih in brezogljičnih tehnologij, bi morale države članice upravljavcem omogočiti, da ostanejo vključeni na področje uporabe EU ETS do konca sedanjega in naslednjega petletnega obdobja iz člena 11(1) Direktive 2003/97/ES, če je naprava spremenila svoj proizvodni proces, da bi zmanjšala emisije toplogrednih plinov, in več ne dosega praga 20 MW skupne nazivne vhodne toplotne moči. |
| --- | --- |

(71)

Da bi spodbudile uvajanje nizkoogljičnih in brezogljičnih tehnologij, bi morale države članice upravljavcem omogočiti, da ostanejo vključeni na področje uporabe EU ETS do konca sedanjega in naslednjega petletnega obdobja iz člena 11(1) Direktive 2003/97/ES, če je naprava spremenila svoj proizvodni proces, da bi zmanjšala emisije toplogrednih plinov, in več ne dosega praga 20 MW skupne nazivne vhodne toplotne moči.

| (72) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) je 28. marca 2022 objavil končno poročilo o pravicah do emisij in povezanih izvedenih finančnih instrumentih. Poročilo je obsežna analiza celovitosti evropskega trga ogljika ter zagotavlja strokovno znanje in priporočila v zvezi z ohranjanjem pravilnega delovanja trga ogljika. Da bi redno spremljali celovitost in preglednost trga, bi moral ESMA redno poročati. ESMA v okviru svoje pristojnosti že ocenjuje razvoj trga in po potrebi zagotavlja priporočila v svojem poročilu o trendih, tveganjih in ranljivostih v skladu s členom 32(3) Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Analiza evropskega trga ogljika, ki vključuje dražbe pravic do emisije, trgovanje s pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti na mestu trgovanja in na prostem trgu, bi morala biti del tega letnega poročanja. Ta obveznost bi privedla do poenostavitve poročanja ESMA in omogočila medtržne primerjave, zlasti zaradi močnih povezav med EU ETS in trgi izvedenih finančnih instrumentov na osnovne proizvode.
  Taka redna analiza ESMA bi morala zlasti spremljati morebitne nestanovitnosti trga in razvoj cen, delovanje dražb in trgovalnih operacij na trgih, likvidnost in količine, s katerimi se trguje, ter kategorije in trgovalne navade udeležencev na trgu, vključno s špekulativnimi dejavnostmi, ki znatno vplivajo na cene. Njene ocene bi morale po potrebi vključevati priporočila za izboljšanje celovitosti in preglednosti trga ter obveznosti poročanja, pa tudi za izboljšanje preprečevanja in odkrivanja zlorabe trga ter za pomoč pri ohranjanju urejenih trgov za pravice do emisije in njihove izvedene finančne instrumente. Komisija bi morala ustrezno upoštevati ocene in priporočila v okviru letnega poročila o trgu ogljika in po potrebi v poročilih za zagotavljanje boljšega delovanja trga ogljika. |
| --- | --- |

(72)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) je 28. marca 2022 objavil končno poročilo o pravicah do emisij in povezanih izvedenih finančnih instrumentih. Poročilo je obsežna analiza celovitosti evropskega trga ogljika ter zagotavlja strokovno znanje in priporočila v zvezi z ohranjanjem pravilnega delovanja trga ogljika. Da bi redno spremljali celovitost in preglednost trga, bi moral ESMA redno poročati. ESMA v okviru svoje pristojnosti že ocenjuje razvoj trga in po potrebi zagotavlja priporočila v svojem poročilu o trendih, tveganjih in ranljivostih v skladu s členom 32(3) Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (25). Analiza evropskega trga ogljika, ki vključuje dražbe pravic do emisije, trgovanje s pravicami do emisije in njihovimi izvedenimi finančnimi instrumenti na mestu trgovanja in na prostem trgu, bi morala biti del tega letnega poročanja. Ta obveznost bi privedla do poenostavitve poročanja ESMA in omogočila medtržne primerjave, zlasti zaradi močnih povezav med EU ETS in trgi izvedenih finančnih instrumentov na osnovne proizvode.

Taka redna analiza ESMA bi morala zlasti spremljati morebitne nestanovitnosti trga in razvoj cen, delovanje dražb in trgovalnih operacij na trgih, likvidnost in količine, s katerimi se trguje, ter kategorije in trgovalne navade udeležencev na trgu, vključno s špekulativnimi dejavnostmi, ki znatno vplivajo na cene. Njene ocene bi morale po potrebi vključevati priporočila za izboljšanje celovitosti in preglednosti trga ter obveznosti poročanja, pa tudi za izboljšanje preprečevanja in odkrivanja zlorabe trga ter za pomoč pri ohranjanju urejenih trgov za pravice do emisije in njihove izvedene finančne instrumente. Komisija bi morala ustrezno upoštevati ocene in priporočila v okviru letnega poročila o trgu ogljika in po potrebi v poročilih za zagotavljanje boljšega delovanja trga ogljika.

| (73) | Da bi dodatno spodbudili naložbe, potrebne za razogljičenje daljinskega ogrevanja, in obravnavali socialne vidike, povezane z visokimi cenami energije in visoko intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov iz naprav za daljinsko ogrevanje v državah članicah z zelo visokim deležem emisij iz daljinskega ogrevanja v primerjavi z velikostjo gospodarstva, bi bilo treba upravljavcem omogočiti, da zaprosijo za dodatno prehodno brezplačno dodelitev za naprave za daljinsko ogrevanje, dodatno vrednost brezplačne dodelitve pa bi bilo treba vložiti v znatno zmanjšanje emisij pred letom 2030. Za zagotovitev teh zmanjšanj bi morala biti dodatna prehodna brezplačna dodelitev pogojena z izvedenimi naložbami in doseženim zmanjšanjem emisij, kot je določeno v načrtih za podnebno nevtralnost, ki jih upravljavci pripravijo za ustrezne naprave. |
| --- | --- |

(73)

Da bi dodatno spodbudili naložbe, potrebne za razogljičenje daljinskega ogrevanja, in obravnavali socialne vidike, povezane z visokimi cenami energije in visoko intenzivnostjo emisij toplogrednih plinov iz naprav za daljinsko ogrevanje v državah članicah z zelo visokim deležem emisij iz daljinskega ogrevanja v primerjavi z velikostjo gospodarstva, bi bilo treba upravljavcem omogočiti, da zaprosijo za dodatno prehodno brezplačno dodelitev za naprave za daljinsko ogrevanje, dodatno vrednost brezplačne dodelitve pa bi bilo treba vložiti v znatno zmanjšanje emisij pred letom 2030. Za zagotovitev teh zmanjšanj bi morala biti dodatna prehodna brezplačna dodelitev pogojena z izvedenimi naložbami in doseženim zmanjšanjem emisij, kot je določeno v načrtih za podnebno nevtralnost, ki jih upravljavci pripravijo za ustrezne naprave.

| (74) | Nepričakovana ali nenadna pretirana zvišanja cen na trgu ogljika lahko negativno vplivajo na tržno predvidljivost, ki je bistvena za načrtovanje naložb v razogljičenje. Zato bi bilo treba ukrep, ki se uporablja v primeru pretiranega nihanja cen na trgu za trgovanje s pravicami do emisij iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, pazljivo okrepiti, da se izboljša njegova odzivnost na neupravičena nihanja cen. Če je izpolnjen sprožilni pogoj na podlagi zvišanja povprečne cene pravice, bi se moral ta zaščitni ukrep, ki temelji na pravilih, uporabiti samodejno, pri čemer se vnaprej določeno število pravic sprosti iz rezerve za stabilnost trga, ki je bila vzpostavljena s Sklepom (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta (26). Komisija bi morala pozorno spremljati sprožilni pogoj in ga mesečno objavljati, da bi izboljšala preglednost. Za zagotovitev urejene dražbe pravic, sproščenih iz rezerve za stabilnost trga na podlagi tega zaščitnega ukrepa, in za izboljšanje predvidljivosti trga se ta ukrep ne bi smel ponovno uporabiti vsaj dvanajst mesecev po izteku prejšnje sprostitve pravic na trg v okviru ukrepa. |
| --- | --- |

(74)

Nepričakovana ali nenadna pretirana zvišanja cen na trgu ogljika lahko negativno vplivajo na tržno predvidljivost, ki je bistvena za načrtovanje naložb v razogljičenje. Zato bi bilo treba ukrep, ki se uporablja v primeru pretiranega nihanja cen na trgu za trgovanje s pravicami do emisij iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, pazljivo okrepiti, da se izboljša njegova odzivnost na neupravičena nihanja cen. Če je izpolnjen sprožilni pogoj na podlagi zvišanja povprečne cene pravice, bi se moral ta zaščitni ukrep, ki temelji na pravilih, uporabiti samodejno, pri čemer se vnaprej določeno število pravic sprosti iz rezerve za stabilnost trga, ki je bila vzpostavljena s Sklepom (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta (26). Komisija bi morala pozorno spremljati sprožilni pogoj in ga mesečno objavljati, da bi izboljšala preglednost. Za zagotovitev urejene dražbe pravic, sproščenih iz rezerve za stabilnost trga na podlagi tega zaščitnega ukrepa, in za izboljšanje predvidljivosti trga se ta ukrep ne bi smel ponovno uporabiti vsaj dvanajst mesecev po izteku prejšnje sprostitve pravic na trg v okviru ukrepa.

| (75) | Komisija je v sporočilu z dne 17. septembra 2020 z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov izpostavila poseben izziv pri zmanjševanju emisij v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa. Zato je Komisija napovedala, da bi lahko nadaljnja razširitev trgovanja z emisijami vključevala emisije iz stavb in cestnega prometa, pri čemer je navedla, da bi vključitev vseh emisij zaradi zgorevanja goriv prinesla pomembne koristi. Trgovanje z emisijami bi se moralo uporabljati za goriva, ki se uporabljajo za zgorevanje v stavnem sektorju ter sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, ki ustrezajo industrijskim dejavnostim, ki niso zajete v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, kot je ogrevanje industrijskih obratov (v nadaljnjem besedilu: stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatni sektorji). Za te sektorje bi bilo treba vzpostaviti ločen, a vzporedni sistem trgovanja z emisijami, da bi preprečili kakršne koli motnje dobro delujočega sistema trgovanja z emisijami za nepremične naprave in letalstvo. Novi sistem je dopolnjen s politikami za oblikovanje pričakovanj udeležencev na trgu in zagotovitev signala cene ogljika za celotno gospodarstvo, hkrati pa zagotavlja ukrepe za preprečevanje neupravičenih vplivov cen. Pretekle izkušnje so pokazale, da je treba za razvoj novega sistema vzpostaviti učinkovit sistem spremljanja, poročanja in preverjanja. Za zagotovitev sinergij in usklajenosti z obstoječo infrastrukturo Unije za EU ETS, je ustrezno, da se sistem za trgovanje z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje vzpostavi s spremembo Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je v sporočilu z dne 17. septembra 2020 z naslovom Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov izpostavila poseben izziv pri zmanjševanju emisij v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa. Zato je Komisija napovedala, da bi lahko nadaljnja razširitev trgovanja z emisijami vključevala emisije iz stavb in cestnega prometa, pri čemer je navedla, da bi vključitev vseh emisij zaradi zgorevanja goriv prinesla pomembne koristi. Trgovanje z emisijami bi se moralo uporabljati za goriva, ki se uporabljajo za zgorevanje v stavnem sektorju ter sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, ki ustrezajo industrijskim dejavnostim, ki niso zajete v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, kot je ogrevanje industrijskih obratov (v nadaljnjem besedilu: stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatni sektorji). Za te sektorje bi bilo treba vzpostaviti ločen, a vzporedni sistem trgovanja z emisijami, da bi preprečili kakršne koli motnje dobro delujočega sistema trgovanja z emisijami za nepremične naprave in letalstvo. Novi sistem je dopolnjen s politikami za oblikovanje pričakovanj udeležencev na trgu in zagotovitev signala cene ogljika za celotno gospodarstvo, hkrati pa zagotavlja ukrepe za preprečevanje neupravičenih vplivov cen. Pretekle izkušnje so pokazale, da je treba za razvoj novega sistema vzpostaviti učinkovit sistem spremljanja, poročanja in preverjanja. Za zagotovitev sinergij in usklajenosti z obstoječo infrastrukturo Unije za EU ETS, je ustrezno, da se sistem za trgovanje z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje vzpostavi s spremembo Direktive 2003/87/ES.

| (76) | Za vzpostavitev potrebnega izvedbenega okvira in zagotovitev ustreznega časovnega okvira za doseganje cilja za leto 2030 bi se moralo trgovanje z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih začeti leta 2025. V prvih letih bi se moralo od reguliranih subjektov zahtevati, da imajo dovoljenje za emisije toplogrednih plinov ter poročajo o svojih emisijah za leta 2024 do 2026. Izdajanje pravic in obveznosti glede skladnosti bi se morale uporabljati za te subjekte od leta 2027. To zaporedje bi omogočilo, da se začne urejeno in učinkovito trgovanje z emisijami v teh sektorjih. Poleg tega bi se tako omogočila vzpostavitev ukrepov za zagotovitev družbeno pravičnega uvajanja trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih za ublažitev vpliva cene ogljika na ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza. |
| --- | --- |

(76)

Za vzpostavitev potrebnega izvedbenega okvira in zagotovitev ustreznega časovnega okvira za doseganje cilja za leto 2030 bi se moralo trgovanje z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih začeti leta 2025. V prvih letih bi se moralo od reguliranih subjektov zahtevati, da imajo dovoljenje za emisije toplogrednih plinov ter poročajo o svojih emisijah za leta 2024 do 2026. Izdajanje pravic in obveznosti glede skladnosti bi se morale uporabljati za te subjekte od leta 2027. To zaporedje bi omogočilo, da se začne urejeno in učinkovito trgovanje z emisijami v teh sektorjih. Poleg tega bi se tako omogočila vzpostavitev ukrepov za zagotovitev družbeno pravičnega uvajanja trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih za ublažitev vpliva cene ogljika na ranljiva gospodinjstva in uporabnike prevoza.

| (77) | Zaradi zelo velikega števila majhnih onesnaževalcev v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih točke reguliranja ni mogoče vzpostaviti na ravni subjektov, ki neposredno izpuščajo toplogredne pline, kot to velja za nepremične naprave in letalstvo. Zaradi tehnične izvedljivosti in upravne učinkovitosti je primerneje, da se točka reguliranja določi v zgornjem delu dobavne verige. Dejanje, ki sproži obveznost glede skladnosti v okviru novega sistema za trgovanje z emisijami, bi moralo biti sprostitev goriv, ki se uporabljajo za zgorevanje v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa, tudi za cestni promet toplogrednih plinov za namene njihovega geološkega shranjevanja, ter v dodatnih sektorjih, ki ustrezajo industrijskim dejavnostim, ki niso zajete v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES. Sprostitev goriv, ki se uporabljajo pri dejavnostih na podlagi Priloge I k tej direktivi, v porabo se ne bi smela upoštevati, da bi se preprečilo dvojno kritje. |
| --- | --- |

(77)

Zaradi zelo velikega števila majhnih onesnaževalcev v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih točke reguliranja ni mogoče vzpostaviti na ravni subjektov, ki neposredno izpuščajo toplogredne pline, kot to velja za nepremične naprave in letalstvo. Zaradi tehnične izvedljivosti in upravne učinkovitosti je primerneje, da se točka reguliranja določi v zgornjem delu dobavne verige. Dejanje, ki sproži obveznost glede skladnosti v okviru novega sistema za trgovanje z emisijami, bi moralo biti sprostitev goriv, ki se uporabljajo za zgorevanje v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa, tudi za cestni promet toplogrednih plinov za namene njihovega geološkega shranjevanja, ter v dodatnih sektorjih, ki ustrezajo industrijskim dejavnostim, ki niso zajete v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES. Sprostitev goriv, ki se uporabljajo pri dejavnostih na podlagi Priloge I k tej direktivi, v porabo se ne bi smela upoštevati, da bi se preprečilo dvojno kritje.

| (78) | Regulirane subjekte v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih in točko reguliranja bi bilo treba s potrebnimi prilagoditvami opredeliti v skladu s sistemom trošarine, ki ga določa Direktiva Sveta (EU) 2020/262 (27), saj navedena direktiva že določa zanesljiv sistem nadzora za vse količine goriv, ki se sprostijo v porabo, za namene plačila trošarin. Obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES se ne bi smele uporabljati za končne porabnike goriv v teh sektorjih. |
| --- | --- |

(78)

Regulirane subjekte v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih in točko reguliranja bi bilo treba s potrebnimi prilagoditvami opredeliti v skladu s sistemom trošarine, ki ga določa Direktiva Sveta (EU) 2020/262 (27), saj navedena direktiva že določa zanesljiv sistem nadzora za vse količine goriv, ki se sprostijo v porabo, za namene plačila trošarin. Obveznosti na podlagi Direktive 2003/87/ES se ne bi smele uporabljati za končne porabnike goriv v teh sektorjih.

| (79) | Za regulirane subjekte, ki spadajo na področje uporabe sistema za trgovanje z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, bi se morale uporabljati podobne zahteve glede dovoljenja za emisije toplogrednih plinov kot za upravljavce nepremičnih naprav. Določiti je treba pravila o vlogah za dovoljenja, pogojih za izdajanje dovoljenj, njihovi vsebini in pregledu ter morebitnih spremembah, povezanih z reguliranim subjektom. Za zagotovitev urejenega začetka delovanja novega sistema bi morale države članice zagotoviti, da imajo regulirani subjekti, ki spadajo na področje uporabe novega sistema za trgovanja z emisijami, veljavno dovoljenje od začetka delovanja sistema leta 2025. |
| --- | --- |

(79)

Za regulirane subjekte, ki spadajo na področje uporabe sistema za trgovanje z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, bi se morale uporabljati podobne zahteve glede dovoljenja za emisije toplogrednih plinov kot za upravljavce nepremičnih naprav. Določiti je treba pravila o vlogah za dovoljenja, pogojih za izdajanje dovoljenj, njihovi vsebini in pregledu ter morebitnih spremembah, povezanih z reguliranim subjektom. Za zagotovitev urejenega začetka delovanja novega sistema bi morale države članice zagotoviti, da imajo regulirani subjekti, ki spadajo na področje uporabe novega sistema za trgovanja z emisijami, veljavno dovoljenje od začetka delovanja sistema leta 2025.

| (80) | Skupna količina pravic za novi sistem trgovanja z emisijami bi moral slediti linearni krivulji, da se doseže cilj zmanjšanja emisij do leta 2030, ob upoštevanju stroškovno učinkovitega prispevka stavbnega sektorja in sektorja cestnega prometa v obliki zmanjšanja emisij za 43 % v primerjavi z letom 2005 do leta 2030 in kombiniranega stroškovno učinkovitega prispevka dodatnih sektorjev za 42 % v primerjavi z letom 2005 do leta 2030. Skupno količino pravic bi bilo treba prvič določiti leta 2027, slediti pa bi morala krivulji, ki se začne leta 2024 z mejnimi vrednostmi emisij za leto 2024, izračunanimi v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (28) na podlagi referenčnih emisij za zajete sektorje za leto 2005 in obdobje 2016–2018, kot je določeno v členu 4(3) te uredbe. V skladu s tem bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja določiti na 5,10 %. Od leta 2028 bi bilo treba določiti skupno količino pravic na podlagi povprečnih sporočenih emisij za leta 2024, 2025 in 2026, skupna količina pravic pa bi se morala zmanjševati za isto absolutno letno stopnjo zmanjšanja, kot se določi od leta 2024, kar ustreza 5,38-odstotnemu linearnemu faktorju zmanjšanja v primerjavi s primerljivo vrednostjo zgoraj opredeljene krivulje leta 2025. Če so te emisije znatno večje od te vrednosti krivulje in taka razlika ni posledica majhnih razlik v metodologijah merjenja emisij, bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja prilagoditi, da se do leta 2030 doseže potrebno raven zmanjšanja emisij. |
| --- | --- |

(80)

Skupna količina pravic za novi sistem trgovanja z emisijami bi moral slediti linearni krivulji, da se doseže cilj zmanjšanja emisij do leta 2030, ob upoštevanju stroškovno učinkovitega prispevka stavbnega sektorja in sektorja cestnega prometa v obliki zmanjšanja emisij za 43 % v primerjavi z letom 2005 do leta 2030 in kombiniranega stroškovno učinkovitega prispevka dodatnih sektorjev za 42 % v primerjavi z letom 2005 do leta 2030. Skupno količino pravic bi bilo treba prvič določiti leta 2027, slediti pa bi morala krivulji, ki se začne leta 2024 z mejnimi vrednostmi emisij za leto 2024, izračunanimi v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (28) na podlagi referenčnih emisij za zajete sektorje za leto 2005 in obdobje 2016–2018, kot je določeno v členu 4(3) te uredbe. V skladu s tem bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja določiti na 5,10 %. Od leta 2028 bi bilo treba določiti skupno količino pravic na podlagi povprečnih sporočenih emisij za leta 2024, 2025 in 2026, skupna količina pravic pa bi se morala zmanjševati za isto absolutno letno stopnjo zmanjšanja, kot se določi od leta 2024, kar ustreza 5,38-odstotnemu linearnemu faktorju zmanjšanja v primerjavi s primerljivo vrednostjo zgoraj opredeljene krivulje leta 2025. Če so te emisije znatno večje od te vrednosti krivulje in taka razlika ni posledica majhnih razlik v metodologijah merjenja emisij, bi bilo treba linearni faktor zmanjšanja prilagoditi, da se do leta 2030 doseže potrebno raven zmanjšanja emisij.

| (81) | Prodaja pravic na dražbi je najpreprostejši in ekonomsko najučinkovitejši način dodeljevanja pravic do emisije in tudi preprečuje nepričakovane dobičke. Stavbni sektor in sektor cestnega prometa se spopadata z razmeroma majhnim pritiskom konkurence zunaj Unije ali pa se z njim sploh ne spopadata, poleg tega pa nista izpostavljena tveganju za selitev virov ogljika. Zato bi se morale pravice za stavbe in cestni promet dodeliti le na podlagi prodaje na dražbi, brezplačne dodelitve pa ne bi smelo biti. |
| --- | --- |

(81)

Prodaja pravic na dražbi je najpreprostejši in ekonomsko najučinkovitejši način dodeljevanja pravic do emisije in tudi preprečuje nepričakovane dobičke. Stavbni sektor in sektor cestnega prometa se spopadata z razmeroma majhnim pritiskom konkurence zunaj Unije ali pa se z njim sploh ne spopadata, poleg tega pa nista izpostavljena tveganju za selitev virov ogljika. Zato bi se morale pravice za stavbe in cestni promet dodeliti le na podlagi prodaje na dražbi, brezplačne dodelitve pa ne bi smelo biti.

| (82) | Za zagotovitev nemotenega začetka novega sistema trgovanja z emisijami ter ob upoštevanju potrebe reguliranih subjektov po tem, da se zavarujejo pred cenovnim ali likvidnostnim tveganjem ali kupijo pravice vnaprej, da zmanjšajo tako tveganje, bi bilo treba v zgodnji fazi prodati večjo količino pravic na dražbi. Zato bi morale biti količine pravic za prodajo na dražbi leta 2027 30 % večje od skupne količine pravic za leto 2027. Ta količina bi zadostovala za zagotovitev likvidnosti v primeru zmanjšanja emisij v skladu s potrebami po zmanjšanju in v primeru le postopnega zmanjšanja emisij. Podrobna pravila za to povečanje količine pravic za prodajo na dražbi v zgodnji fazi bi bilo treba določiti v delegiranem aktu v zvezi s prodajo pravic na dražbi, sprejetem na podlagi člena 10(4) Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(82)

Za zagotovitev nemotenega začetka novega sistema trgovanja z emisijami ter ob upoštevanju potrebe reguliranih subjektov po tem, da se zavarujejo pred cenovnim ali likvidnostnim tveganjem ali kupijo pravice vnaprej, da zmanjšajo tako tveganje, bi bilo treba v zgodnji fazi prodati večjo količino pravic na dražbi. Zato bi morale biti količine pravic za prodajo na dražbi leta 2027 30 % večje od skupne količine pravic za leto 2027. Ta količina bi zadostovala za zagotovitev likvidnosti v primeru zmanjšanja emisij v skladu s potrebami po zmanjšanju in v primeru le postopnega zmanjšanja emisij. Podrobna pravila za to povečanje količine pravic za prodajo na dražbi v zgodnji fazi bi bilo treba določiti v delegiranem aktu v zvezi s prodajo pravic na dražbi, sprejetem na podlagi člena 10(4) Direktive 2003/87/ES.

| (83) | Pravila o porazdelitvi v zvezi z deleži pravic, ki se prodajo na dražbi, so zelo pomembna za vse prihodke z dražb, ki bi se stekali v države članice, zlasti zaradi potrebe po okrepitvi zmožnosti držav članic, da obravnavajo družbene učinke signala cene ogljika v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa. Ne glede na to, da imajo ti stavbni sektorji, sektorji cestnega prometa in dodatni sektorji zelo različne značilnosti, je primerno določiti skupno pravilo o porazdelitvi, podobno tistemu, ki se uporablja za nepremične naprave. Večina pravic bi bilo treba porazdeliti med vse države članice na podlagi povprečne porazdelitve emisij v cestnem prometu, gospodarskih in institucionalnih stavbah ter stanovanjskih stavbah v obdobju 2016–2018. |
| --- | --- |

(83)

Pravila o porazdelitvi v zvezi z deleži pravic, ki se prodajo na dražbi, so zelo pomembna za vse prihodke z dražb, ki bi se stekali v države članice, zlasti zaradi potrebe po okrepitvi zmožnosti držav članic, da obravnavajo družbene učinke signala cene ogljika v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa. Ne glede na to, da imajo ti stavbni sektorji, sektorji cestnega prometa in dodatni sektorji zelo različne značilnosti, je primerno določiti skupno pravilo o porazdelitvi, podobno tistemu, ki se uporablja za nepremične naprave. Večina pravic bi bilo treba porazdeliti med vse države članice na podlagi povprečne porazdelitve emisij v cestnem prometu, gospodarskih in institucionalnih stavbah ter stanovanjskih stavbah v obdobju 2016–2018.

| (84) | Uvedbo cene ogljika v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa bi bilo treba dopolniti z učinkovitim družbenim nadomestilom, zlasti ob upoštevanju obstoječih ravni energetske revščine. V anketi na ravni Unije leta 2021 je skoraj 6,9 % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti ustreznega ogrevanja svojih domov. Za zagotovitev učinkovitega družbenega in distribucijskega nadomestila bi se moralo od držav članic zahtevati, da prihodke z dražb iz trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje porabijo za namene, povezane s podnebjem in energijo, ki so že določeni za obstoječe sisteme za trgovanje z emisijami, pri čemer dajo prednost dejavnostim, ki lahko prispevajo k obravnavi socialnih vidikov trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, ali za ukrepe, ki se izrecno dodajo za obravnavo povezanih pomislekov za te sektorje, vključno s povezanimi ukrepi politike na podlagi Direktive 2012/27/EU.
  Novi Socialni sklad za podnebje, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta (29), bo državam članicam zagotovil namenska sredstva za podporo najbolj prizadetim ranljivim skupinam, zlasti energetsko ali mobilnostno revnim gospodinjstvom. Socialni sklad za podnebje bo spodbujal pravičnost in solidarnost med državami članicami in v njih, hkrati pa bo zmanjšal tveganje energetske in mobilnostne revščine med prehodom. Temeljil bo na obstoječih solidarnostnih mehanizmih in jih dopolnjeval v sinergiji z drugimi programi porabe in skladi Unije. 50 milijonov pravic iz EU ETS na podlagi člena 10a(8b) Direktive 2003/87/ES in 150 milijonov pravic iz trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih ter prihodke, ustvarjene s prodajo pravic na dražbi v zvezi s stavbnim sektorjem, sektorjem cestnega prometa in dodatnimi sektorji, do največ 65 000 000 000 EUR, bi bilo treba začasno in izjemoma uporabiti za financiranje Socialnega sklada za podnebje v obliki zunanjih namenskih prejemkov, dokler ne bodo potekale razprave in posvetovanja o predlogu Komisije z dne 22. decembra 2021 za sklep Sveta o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o vzpostavitvi novega vira lastnih sredstev iz naslova EU ETS v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU.
  Kadar je sprejet sklep v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU o določitvi tega novega vira lastnih sredstev, je treba določiti, da isti prihodek z začetkom veljavnosti takega sklepa preneha biti zunanji namenski prejemek. V zvezi s Socialnim skladom za podnebje Komisija v primeru sprejetja takega sklepa, kadar je ustrezno, predstavi potrebne predloge v skladu s členom 27(4) Uredbe (EU) 2023/955 To ne posega v izid pogajanj o večletnem finančnem okviru po letu 2027. |
| --- | --- |

(84)

Uvedbo cene ogljika v stavbnem sektorju in sektorju cestnega prometa bi bilo treba dopolniti z učinkovitim družbenim nadomestilom, zlasti ob upoštevanju obstoječih ravni energetske revščine. V anketi na ravni Unije leta 2021 je skoraj 6,9 % prebivalstva Unije navedlo, da si ne morejo privoščiti ustreznega ogrevanja svojih domov. Za zagotovitev učinkovitega družbenega in distribucijskega nadomestila bi se moralo od držav članic zahtevati, da prihodke z dražb iz trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje porabijo za namene, povezane s podnebjem in energijo, ki so že določeni za obstoječe sisteme za trgovanje z emisijami, pri čemer dajo prednost dejavnostim, ki lahko prispevajo k obravnavi socialnih vidikov trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, ali za ukrepe, ki se izrecno dodajo za obravnavo povezanih pomislekov za te sektorje, vključno s povezanimi ukrepi politike na podlagi Direktive 2012/27/EU.

Novi Socialni sklad za podnebje, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta (29), bo državam članicam zagotovil namenska sredstva za podporo najbolj prizadetim ranljivim skupinam, zlasti energetsko ali mobilnostno revnim gospodinjstvom. Socialni sklad za podnebje bo spodbujal pravičnost in solidarnost med državami članicami in v njih, hkrati pa bo zmanjšal tveganje energetske in mobilnostne revščine med prehodom. Temeljil bo na obstoječih solidarnostnih mehanizmih in jih dopolnjeval v sinergiji z drugimi programi porabe in skladi Unije. 50 milijonov pravic iz EU ETS na podlagi člena 10a(8b) Direktive 2003/87/ES in 150 milijonov pravic iz trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih ter prihodke, ustvarjene s prodajo pravic na dražbi v zvezi s stavbnim sektorjem, sektorjem cestnega prometa in dodatnimi sektorji, do največ 65 000 000 000 EUR, bi bilo treba začasno in izjemoma uporabiti za financiranje Socialnega sklada za podnebje v obliki zunanjih namenskih prejemkov, dokler ne bodo potekale razprave in posvetovanja o predlogu Komisije z dne 22. decembra 2021 za sklep Sveta o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o vzpostavitvi novega vira lastnih sredstev iz naslova EU ETS v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU.

Kadar je sprejet sklep v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU o določitvi tega novega vira lastnih sredstev, je treba določiti, da isti prihodek z začetkom veljavnosti takega sklepa preneha biti zunanji namenski prejemek. V zvezi s Socialnim skladom za podnebje Komisija v primeru sprejetja takega sklepa, kadar je ustrezno, predstavi potrebne predloge v skladu s členom 27(4) Uredbe (EU) 2023/955 To ne posega v izid pogajanj o večletnem finančnem okviru po letu 2027.

| (85) | Poročanje o uporabi prihodkov z dražb bi bilo treba uskladiti s sedanjim poročanjem v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(85)

Poročanje o uporabi prihodkov z dražb bi bilo treba uskladiti s sedanjim poročanjem v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999.

| (86) | Regulirani subjekti, zajeti z novim sistemom za trgovanje z emisijami, bi morali predati pravice za svoje preverjene emisije v količinah, ki ustrezajo količinam goriv, ki so jih sprostili v porabo. Pravice za svoje preverjene emisije bi morali prvič predati leta 2027. Da bi se upravno breme čim bolj zmanjšalo, bi se moralo več pravil, ki se uporabljajo za obstoječi sistem za trgovanje z emisijami za nepremične naprave in letalstvo, ob potrebnih prilagoditvah uporabljati za novo sistem za trgovanje z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje. To vključuje zlasti pravila o prenosu, predaji in ukinitvi pravic ter pravila o veljavnosti pravic, sankcijah, pristojnih organih in obveznostih držav članic glede poročanja. |
| --- | --- |

(86)

Regulirani subjekti, zajeti z novim sistemom za trgovanje z emisijami, bi morali predati pravice za svoje preverjene emisije v količinah, ki ustrezajo količinam goriv, ki so jih sprostili v porabo. Pravice za svoje preverjene emisije bi morali prvič predati leta 2027. Da bi se upravno breme čim bolj zmanjšalo, bi se moralo več pravil, ki se uporabljajo za obstoječi sistem za trgovanje z emisijami za nepremične naprave in letalstvo, ob potrebnih prilagoditvah uporabljati za novo sistem za trgovanje z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje. To vključuje zlasti pravila o prenosu, predaji in ukinitvi pravic ter pravila o veljavnosti pravic, sankcijah, pristojnih organih in obveznostih držav članic glede poročanja.

| (87) | Nekatere države članice že imajo nacionalne davke na ogljik, ki se uporabljajo za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje iz Priloge III k Direktivi 2003/87/ES. Zato bi bilo treba do konca leta 2030 uvesti začasno odstopanje. Za zagotovitev, da so cilji Direktive 2003/87/ES izpolnjeni in da je novi sistem trgovanja z emisijami skladen, bi morala biti možnost uporabe tega odstopanja na voljo le, kadar je nacionalna davčna stopnja višja od povprečne cene na dražbi za zadevno leto, in bi se morala uporabljati samo za obveznost predaje reguliranih subjektov, ki plačujejo tak davek. Za zagotovitev stabilnosti in preglednosti sistema bi bilo treba o nacionalnih davkih, vključno z ustreznimi davčnimi stopnjami, ob koncu obdobja za prenos te direktive uradno obvestiti Komisijo. Odstopanje ne bi smelo vplivati na zunanje namenske prejemke za Socialni sklad za podnebje ali – če so določena v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU – na lastna sredstva iz naslova prihodkov z dražb iz trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih. |
| --- | --- |

(87)

Nekatere države članice že imajo nacionalne davke na ogljik, ki se uporabljajo za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje iz Priloge III k Direktivi 2003/87/ES. Zato bi bilo treba do konca leta 2030 uvesti začasno odstopanje. Za zagotovitev, da so cilji Direktive 2003/87/ES izpolnjeni in da je novi sistem trgovanja z emisijami skladen, bi morala biti možnost uporabe tega odstopanja na voljo le, kadar je nacionalna davčna stopnja višja od povprečne cene na dražbi za zadevno leto, in bi se morala uporabljati samo za obveznost predaje reguliranih subjektov, ki plačujejo tak davek. Za zagotovitev stabilnosti in preglednosti sistema bi bilo treba o nacionalnih davkih, vključno z ustreznimi davčnimi stopnjami, ob koncu obdobja za prenos te direktive uradno obvestiti Komisijo. Odstopanje ne bi smelo vplivati na zunanje namenske prejemke za Socialni sklad za podnebje ali – če so določena v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU – na lastna sredstva iz naslova prihodkov z dražb iz trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih.

| (88) | Da bi bilo trgovanje z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih učinkovito, bi moralo biti mogoče spremljati emisije z visoko stopnjo gotovosti in ob razumnih stroških. Emisije bi se morale pripisati reguliranim subjektom na podlagi količin goriva, sproščenih v porabo, in kombinirati s faktorjem emisije. Regulirani subjekti bi morali biti zmožni zanesljivo in natančno opredeliti sektorje, v katerih se goriva sprostijo v porabo, in končne uporabnike goriv ter razlikovati med njimi, da se preprečijo nezaželeni učinki, kot je dvojno breme. V majhnem številu primerov, v katerih se ni mogoče izogniti dvojnemu štetju emisij v obstoječem EU ETS in novem sistemu trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje, ali kadar nastanejo stroški zaradi predaje pravic v zvezi z emisijami od dejavnosti, ki niso zajete z Direktivo 2003/87/ES, bi morale države članice take prihodke uporabiti za nadomestitev neizogibnega dvojnega štetja ali drugih takih stroškov zunaj stavbnega sektorja, sektorja cestnega prometa in dodatnih sektorjev v skladu s pravom Unije. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za zagotovitev enotnih pogojev za preprečevanje dvojnega štetja in predaje pravic za emisije, ki niso zajete v sistemu za trgovanje z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje, ter za zagotavljanje finančnega nadomestila. Da bi dodatno ublažili morebitno dvojno štetje, bi bilo treba roke za spremljanje in predajo v novem sistemu trgovanja z emisijami določiti en mesec po rokih v obstoječem sistemu za nepremične naprave in letalstvo. Za razpoložljivost zadostnih podatkov za določitev skupne količine pravic za obdobje 2028–2030 bi morali regulirani subjekti, ki imajo dovoljenje na začetku delovanja sistema leta 2025, sporočiti svoje povezane zgodovinske emisije za leto 2024. |
| --- | --- |

(88)

Da bi bilo trgovanje z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih učinkovito, bi moralo biti mogoče spremljati emisije z visoko stopnjo gotovosti in ob razumnih stroških. Emisije bi se morale pripisati reguliranim subjektom na podlagi količin goriva, sproščenih v porabo, in kombinirati s faktorjem emisije. Regulirani subjekti bi morali biti zmožni zanesljivo in natančno opredeliti sektorje, v katerih se goriva sprostijo v porabo, in končne uporabnike goriv ter razlikovati med njimi, da se preprečijo nezaželeni učinki, kot je dvojno breme. V majhnem številu primerov, v katerih se ni mogoče izogniti dvojnemu štetju emisij v obstoječem EU ETS in novem sistemu trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje, ali kadar nastanejo stroški zaradi predaje pravic v zvezi z emisijami od dejavnosti, ki niso zajete z Direktivo 2003/87/ES, bi morale države članice take prihodke uporabiti za nadomestitev neizogibnega dvojnega štetja ali drugih takih stroškov zunaj stavbnega sektorja, sektorja cestnega prometa in dodatnih sektorjev v skladu s pravom Unije. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za zagotovitev enotnih pogojev za preprečevanje dvojnega štetja in predaje pravic za emisije, ki niso zajete v sistemu za trgovanje z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje, ter za zagotavljanje finančnega nadomestila. Da bi dodatno ublažili morebitno dvojno štetje, bi bilo treba roke za spremljanje in predajo v novem sistemu trgovanja z emisijami določiti en mesec po rokih v obstoječem sistemu za nepremične naprave in letalstvo. Za razpoložljivost zadostnih podatkov za določitev skupne količine pravic za obdobje 2028–2030 bi morali regulirani subjekti, ki imajo dovoljenje na začetku delovanja sistema leta 2025, sporočiti svoje povezane zgodovinske emisije za leto 2024.

| (89) | Preglednost v zvezi s stroški ogljika in mera, do katere so prevaljeni na potrošnike, sta ključnega pomena za omogočanje hitrega in stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij v vseh sektorjih gospodarstva. To je zlasti pomembno v sistemu trgovanja z emisijami, ki temelji na obveznostih, ki se prevalijo po verigi navzgor. Namen novega sistema za trgovanje z emisijami je spodbuditi regulirane subjekte k zmanjšanju vsebnosti ogljika v gorivih, pri čemer taki subjekti ne bi smeli ustvarjati neupravičenih dobičkov s tem, da na potrošnike prenesejo stroške ogljika, ki so večji od stroškov ogljika, ki jih dejansko imajo. Čeprav prodaja vseh pravic do emisij na dražbi v okviru sistema trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje že omejuje pojav takih neupravičenih dobičkov, bi morala Komisija spremljati, v kolikšni meri regulirani subjekti prenašajo stroške ogljika, da bi se izognili nepričakovanim dobičkom. V zvezi s poglavjem IVa bi morala Komisija, letno poročati, kadar je to mogoče glede na vrsto goriva, o povprečni ravni stroškov ogljika, ki so bili preneseni na potrošnike v Uniji. |
| --- | --- |

(89)

Preglednost v zvezi s stroški ogljika in mera, do katere so prevaljeni na potrošnike, sta ključnega pomena za omogočanje hitrega in stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij v vseh sektorjih gospodarstva. To je zlasti pomembno v sistemu trgovanja z emisijami, ki temelji na obveznostih, ki se prevalijo po verigi navzgor. Namen novega sistema za trgovanje z emisijami je spodbuditi regulirane subjekte k zmanjšanju vsebnosti ogljika v gorivih, pri čemer taki subjekti ne bi smeli ustvarjati neupravičenih dobičkov s tem, da na potrošnike prenesejo stroške ogljika, ki so večji od stroškov ogljika, ki jih dejansko imajo. Čeprav prodaja vseh pravic do emisij na dražbi v okviru sistema trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje že omejuje pojav takih neupravičenih dobičkov, bi morala Komisija spremljati, v kolikšni meri regulirani subjekti prenašajo stroške ogljika, da bi se izognili nepričakovanim dobičkom. V zvezi s poglavjem IVa bi morala Komisija, letno poročati, kadar je to mogoče glede na vrsto goriva, o povprečni ravni stroškov ogljika, ki so bili preneseni na potrošnike v Uniji.

| (90) | Primerno je, da se uvedejo ukrepi za obravnavo morebitnega tveganja pretiranih zvišanj cen, ki lahko – če so posebno visoke na začetku novega sistema trgovanja z emisijami – ogrozijo pripravljenost gospodinjstev in posameznikov za vlaganje v zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov. Ti ukrepi bi morali dopolnjevati zaščitne ukrepe, ki jih zagotavlja rezerva za stabilnost trga in ki so začeli delovati leta 2019. Medtem ko bo ceno ogljika še naprej določal trg, se bo izvajanje zaščitnih ukrepov sprožilo na podlagi samodejnega mehanizma, temelječega na pravilih, pri čemer se bodo pravice sprostile iz rezerve za stabilnost trga le, če bo izpolnjen eden ali več konkretnih sprožilnih pogojev na podlagi zvišanja povprečne cene pravice. Ta dodatni mehanizem bi moral biti tudi zelo odziven, da bi se obravnavala pretirana nestanovitnost zaradi dejavnikov, ki niso spremembe temeljev trga. Ukrepi bi morali biti prilagojeni različnim ravnem pretiranega zvišanja cen, s čimer se bodo zagotovile različne stopnje posredovanja. Komisija bi morala pozorno spremljati sprožilne pogoje, ob izpolnjenih pogojih pa nujno sprejeti ukrepe. To ne bi smelo vplivati na katere koli spremljevalne ukrepe, ki jih države članice lahko sprejmejo za obravnavo škodljivih družbenih učinkov. |
| --- | --- |

(90)

Primerno je, da se uvedejo ukrepi za obravnavo morebitnega tveganja pretiranih zvišanj cen, ki lahko – če so posebno visoke na začetku novega sistema trgovanja z emisijami – ogrozijo pripravljenost gospodinjstev in posameznikov za vlaganje v zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov. Ti ukrepi bi morali dopolnjevati zaščitne ukrepe, ki jih zagotavlja rezerva za stabilnost trga in ki so začeli delovati leta 2019. Medtem ko bo ceno ogljika še naprej določal trg, se bo izvajanje zaščitnih ukrepov sprožilo na podlagi samodejnega mehanizma, temelječega na pravilih, pri čemer se bodo pravice sprostile iz rezerve za stabilnost trga le, če bo izpolnjen eden ali več konkretnih sprožilnih pogojev na podlagi zvišanja povprečne cene pravice. Ta dodatni mehanizem bi moral biti tudi zelo odziven, da bi se obravnavala pretirana nestanovitnost zaradi dejavnikov, ki niso spremembe temeljev trga. Ukrepi bi morali biti prilagojeni različnim ravnem pretiranega zvišanja cen, s čimer se bodo zagotovile različne stopnje posredovanja. Komisija bi morala pozorno spremljati sprožilne pogoje, ob izpolnjenih pogojih pa nujno sprejeti ukrepe. To ne bi smelo vplivati na katere koli spremljevalne ukrepe, ki jih države članice lahko sprejmejo za obravnavo škodljivih družbenih učinkov.

| (91) | Za večjo gotovost državljanov, da cena ogljika v prvih letih novega sistema trgovanja z emisijami ne presega 45 EUR, je primerno vključiti dodaten mehanizem za stabilnost cen, da se pravice sprostijo iz rezerve za stabilnost trga, če cena ogljika preseže to raven. Načeloma bi se moral ta ukrep uporabljati enkrat v obdobju 12 mesecev. Vendar bi morala obstajati možnost, da se v istem 12-mesečnem obdobju ponovno uporabi, kadar Komisija skupaj z Odborom za podnebne spremembe ugotovi, da gibanje cene upravičuje ponovno sprostitev pravic. Ker je cilj tega mehanizma zagotovi stabilnost v prvih letih novega sistema trgovanja z emisijami, bi morala Komisija oceniti njegovo delovanje in ali ga bi bilo treba obdržati po letu 2029. |
| --- | --- |

(91)

Za večjo gotovost državljanov, da cena ogljika v prvih letih novega sistema trgovanja z emisijami ne presega 45 EUR, je primerno vključiti dodaten mehanizem za stabilnost cen, da se pravice sprostijo iz rezerve za stabilnost trga, če cena ogljika preseže to raven. Načeloma bi se moral ta ukrep uporabljati enkrat v obdobju 12 mesecev. Vendar bi morala obstajati možnost, da se v istem 12-mesečnem obdobju ponovno uporabi, kadar Komisija skupaj z Odborom za podnebne spremembe ugotovi, da gibanje cene upravičuje ponovno sprostitev pravic. Ker je cilj tega mehanizma zagotovi stabilnost v prvih letih novega sistema trgovanja z emisijami, bi morala Komisija oceniti njegovo delovanje in ali ga bi bilo treba obdržati po letu 2029.

| (92) | Kot dodaten zaščitni mehanizem preden se začne trgovati z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, bi moralo biti mogoče odložiti uporabo zgornje meje in obveznosti predaje, kadar so veleprodajne cene plina ali nafte v primerjavi s preteklimi trendi izjemno visoke. Mehanizem bi moral biti samodejen, kar pomeni, da je treba uporabo zgornje meje in obveznosti predaje odložiti za eno leto, če so izpolnjeni konkretni sprožilci cene energije. Referenčne cene bi bilo treba določiti na podlagi referenčnih pogodb na veleprodajnih trgih plina in nafte, ki so takoj na voljo in najpomembnejše za končne porabnike. Predvideti bi bilo treba ločene sprožilne pogoje za cene plina in nafte, saj gibanja njunih cen sledijo različnim preteklim trendom. Za zagotovitev stabilnosti trga bi morala Komisija dovolj z vnaprejšnjim obvestilom v Uradnem listu Evropske unije zagotoviti jasnost glede uporabe odloga. |
| --- | --- |

(92)

Kot dodaten zaščitni mehanizem preden se začne trgovati z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, bi moralo biti mogoče odložiti uporabo zgornje meje in obveznosti predaje, kadar so veleprodajne cene plina ali nafte v primerjavi s preteklimi trendi izjemno visoke. Mehanizem bi moral biti samodejen, kar pomeni, da je treba uporabo zgornje meje in obveznosti predaje odložiti za eno leto, če so izpolnjeni konkretni sprožilci cene energije. Referenčne cene bi bilo treba določiti na podlagi referenčnih pogodb na veleprodajnih trgih plina in nafte, ki so takoj na voljo in najpomembnejše za končne porabnike. Predvideti bi bilo treba ločene sprožilne pogoje za cene plina in nafte, saj gibanja njunih cen sledijo različnim preteklim trendom. Za zagotovitev stabilnosti trga bi morala Komisija dovolj z vnaprejšnjim obvestilom v Uradnem listu Evropske unije zagotoviti jasnost glede uporabe odloga.

| (93) | Komisija bi morala spremljati delovanje trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, vključno s stopnjo cenovne konvergence z obstoječim EU ETS, po potrebi pa bi bilo treba Evropskemu parlamentu in Svetu predlagati pregled za izboljšanje učinkovitosti, upravljanja in praktične uporabe trgovanja z emisijami za te sektorje na podlagi pridobljenega znanja in povečane cenovne konvergence. Od Komisije bi se moralo zahtevati, naj predloži prvo poročilo o tem do 1. januarja 2028. |
| --- | --- |

(93)

Komisija bi morala spremljati delovanje trgovanja z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih, vključno s stopnjo cenovne konvergence z obstoječim EU ETS, po potrebi pa bi bilo treba Evropskemu parlamentu in Svetu predlagati pregled za izboljšanje učinkovitosti, upravljanja in praktične uporabe trgovanja z emisijami za te sektorje na podlagi pridobljenega znanja in povečane cenovne konvergence. Od Komisije bi se moralo zahtevati, naj predloži prvo poročilo o tem do 1. januarja 2028.

| (94) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja 3ga(2), člena 3gf(2) in (4), člena 10b(4), člena 12(3-d)in (3-c), člena 14(1), člena 30f(3) in (5) ter člena 30h(7) Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Za zagotovitev sinergij z obstoječim regulativnim okvirom bi bilo treba prenos izvedbenih pooblastil iz členov 14 in 15 navedene direktive razširiti na stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje. Ta izvedbena pooblastila, razen izvedbenih pooblastil v zvezi s členom 3gf(2) in členom 12(3-d) in (3-c) Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (30). |
| --- | --- |

(94)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja 3ga(2), člena 3gf(2) in (4), člena 10b(4), člena 12(3-d)in (3-c), člena 14(1), člena 30f(3) in (5) ter člena 30h(7) Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Za zagotovitev sinergij z obstoječim regulativnim okvirom bi bilo treba prenos izvedbenih pooblastil iz členov 14 in 15 navedene direktive razširiti na stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje. Ta izvedbena pooblastila, razen izvedbenih pooblastil v zvezi s členom 3gf(2) in členom 12(3-d) in (3-c) Direktive 2003/87/ES, bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (30).

| (95) | Za doseganje ciljev iz te direktive in druge zakonodaje Unije, zlasti ciljev iz Uredbe (EU) 2021/1119, bi morale Unija in njene države članice pri izvajanju politik uporabljati najnovejše znanstvene dokaze. Zato bi morala Komisija, kadar Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe zagotavlja znanstvene nasvete in izdaja poročila v zvezi z EU ETS, take nasvete in poročila upoštevati, zlasti kar zadeva potrebo po dodatnih politikah in ukrepih Unije za zagotovitev skladnosti s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119 ter dodatne politike in ukrepe Unije glede na ambicije in okoljsko celovitost globalnih tržnih ukrepov za letalstvo in pomorski promet. |
| --- | --- |

(95)

Za doseganje ciljev iz te direktive in druge zakonodaje Unije, zlasti ciljev iz Uredbe (EU) 2021/1119, bi morale Unija in njene države članice pri izvajanju politik uporabljati najnovejše znanstvene dokaze. Zato bi morala Komisija, kadar Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe zagotavlja znanstvene nasvete in izdaja poročila v zvezi z EU ETS, take nasvete in poročila upoštevati, zlasti kar zadeva potrebo po dodatnih politikah in ukrepih Unije za zagotovitev skladnosti s cilji iz Uredbe (EU) 2021/1119 ter dodatne politike in ukrepe Unije glede na ambicije in okoljsko celovitost globalnih tržnih ukrepov za letalstvo in pomorski promet.

| (96) | Da bi priznali prispevek prihodkov iz EU ETS k podnebnemu prehodu, bi bilo treba uvesti oznako EU ETS. Poleg drugih ukrepov za zagotovitev prepoznavnosti financiranja iz EU ETS bi morale države članice in Komisija zagotoviti, da so projekti in dejavnosti, ki jih podpirata sklad za modernizacijo in Sklad za inovacije, jasno označeni kot projekti in dejavnosti, ki izhajajo iz prihodkov EU ETS, in sicer z ustrezno oznako. |
| --- | --- |

(96)

Da bi priznali prispevek prihodkov iz EU ETS k podnebnemu prehodu, bi bilo treba uvesti oznako EU ETS. Poleg drugih ukrepov za zagotovitev prepoznavnosti financiranja iz EU ETS bi morale države članice in Komisija zagotoviti, da so projekti in dejavnosti, ki jih podpirata sklad za modernizacijo in Sklad za inovacije, jasno označeni kot projekti in dejavnosti, ki izhajajo iz prihodkov EU ETS, in sicer z ustrezno oznako.

| (97) | Da bi dosegli cilj podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119, bi bilo treba na podlagi zakonodajnega predloga Komisije o spremembi navedene uredbe določiti vseevropski podnebni cilj za leto 2040. EU ETS bi bilo treba pregledati in ga uskladiti s podnebnim ciljem Unije za leto 2040. Komisija bi zato morala do julija 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o več vidikih EU ETS, pri čemer bi morala poročilu po potrebi priložiti zakonodajne predloge in oceno učinka. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 bi bilo treba dati prednost neposrednemu zmanjšanju emisij, pri čemer bo treba povečati odvzem ogljika, da bi dosegli podnebno nevtralnost. Zato bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do julija 2026 med drugim poročati o tem, kako bi lahko emisije, odvzete iz ozračja ter varno in trajno shranjene, na primer z neposrednim zajemanjem zraka, vključili v trgovanje z emisijami, ne da bi to pomenilo nadomestitev potrebnega zmanjšanja emisij. Dokler vse faze življenjskega cikla proizvoda, v katerih se uporablja zajet ogljik, niso zajete v oblikovanju cen ogljika, zlasti faza sežiganja odpadkov, bi zanašanje na obračunavanje emisij ob njihovem izpustu iz proizvodov v ozračje povzročilo prenizko štetje emisij.
  Za ureditev zajemanja ogljika na način, ki zmanjšuje neto emisije ter zagotavlja, da se upoštevajo vse emisije in preprečuje dvojno štetje, hkrati pa ustvarja gospodarske spodbude, bi morala Komisija do julija 2026 oceniti, ali se učinkovito upoštevajo vse emisije toplogrednih plinov, zajete v Direktivi 2003/87/ES, in ali se učinkovito preprečuje dvojno štetje. Zlasti bi morala oceniti, kako se obračunavajo emisije toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene v proizvodu na način, ki ni naveden v členu 12(3b), ob upoštevanju stopenj nižje v prodajni verigi, vključno z odstranjevanjem in sežiganjem odpadkov. Nazadnje bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati tudi o izvedljivosti znižanja pragov skupne nazivne vhodne toplotne moči 20 MW za dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES, ob upoštevanju koristi za okolje in upravnega bremena. |
| --- | --- |

(97)

Da bi dosegli cilj podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119, bi bilo treba na podlagi zakonodajnega predloga Komisije o spremembi navedene uredbe določiti vseevropski podnebni cilj za leto 2040. EU ETS bi bilo treba pregledati in ga uskladiti s podnebnim ciljem Unije za leto 2040. Komisija bi zato morala do julija 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o več vidikih EU ETS, pri čemer bi morala poročilu po potrebi priložiti zakonodajne predloge in oceno učinka. V skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 bi bilo treba dati prednost neposrednemu zmanjšanju emisij, pri čemer bo treba povečati odvzem ogljika, da bi dosegli podnebno nevtralnost. Zato bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do julija 2026 med drugim poročati o tem, kako bi lahko emisije, odvzete iz ozračja ter varno in trajno shranjene, na primer z neposrednim zajemanjem zraka, vključili v trgovanje z emisijami, ne da bi to pomenilo nadomestitev potrebnega zmanjšanja emisij. Dokler vse faze življenjskega cikla proizvoda, v katerih se uporablja zajet ogljik, niso zajete v oblikovanju cen ogljika, zlasti faza sežiganja odpadkov, bi zanašanje na obračunavanje emisij ob njihovem izpustu iz proizvodov v ozračje povzročilo prenizko štetje emisij.

Za ureditev zajemanja ogljika na način, ki zmanjšuje neto emisije ter zagotavlja, da se upoštevajo vse emisije in preprečuje dvojno štetje, hkrati pa ustvarja gospodarske spodbude, bi morala Komisija do julija 2026 oceniti, ali se učinkovito upoštevajo vse emisije toplogrednih plinov, zajete v Direktivi 2003/87/ES, in ali se učinkovito preprečuje dvojno štetje. Zlasti bi morala oceniti, kako se obračunavajo emisije toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene v proizvodu na način, ki ni naveden v členu 12(3b), ob upoštevanju stopenj nižje v prodajni verigi, vključno z odstranjevanjem in sežiganjem odpadkov. Nazadnje bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati tudi o izvedljivosti znižanja pragov skupne nazivne vhodne toplotne moči 20 MW za dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES, ob upoštevanju koristi za okolje in upravnega bremena.

| (98) | Komisija bi morala do julija 2026 oceniti tudi izvedljivost vključitve naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu, tudi z namenom njihove vključitve od leta 2028, in predložiti oceno morebitne potrebe po možnosti, da država članica do konca leta 2030 odstopi od uporabe, pri čemer upošteva, kako pomembno je, da vsi sektorji prispevajo k zmanjšanju emisij. Vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS bi prispevala h krožnemu gospodarstvu s spodbujanjem recikliranja, ponovne uporabe in popravila izdelkov, hkrati pa bi prispevala k razogljičenju celotnega gospodarstva. Vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov bi okrepila spodbude za trajnostno ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in ustvarila enake konkurenčne pogoje za regije, ki so sežiganje komunalnih odpadkov vključile na področje uporabe EU ETS.
  Da bi se izognili preusmeritvi odpadkov iz obratov za sežiganje komunalnih odpadkov na odlagališča v Uniji, ki ustvarjajo emisije metana, in da bi se izognili izvozu odpadkov v tretje države, kar bi lahko negativno vplivalo na okolje, bi morala Komisija v svojem poročilu upoštevati morebitno preusmeritev odpadkov k odlaganju na odlagališča v Uniji in izvoz odpadkov v tretje države. Komisija bi morala upoštevati tudi učinke na notranji trg, morebitno izkrivljanje konkurence, okoljsko celovitost, uskladitev s cilji Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) ter zanesljivost in natančnost v zvezi s spremljanjem in izračunom emisij. Glede na emisije metana, ki jih povzroča odlaganje na odlagališčih in za preprečitev ustvarjanja neenakih konkurenčnih pogojev bi morala Komisija ob oceni izvedljivosti vključitve naprav za sežiganje komunalnih odpadkov oceniti tudi možnost, da se v EU ETS vključijo drugi postopki ravnanja z odpadki, kot so odlaganje na odlagališčih, fermentacija, kompostiranje in mehansko-biološka obdelava. |
| --- | --- |

(98)

Komisija bi morala do julija 2026 oceniti tudi izvedljivost vključitve naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS ter o tem poročati Evropskemu parlamentu in Svetu, tudi z namenom njihove vključitve od leta 2028, in predložiti oceno morebitne potrebe po možnosti, da država članica do konca leta 2030 odstopi od uporabe, pri čemer upošteva, kako pomembno je, da vsi sektorji prispevajo k zmanjšanju emisij. Vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS bi prispevala h krožnemu gospodarstvu s spodbujanjem recikliranja, ponovne uporabe in popravila izdelkov, hkrati pa bi prispevala k razogljičenju celotnega gospodarstva. Vključitev naprav za sežiganje komunalnih odpadkov bi okrepila spodbude za trajnostno ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in ustvarila enake konkurenčne pogoje za regije, ki so sežiganje komunalnih odpadkov vključile na področje uporabe EU ETS.

Da bi se izognili preusmeritvi odpadkov iz obratov za sežiganje komunalnih odpadkov na odlagališča v Uniji, ki ustvarjajo emisije metana, in da bi se izognili izvozu odpadkov v tretje države, kar bi lahko negativno vplivalo na okolje, bi morala Komisija v svojem poročilu upoštevati morebitno preusmeritev odpadkov k odlaganju na odlagališča v Uniji in izvoz odpadkov v tretje države. Komisija bi morala upoštevati tudi učinke na notranji trg, morebitno izkrivljanje konkurence, okoljsko celovitost, uskladitev s cilji Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) ter zanesljivost in natančnost v zvezi s spremljanjem in izračunom emisij. Glede na emisije metana, ki jih povzroča odlaganje na odlagališčih in za preprečitev ustvarjanja neenakih konkurenčnih pogojev bi morala Komisija ob oceni izvedljivosti vključitve naprav za sežiganje komunalnih odpadkov oceniti tudi možnost, da se v EU ETS vključijo drugi postopki ravnanja z odpadki, kot so odlaganje na odlagališčih, fermentacija, kompostiranje in mehansko-biološka obdelava.

| (99) | Za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s časovnim načrtom, upravljanjem in drugimi vidiki dražbe, pravili za uporabo pogojenosti, pravili o delovanju Sklada za inovacije, pravili o delovanju mehanizma konkurenčnih dražb v zvezi s pogodbami za razliko in pogodbami za razliko za ogljik, zahtevami za to, da se za toplogredne pline šteje, da so postali trajno kemično vezani v proizvodu, ter z razširitvijo dejavnosti iz Priloge III k Direktivi 2003/87/ES na druge sektorje. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev sinergij z obstoječim regulativnim okvirom prenos pooblastil iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES glede časovnega načrta, upravljanja in drugih vidikov dražbe razširiti na stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (32). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(99)

Za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in dopolnjujejo ali spreminjajo nekatere nebistvene elemente zakonodajnega akta, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s časovnim načrtom, upravljanjem in drugimi vidiki dražbe, pravili za uporabo pogojenosti, pravili o delovanju Sklada za inovacije, pravili o delovanju mehanizma konkurenčnih dražb v zvezi s pogodbami za razliko in pogodbami za razliko za ogljik, zahtevami za to, da se za toplogredne pline šteje, da so postali trajno kemično vezani v proizvodu, ter z razširitvijo dejavnosti iz Priloge III k Direktivi 2003/87/ES na druge sektorje. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev sinergij z obstoječim regulativnim okvirom prenos pooblastil iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES glede časovnega načrta, upravljanja in drugih vidikov dražbe razširiti na stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (32). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (100) | Določbe v zvezi z obstoječim EU ETS in njegovo razširitvijo na pomorski promet bi se morale uporabljati od leta 2024 v skladu s potrebo po nujnih podnebnih ukrepih in stroškovno učinkovitem prispevku vseh sektorjev k zmanjšanju emisij. Zato bi morale države članice določbe, ki se nanašajo na navedene sektorje, prenesti do 31. decembra 2023. Vendar bi moral biti rok za prenos določb v zvezi s sistemom trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje 30. junij 2024, saj se pravila o spremljanju, poročanju, preverjanju in izdaji dovoljenj za te sektorje uporabljajo od 1. januarja 2025 in zahtevajo dovolj časa za pravilno izvajanje. Za zagotovitev preglednosti in zanesljivega poročanja, bi morale države članice obveznost poročanja o zgodovinskih emisijah za navedene sektorje izjemoma prenesti do 31. decembra 2023, saj se ta obveznost nanaša na emisije iz leta 2024. V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (33) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. |
| --- | --- |

(100)

Določbe v zvezi z obstoječim EU ETS in njegovo razširitvijo na pomorski promet bi se morale uporabljati od leta 2024 v skladu s potrebo po nujnih podnebnih ukrepih in stroškovno učinkovitem prispevku vseh sektorjev k zmanjšanju emisij. Zato bi morale države članice določbe, ki se nanašajo na navedene sektorje, prenesti do 31. decembra 2023. Vendar bi moral biti rok za prenos določb v zvezi s sistemom trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje 30. junij 2024, saj se pravila o spremljanju, poročanju, preverjanju in izdaji dovoljenj za te sektorje uporabljajo od 1. januarja 2025 in zahtevajo dovolj časa za pravilno izvajanje. Za zagotovitev preglednosti in zanesljivega poročanja, bi morale države članice obveznost poročanja o zgodovinskih emisijah za navedene sektorje izjemoma prenesti do 31. decembra 2023, saj se ta obveznost nanaša na emisije iz leta 2024. V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (33) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.

| (101) | Dobro delujoč prenovljen EU ETS z instrumentom za stabilizacijo trga je za Unijo ključno sredstvo za uresničitev cilja zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030, cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, kot sta določena v Uredbi (EU) 2021/1119, ter ciljev iz Pariškega sporazuma. Rezerva za stabilnost trga je namenjena obravnavanju neravnovesja med ponudbo pravic na trgu in povpraševanjem po njih. Člen 3 Sklepa (EU) 2015/1814 določa, da je treba rezervo pregledati tri leta po začetku delovanja, pri tem pa je treba nameniti posebno pozornost odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo za stabilnost trga, mejni vrednosti za skupno število pravic v obtoku, ki določa vključitev pravic, in številu pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve. Sedanji prag, ki določa vključitev pravic v rezervo za stabilnost trga, je bil določen leta 2018 ob zadnjem pregledu EU ETS, linearni faktor zmanjšanja pa se s to direktivo povečuje. Zato bi morala Komisija v okviru rednega pregleda delovanja rezerve za stabilnost trga oceniti tudi potrebo po morebitni prilagoditvi tega praga v skladu z linearnim faktorjem iz člena 9 Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(101)

Dobro delujoč prenovljen EU ETS z instrumentom za stabilizacijo trga je za Unijo ključno sredstvo za uresničitev cilja zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030, cilja Unije glede podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 in cilja doseganja negativnih emisij po tem letu, kot sta določena v Uredbi (EU) 2021/1119, ter ciljev iz Pariškega sporazuma. Rezerva za stabilnost trga je namenjena obravnavanju neravnovesja med ponudbo pravic na trgu in povpraševanjem po njih. Člen 3 Sklepa (EU) 2015/1814 določa, da je treba rezervo pregledati tri leta po začetku delovanja, pri tem pa je treba nameniti posebno pozornost odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo za stabilnost trga, mejni vrednosti za skupno število pravic v obtoku, ki določa vključitev pravic, in številu pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve. Sedanji prag, ki določa vključitev pravic v rezervo za stabilnost trga, je bil določen leta 2018 ob zadnjem pregledu EU ETS, linearni faktor zmanjšanja pa se s to direktivo povečuje. Zato bi morala Komisija v okviru rednega pregleda delovanja rezerve za stabilnost trga oceniti tudi potrebo po morebitni prilagoditvi tega praga v skladu z linearnim faktorjem iz člena 9 Direktive 2003/87/ES.

| (102) | Ob upoštevanju potrebe po jasnejšem signalu za naložbe za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in za okrepitev EU ETS bi bilo treba Sklep (EU) 2015/1814 spremeniti, da se poviša odstotna stopnja za določitev števila pravic, ki se vsako leto vključijo v rezervo za stabilnost trga. Poleg tega bi morala biti vključitev za nižje ravni skupnega števila pravic v obtoku enaka razliki med skupnim številom pravic v obtoku in mejno vrednostjo, ki določa vključitev pravic. S tem bi se preprečila precejšnja negotovost glede količin pravic za prodajo na dražbi, ki se pojavi, kadar je skupno število pravic v obtoku blizu mejne vrednosti, hkrati pa zagotovilo, da presežek doseže razpon količine, v katerem naj bi trg ogljika deloval uravnoteženo. |
| --- | --- |

(102)

Ob upoštevanju potrebe po jasnejšem signalu za naložbe za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij in za okrepitev EU ETS bi bilo treba Sklep (EU) 2015/1814 spremeniti, da se poviša odstotna stopnja za določitev števila pravic, ki se vsako leto vključijo v rezervo za stabilnost trga. Poleg tega bi morala biti vključitev za nižje ravni skupnega števila pravic v obtoku enaka razliki med skupnim številom pravic v obtoku in mejno vrednostjo, ki določa vključitev pravic. S tem bi se preprečila precejšnja negotovost glede količin pravic za prodajo na dražbi, ki se pojavi, kadar je skupno število pravic v obtoku blizu mejne vrednosti, hkrati pa zagotovilo, da presežek doseže razpon količine, v katerem naj bi trg ogljika deloval uravnoteženo.

| (103) | Za zagotovitev predvidljivosti ravni pravic, ki ostanejo v rezervi za stabilnost trga po prenehanju veljavnosti, prenehanje veljavnosti pravic v rezervi ne bi smelo biti več odvisno od količin pravic za prodajo na dražbi iz prejšnjega leta. Zato bi bilo treba določiti število pravic v rezervi na 400 milijonov pravic, kar ustreza spodnji mejni vrednosti za skupno število pravic v obtoku. |
| --- | --- |

(103)

Za zagotovitev predvidljivosti ravni pravic, ki ostanejo v rezervi za stabilnost trga po prenehanju veljavnosti, prenehanje veljavnosti pravic v rezervi ne bi smelo biti več odvisno od količin pravic za prodajo na dražbi iz prejšnjega leta. Zato bi bilo treba določiti število pravic v rezervi na 400 milijonov pravic, kar ustreza spodnji mejni vrednosti za skupno število pravic v obtoku.

| (104) | Analiza ocene učinka, priložene predlogu te direktive, je pokazala tudi, da bi bilo treba neto povpraševanje v letalstvu vključiti v skupno število pravic v obtoku. Ker se lahko pravice za letalstvo uporabljajo enako kot splošne pravice, bi rezerva z vključitvijo letalstva postala točnejša in s tem boljše orodje za zagotavljanje stabilnosti trga. Izračun skupnega števila pravic v obtoku bi moral vključevati emisije iz letalstva in pravice, izdane v zvezi z letalstvom, od leta po začetku veljavnosti te direktive. |
| --- | --- |

(104)

Analiza ocene učinka, priložene predlogu te direktive, je pokazala tudi, da bi bilo treba neto povpraševanje v letalstvu vključiti v skupno število pravic v obtoku. Ker se lahko pravice za letalstvo uporabljajo enako kot splošne pravice, bi rezerva z vključitvijo letalstva postala točnejša in s tem boljše orodje za zagotavljanje stabilnosti trga. Izračun skupnega števila pravic v obtoku bi moral vključevati emisije iz letalstva in pravice, izdane v zvezi z letalstvom, od leta po začetku veljavnosti te direktive.

| (105) | Za pojasnitev izračuna skupnega števila pravic v obtoku bi bilo treba v Sklepu (EU) 2015/1814 navesti, da ponudba pravic vključuje samo pravice, ki so bile izdane in niso bile vključene v rezervo za stabilnost trga. Poleg tega se število pravic v rezervi za stabilnost trga v formuli ne bi smelo več odšteti od ponudbe pravic. Ta sprememba ne bi bistveno vplivala na rezultat izračuna skupnega števila pravic v obtoku niti na pretekle izračune skupnega števila pravic v obtoku ali rezervo. |
| --- | --- |

(105)

Za pojasnitev izračuna skupnega števila pravic v obtoku bi bilo treba v Sklepu (EU) 2015/1814 navesti, da ponudba pravic vključuje samo pravice, ki so bile izdane in niso bile vključene v rezervo za stabilnost trga. Poleg tega se število pravic v rezervi za stabilnost trga v formuli ne bi smelo več odšteti od ponudbe pravic. Ta sprememba ne bi bistveno vplivala na rezultat izračuna skupnega števila pravic v obtoku niti na pretekle izračune skupnega števila pravic v obtoku ali rezervo.

| (106) | Za ublažitev tveganja neravnovesij med ponudbo in povpraševanjem, povezanega z začetkom trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatni sektorji, ter zagotovitev večje odpornosti proti pretresom na trgu bi se moral na pravilih temelječi mehanizem rezerve za stabilnost trga uporabljati za te sektorje. Da bi lahko rezerva začela delovati od začetka delovanja sistema, bi morala na začetku vključevati 600 milijonov pravic za trgovanje z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih. Za začetno spodnjo in zgornjo mejno vrednost, na podlagi katerih se izvede sprostitev pravic iz rezerve ali njihova vključitev v rezervo, bi se morala uporabljati splošna klavzula ponovnega pregleda. Za druge elemente, kot je objavljanje skupnega števila pravic v obtoku ali količine pravic, sproščenih iz rezerve ali vključenih vanjo, bi se morala uporabljati pravila rezerve, ki se uporabljajo za druge sektorje. |
| --- | --- |

(106)

Za ublažitev tveganja neravnovesij med ponudbo in povpraševanjem, povezanega z začetkom trgovanja z emisijami za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatni sektorji, ter zagotovitev večje odpornosti proti pretresom na trgu bi se moral na pravilih temelječi mehanizem rezerve za stabilnost trga uporabljati za te sektorje. Da bi lahko rezerva začela delovati od začetka delovanja sistema, bi morala na začetku vključevati 600 milijonov pravic za trgovanje z emisijami v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih. Za začetno spodnjo in zgornjo mejno vrednost, na podlagi katerih se izvede sprostitev pravic iz rezerve ali njihova vključitev v rezervo, bi se morala uporabljati splošna klavzula ponovnega pregleda. Za druge elemente, kot je objavljanje skupnega števila pravic v obtoku ali količine pravic, sproščenih iz rezerve ali vključenih vanjo, bi se morala uporabljati pravila rezerve, ki se uporabljajo za druge sektorje.

| (107) | Ker ciljev te direktive, in sicer spodbujanja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na stroškovno in ekonomsko učinkovit način, ki je sorazmeren s ciljem zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 prek razširjenega in spremenjenega tržnega mehanizma na ravni Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(107)

Ker ciljev te direktive, in sicer spodbujanja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov na stroškovno in ekonomsko učinkovit način, ki je sorazmeren s ciljem zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 prek razširjenega in spremenjenega tržnega mehanizma na ravni Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (108) | Direktivo 2003/87/ES in Sklep (EU) 2015/1814 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(108)

Direktivo 2003/87/ES in Sklep (EU) 2015/1814 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2003/87/ES

Direktiva 2003/87/ES se spremeni:

| (1) | v členu 1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

  „Ta direktiva predvideva tudi povečano zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da bi prispevala k stopnji zmanjšanja, ki se iz znanstvenega vidika šteje za nujno za preprečevanje nevarnih sprememb podnebja. Prispeva k doseganju cilja podnebne nevtralnosti Unije in njenih podnebnih ciljev iz Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) ter s tem k ciljem Pariškega sporazuma (*2).

  (*1)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1)."


  (*2)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 1 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Ta direktiva predvideva tudi povečano zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da bi prispevala k stopnji zmanjšanja, ki se iz znanstvenega vidika šteje za nujno za preprečevanje nevarnih sprememb podnebja. Prispeva k doseganju cilja podnebne nevtralnosti Unije in njenih podnebnih ciljev iz Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) ter s tem k ciljem Pariškega sporazuma (*2).

*1

*2

(*1)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1)."

*1

(*2)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.“;"

*2

| (2) | v členu 2 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Ta direktiva se uporablja za dejavnosti, naštete v prilogah I in III, in toplogredne pline, naštete v Prilogi II. Kadar naprava, ki je vključena na področje uporabe EU ETS zaradi obratovanja kurilnih enot s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW, spremeni svoje proizvodne procese, da bi zmanjšala emisije toplogrednih plinov, in ne dosega več tega praga, država članica, v kateri je ta naprava, da upravljavcu možnost, da ostane vključen na področje uporabe EU ETS do konca tekočega in naslednjega petletnega obdobja iz člena 11(1), drugi pododstavek, po spremembi svojih proizvodnih procesov. Upravljavec te naprave se lahko odloči, da naprava ostane na področju uporabe EU ETS samo do konca tekočega petletnega obdobja ali tudi v naslednjem petletnem obdobju po spremembi proizvodnih procesov. Zadevna država članica Komisijo uradno obvesti o spremembah v primerjavi s seznamom, predloženim Komisiji na podlagi člena 11(1).


  2.   Ta direktiva se uporablja brez poseganja v kakršne koli zahteve na podlagi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3).


  (*3)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).“;" |
| --- | --- |

(2)

v členu 2 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Ta direktiva se uporablja za dejavnosti, naštete v prilogah I in III, in toplogredne pline, naštete v Prilogi II. Kadar naprava, ki je vključena na področje uporabe EU ETS zaradi obratovanja kurilnih enot s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW, spremeni svoje proizvodne procese, da bi zmanjšala emisije toplogrednih plinov, in ne dosega več tega praga, država članica, v kateri je ta naprava, da upravljavcu možnost, da ostane vključen na področje uporabe EU ETS do konca tekočega in naslednjega petletnega obdobja iz člena 11(1), drugi pododstavek, po spremembi svojih proizvodnih procesov. Upravljavec te naprave se lahko odloči, da naprava ostane na področju uporabe EU ETS samo do konca tekočega petletnega obdobja ali tudi v naslednjem petletnem obdobju po spremembi proizvodnih procesov. Zadevna država članica Komisijo uradno obvesti o spremembah v primerjavi s seznamom, predloženim Komisiji na podlagi člena 11(1).

2.   Ta direktiva se uporablja brez poseganja v kakršne koli zahteve na podlagi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3).

(*3)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).“;"

*3

| (3) | člen 3 se spremeni:






  (a) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ‚emisije‘ pomeni izpust toplogrednih plinov iz virov v napravi ali izpust plinov iz zrakoplova, ki izvaja letalsko dejavnost, navedeno v Prilogi I, ali z ladij, ki opravljajo dejavnost pomorskega prometa, navedeno v Prilogi I, ali izpust toplogrednih plinov, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 3 se spremeni:

(a)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

‚emisije‘ pomeni izpust toplogrednih plinov iz virov v napravi ali izpust plinov iz zrakoplova, ki izvaja letalsko dejavnost, navedeno v Prilogi I, ali z ladij, ki opravljajo dejavnost pomorskega prometa, navedeno v Prilogi I, ali izpust toplogrednih plinov, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III;“;

| (b) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | ‚dovoljenje za emisije toplogrednih plinov‘ pomeni dovoljenje, izdano v skladu s členi 5, 6 in 30b;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

‚dovoljenje za emisije toplogrednih plinov‘ pomeni dovoljenje, izdano v skladu s členi 5, 6 in 30b;“;

| (c) | točka (u) se črta; |
| --- | --- |

(c)

točka (u) se črta;

| (d) | dodajo se naslednje točke:






  „(w) | ‚ladjarska družba‘ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik gole ladje, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom take odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja iz Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 (*4); |
| --- | --- | --- |

(d)

dodajo se naslednje točke:

„(w)

‚ladjarska družba‘ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik gole ladje, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje ter je s prevzemom take odgovornosti soglašala, da bo prevzela vse dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja iz Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 (*4);

*4

| (x) | ‚plovba‘ pomeni plovbo, kot je opredeljena v členu 3, točka (c), Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (*5); |
| --- | --- |

(x)

‚plovba‘ pomeni plovbo, kot je opredeljena v členu 3, točka (c), Uredbe (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta (*5);

*5

| (y) | ‚upravni organ za ladjarske družbe‘ pomeni organ, pristojen za upravljanje EU ETS v zvezi z ladjarsko družbo v skladu s členom 3gf; |
| --- | --- |

(y)

‚upravni organ za ladjarske družbe‘ pomeni organ, pristojen za upravljanje EU ETS v zvezi z ladjarsko družbo v skladu s členom 3gf;

| (z) | ‚pristanišče postanka‘ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; ali pristanišče, v katerem se ladja za delo na morju ustavi zaradi menjave posadke; izvzeti so postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke ladij, ki niso ladje za delo na morju, postankom v suhem doku ali popravilom ladje, njene opreme ali obojega, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč, postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja, in postanki kontejnerskih ladij v sosednjem pristanišču za pretovarjanje zabojnikov, navedeni v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 3ga(2); |
| --- | --- |

(z)

‚pristanišče postanka‘ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; ali pristanišče, v katerem se ladja za delo na morju ustavi zaradi menjave posadke; izvzeti so postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke ladij, ki niso ladje za delo na morju, postankom v suhem doku ali popravilom ladje, njene opreme ali obojega, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč, postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja, in postanki kontejnerskih ladij v sosednjem pristanišču za pretovarjanje zabojnikov, navedeni v izvedbenem aktu, sprejetem na podlagi člena 3ga(2);

| (aa) | ‚potniška ladja za križarjenje‘ pomeni potniško ladjo, ki nima krova za tovor in je namenjena izključno za komercialni prevoz potnikov s prenočiščem med plovbo po morju; |
| --- | --- |

(aa)

‚potniška ladja za križarjenje‘ pomeni potniško ladjo, ki nima krova za tovor in je namenjena izključno za komercialni prevoz potnikov s prenočiščem med plovbo po morju;

| (ab) | ‚pogodba za razliko‘ ali ‚CD‘ pomeni pogodbo med Komisijo in proizvajalcem, ki je bil izbran prek mehanizma konkurenčne dražbe, kot je dražba, nizkoogljičnega ali brezogljičnega proizvoda, in na podlagi katere je proizvajalcu zagotovljena podpora Sklada za inovacije, ki krije razliko med zmagovalno ceno, znano tudi kot izvršilno ceno, na eni strani in referenčno ceno, ki izhaja iz cene proizvedenega nizkoogljičnega ali brezogljičnega proizvoda, tržne cene bližnjega nadomestka ali kombinacije teh dveh cen, na drugi strani; |
| --- | --- |

(ab)

‚pogodba za razliko‘ ali ‚CD‘ pomeni pogodbo med Komisijo in proizvajalcem, ki je bil izbran prek mehanizma konkurenčne dražbe, kot je dražba, nizkoogljičnega ali brezogljičnega proizvoda, in na podlagi katere je proizvajalcu zagotovljena podpora Sklada za inovacije, ki krije razliko med zmagovalno ceno, znano tudi kot izvršilno ceno, na eni strani in referenčno ceno, ki izhaja iz cene proizvedenega nizkoogljičnega ali brezogljičnega proizvoda, tržne cene bližnjega nadomestka ali kombinacije teh dveh cen, na drugi strani;

| (ac) | ‚pogodba za razliko za ogljik‘ ali ‚CCD‘ pomeni pogodbo med Komisijo in proizvajalcem, ki je bil izbran prek mehanizma konkurenčne dražbe, kot je dražba, nizkoogljičnega ali brezogljičnega proizvoda, in na podlagi katere je proizvajalcu zagotovljena podpora Sklada za inovacije, ki krije razliko med zmagovalno ceno, znano tudi kot izvršilno ceno, na eni strani in referenčno ceno, ki izhaja iz povprečne cene pravic, na drugi strani; |
| --- | --- |

(ac)

‚pogodba za razliko za ogljik‘ ali ‚CCD‘ pomeni pogodbo med Komisijo in proizvajalcem, ki je bil izbran prek mehanizma konkurenčne dražbe, kot je dražba, nizkoogljičnega ali brezogljičnega proizvoda, in na podlagi katere je proizvajalcu zagotovljena podpora Sklada za inovacije, ki krije razliko med zmagovalno ceno, znano tudi kot izvršilno ceno, na eni strani in referenčno ceno, ki izhaja iz povprečne cene pravic, na drugi strani;

| (ad) | ‚pogodba s fiksno premijo‘ pomeni pogodbo med Komisijo in proizvajalcem, ki je bil izbran prek mehanizma konkurenčne dražbe, kot je dražba, nizkoogljičnega ali brezogljičnega proizvoda, in na podlagi katere je proizvajalcu zagotovljena podpora v obliki fiksnega zneska na enoto proizvedenega proizvoda; |
| --- | --- |

(ad)

‚pogodba s fiksno premijo‘ pomeni pogodbo med Komisijo in proizvajalcem, ki je bil izbran prek mehanizma konkurenčne dražbe, kot je dražba, nizkoogljičnega ali brezogljičnega proizvoda, in na podlagi katere je proizvajalcu zagotovljena podpora v obliki fiksnega zneska na enoto proizvedenega proizvoda;

| (ae) | ‚regulirani subjekt‘ za namene poglavja IVa pomeni vsako fizično ali pravno osebo, razen končnega porabnika goriv, ki opravlja dejavnosti iz Priloge III in spada v eno od naslednjih kategorij:






  (i) | v primeru prenosa goriva skozi trošarinsko skladišče, kot je opredeljeno v členu 3, točka 11, Direktive Sveta (EU) 2020/262 (*6), imetnik trošarinskega skladišča, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, navedene direktive, ki postane zavezanec za plačilo trošarine na podlagi člena 7 navedene direktive; |
| --- | --- | --- |

(ae)

‚regulirani subjekt‘ za namene poglavja IVa pomeni vsako fizično ali pravno osebo, razen končnega porabnika goriv, ki opravlja dejavnosti iz Priloge III in spada v eno od naslednjih kategorij:

(i)

v primeru prenosa goriva skozi trošarinsko skladišče, kot je opredeljeno v členu 3, točka 11, Direktive Sveta (EU) 2020/262 (*6), imetnik trošarinskega skladišča, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, navedene direktive, ki postane zavezanec za plačilo trošarine na podlagi člena 7 navedene direktive;

*6

| (ii) | če se točka (i) te točke ne uporablja, vsaka druga oseba, ki za goriva, zajeta s poglavjem IVa te direktive, postane zavezanec za plačilo trošarine na podlagi člena 7 Direktive (EU) 2020/262 ali člena 21(5), prvi pododstavek, Direktive Sveta 2003/96/ES (*7); |
| --- | --- |

(ii)

če se točka (i) te točke ne uporablja, vsaka druga oseba, ki za goriva, zajeta s poglavjem IVa te direktive, postane zavezanec za plačilo trošarine na podlagi člena 7 Direktive (EU) 2020/262 ali člena 21(5), prvi pododstavek, Direktive Sveta 2003/96/ES (*7);

*7

| (iii) | če se točki (i) in (ii) te točke ne uporabljata, vsaka druga oseba, ki jo morajo ustrezni pristojni organi države članice registrirati, da lahko postane zavezanec za plačilo trošarine, vključno z vsako osebo, oproščeno plačila trošarine, kot je navedeno v členu 21(5), četrti pododstavek, Direktive 2003/96/ES; |
| --- | --- |

(iii)

če se točki (i) in (ii) te točke ne uporabljata, vsaka druga oseba, ki jo morajo ustrezni pristojni organi države članice registrirati, da lahko postane zavezanec za plačilo trošarine, vključno z vsako osebo, oproščeno plačila trošarine, kot je navedeno v členu 21(5), četrti pododstavek, Direktive 2003/96/ES;

| (iv) | če se točke (i), (ii) in (iii) ne uporabljajo ali če je več oseb solidarno zavezanih plačilu iste trošarine, katera koli oseba, ki jo imenuje država članica; |
| --- | --- |

(iv)

če se točke (i), (ii) in (iii) ne uporabljajo ali če je več oseb solidarno zavezanih plačilu iste trošarine, katera koli oseba, ki jo imenuje država članica;

| (af) | ‚gorivo‘ za namene poglavja IVa te direktive pomeni kateri koli energent iz člena 2(1) Direktive 2003/96/ES, vključno z gorivi, navedenimi v preglednici A in preglednici C Priloge I k navedeni direktivi, ter kateri koli drug proizvod, ki je namenjen za uporabo, ponujen naprodaj ali uporabljen kot pogonsko gorivo ali gorivo za ogrevanje, kot je določen v členu 2(3) navedene direktive, vključno s proizvodnjo električne energije; |
| --- | --- |

(af)

‚gorivo‘ za namene poglavja IVa te direktive pomeni kateri koli energent iz člena 2(1) Direktive 2003/96/ES, vključno z gorivi, navedenimi v preglednici A in preglednici C Priloge I k navedeni direktivi, ter kateri koli drug proizvod, ki je namenjen za uporabo, ponujen naprodaj ali uporabljen kot pogonsko gorivo ali gorivo za ogrevanje, kot je določen v členu 2(3) navedene direktive, vključno s proizvodnjo električne energije;

| (ag) | ‚sprostitev v porabo‘ za namene poglavja IVa te direktive pomeni sprostitev v porabo, kot je opredeljena v členu 6(3) Direktive (EU) 2020/262.; |
| --- | --- |

(ag)

‚sprostitev v porabo‘ za namene poglavja IVa te direktive pomeni sprostitev v porabo, kot je opredeljena v členu 6(3) Direktive (EU) 2020/262.;

| (ah) | ‚Cena plina TTF‘ za namene poglavja IVa pomeni ceno terminskih pogodb za plin za mesec vnaprej, s katerimi se trguje na virtualni trgovalni točki Title Transfer Facility (TTF), ki jo upravlja Gasunie Transport Services B.V.; |
| --- | --- |

(ah)

‚Cena plina TTF‘ za namene poglavja IVa pomeni ceno terminskih pogodb za plin za mesec vnaprej, s katerimi se trguje na virtualni trgovalni točki Title Transfer Facility (TTF), ki jo upravlja Gasunie Transport Services B.V.;

| (ai) | ‚Cena surove nafte Brent‘ za namene poglavja IVa pomeni terminsko ceno surove nafte za mesec vnaprej, ki se uporablja kot referenčna cena za nakup nafte. |
| --- | --- |

(ai)

‚Cena surove nafte Brent‘ za namene poglavja IVa pomeni terminsko ceno surove nafte za mesec vnaprej, ki se uporablja kot referenčna cena za nakup nafte.

(*4)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 z dne 15. februarja 2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95 (UL L 64, 4.3.2006, str. 1)."

*4

(*5)  Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 55)."

*5

(*6)  Direktiva Sveta (EU) 2020/262 z dne 19. decembra 2019 o določitvi splošnega režima za trošarino (UL L 58, 27.2.2020, str. 4)."

*6

(*7)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).“;"

*7

| (4) | naslov poglavja II se nadomesti z naslednjim:

  „LETALSTVO IN POMORSKI PROMET“; |
| --- | --- |

(4)

naslov poglavja II se nadomesti z naslednjim:

„LETALSTVO IN POMORSKI PROMET“;

| (5) | člen 3a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3a
  Področje uporabe
  Členi 3b do 3f se uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I. Členi 3ga do 3gg se uporabljajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa iz Priloge I.“
  ; |
| --- | --- |

(5)

člen 3a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3a

Področje uporabe

Členi 3b do 3f se uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I. Členi 3ga do 3gg se uporabljajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa iz Priloge I.“

| (6) | člen 3g se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3g
  Načrti za spremljanje in poročanje
  Država članica upravljavka zagotovi, da vsak operator zrakoplova pristojnemu organu v tej državi članici predloži načrt za spremljanje, v katerem so določeni ukrepi za spremljanje emisij, in da te načrte odobri pristojni organ v skladu z izvedbenimi akti iz člena 14.“
  ; |
| --- | --- |

(6)

člen 3g se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3g

Načrti za spremljanje in poročanje

Država članica upravljavka zagotovi, da vsak operator zrakoplova pristojnemu organu v tej državi članici predloži načrt za spremljanje, v katerem so določeni ukrepi za spremljanje emisij, in da te načrte odobri pristojni organ v skladu z izvedbenimi akti iz člena 14.“

| (7) | vstavijo se naslednji členi:

  „Člen 3ga
  Področje uporabe za dejavnosti pomorskega prometa

  1.   Dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa se uporabljajo za petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče postanka zunaj jurisdikcije države članice, petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča postanka zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice, sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, ter sto odstotkov (100 %) emisij z ladij med privezom v pristanišču postanka pod jurisdikcijo države članice.


  2.   Komisija do 31. decembra 2023 z izvedbenimi akti določi seznam sosednjih pristanišč za pretovarjanje kontejnerjev in ta seznam nato posodobi do 31. decembra vsaki dve leti.
  V teh izvedbenih aktih je navedeno pristanišče kot sosednje pristanišče za pretovarjanje zabojnikov, v katerih delež pretovarjanja zabojnikov, merjen v enotah, enakovrednih enaindvajset čevljev, presega 65 % celotnega prometa kontejnerjev v tem pristanišču v zadnjem dvanajstmesečnem obdobju, za katera so na voljo ustrezni podatki in kadar je to pristanišče zunaj Unije, vendar so od pristanišča pod jurisdikcijo države članice oddaljena manj kot 300 navtičnih milj. Za namene tega odstavka se šteje, da so kontejnerji pretovorjeni, kadar se raztovorijo z ladje v pristanišče izključno zaradi natovarjanja na drugo ladjo. Seznam, ki ga določi Komisija na podlagi prvega pododstavka, ne vključuje pristanišč v tretji državi, za katera ta tretja država učinkovito uporablja ukrepe, enakovredne tej direktivi.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).


  3.   Členi 9, 9a in 10 se uporabljajo za dejavnosti pomorskega prometa enako kot za druge dejavnosti, zajete z EU ETS, z naslednjo izjemo glede uporabe člena 10.
  Do 31. decembra 2030 se delež pravic dodeli državam članicam, v katerih je delež ladjarskih družb, za katere bi bile države članice odgovorne na podlagi člena 3gf, glede na njihovo prebivalstvo leta 2020 in na podlagi podatkov, ki so na voljo za obdobje 2018 – 2020, večji kot 15 ladjarskih družb na milijon prebivalcev. Količina pravic ustreza 3,5 % dodatne količine pravic zaradi povečanja mejne vrednosti za pomorski promet iz člena 9, tretji odstavek, v zadevnem letu. Za leti 2024 in 2025 se količina pravic dodatno pomnoži z odstotki, ki se uporabljajo za zadevno leto na podlagi člena 3gb, prvi odstavek, točki (a) in (b). Prihodke, ustvarjene od prodaje tega deleža pravic na dražbi, bi bilo treba uporabiti za namene iz člena 10(3), prvi pododstavek, točka (g) – v zvezi s pomorskim sektorjem – in točki (f) in (i). 50 % količine pravic se razdeli med zadevne države članice na podlagi deleža ladjarskih družb, za katere so odgovorne, preostanek pa se razdeli mednje v enakih deležih.



  Člen 3gb
  Postopno uvajanje zahtev za pomorski promet
  Ladjarske družbe so odgovorne za predajo pravic v skladu z naslednjim razporedom:






  (a) | 40 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2024, za katere bi veljale zahteve za predajo v skladu s členom 12; |
| --- | --- | --- |

(7)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 3ga

Področje uporabe za dejavnosti pomorskega prometa

1.   Dodelitev pravic in zahteve za predajo v zvezi z dejavnostmi pomorskega prometa se uporabljajo za petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče postanka zunaj jurisdikcije države članice, petdeset odstotkov (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča postanka zunaj jurisdikcije države članice in prihodom v pristanišče postanka pod jurisdikcijo države članice, sto odstotkov (100 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe z odhodom iz pristanišča pod jurisdikcijo države članice in prihodom v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, ter sto odstotkov (100 %) emisij z ladij med privezom v pristanišču postanka pod jurisdikcijo države članice.

2.   Komisija do 31. decembra 2023 z izvedbenimi akti določi seznam sosednjih pristanišč za pretovarjanje kontejnerjev in ta seznam nato posodobi do 31. decembra vsaki dve leti.

V teh izvedbenih aktih je navedeno pristanišče kot sosednje pristanišče za pretovarjanje zabojnikov, v katerih delež pretovarjanja zabojnikov, merjen v enotah, enakovrednih enaindvajset čevljev, presega 65 % celotnega prometa kontejnerjev v tem pristanišču v zadnjem dvanajstmesečnem obdobju, za katera so na voljo ustrezni podatki in kadar je to pristanišče zunaj Unije, vendar so od pristanišča pod jurisdikcijo države članice oddaljena manj kot 300 navtičnih milj. Za namene tega odstavka se šteje, da so kontejnerji pretovorjeni, kadar se raztovorijo z ladje v pristanišče izključno zaradi natovarjanja na drugo ladjo. Seznam, ki ga določi Komisija na podlagi prvega pododstavka, ne vključuje pristanišč v tretji državi, za katera ta tretja država učinkovito uporablja ukrepe, enakovredne tej direktivi.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

3.   Členi 9, 9a in 10 se uporabljajo za dejavnosti pomorskega prometa enako kot za druge dejavnosti, zajete z EU ETS, z naslednjo izjemo glede uporabe člena 10.

Do 31. decembra 2030 se delež pravic dodeli državam članicam, v katerih je delež ladjarskih družb, za katere bi bile države članice odgovorne na podlagi člena 3gf, glede na njihovo prebivalstvo leta 2020 in na podlagi podatkov, ki so na voljo za obdobje 2018 – 2020, večji kot 15 ladjarskih družb na milijon prebivalcev. Količina pravic ustreza 3,5 % dodatne količine pravic zaradi povečanja mejne vrednosti za pomorski promet iz člena 9, tretji odstavek, v zadevnem letu. Za leti 2024 in 2025 se količina pravic dodatno pomnoži z odstotki, ki se uporabljajo za zadevno leto na podlagi člena 3gb, prvi odstavek, točki (a) in (b). Prihodke, ustvarjene od prodaje tega deleža pravic na dražbi, bi bilo treba uporabiti za namene iz člena 10(3), prvi pododstavek, točka (g) – v zvezi s pomorskim sektorjem – in točki (f) in (i). 50 % količine pravic se razdeli med zadevne države članice na podlagi deleža ladjarskih družb, za katere so odgovorne, preostanek pa se razdeli mednje v enakih deležih.

Člen 3gb

Postopno uvajanje zahtev za pomorski promet

Ladjarske družbe so odgovorne za predajo pravic v skladu z naslednjim razporedom:

(a)

40 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2024, za katere bi veljale zahteve za predajo v skladu s členom 12;

| (b) | 70 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2025, za katere bi veljale zahteve za predajo v skladu s členom 12; |
| --- | --- |

(b)

70 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2025, za katere bi veljale zahteve za predajo v skladu s členom 12;

| (c) | 100 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2026 in vsako leto po tem v skladu s členom 12. |
| --- | --- |

(c)

100 % preverjenih emisij, sporočenih za leto 2026 in vsako leto po tem v skladu s členom 12.

Kadar se preda manj pravic v primerjavi s preverjenimi emisijami iz pomorskega prometa za leti 2024 in 2025, se po določitvi razlike med preverjenimi emisijami in predanimi pravicami v posameznem letu količina pravic, ki ustreza tej razliki, ukine, namesto da bi se prodala na dražbi na podlagi člena 10.

Člen 3gc

Določbe za prenos stroškov EU ETS z ladjarske družbe na drug subjekt

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je ladjarska družba, kadar na podlagi pogodbenega dogovora končno odgovornost za nakup goriva ali upravljanje ladje ali oboje prevzame subjekt, ki ni ladjarska družba, upravičena, da od tega subjekta prejme povračilo za stroške, ki izhajajo iz predaje pravic.

„Upravljanje ladje“ za namene tega člena pomeni določanje prepeljanega tovora ali poti in hitrosti ladje. Ladjarska družba ostaja odgovorni subjekt za predajo pravic na podlagi členov 3gb in 12 ter za splošno skladnost z določbami nacionalnega prava, s katerimi se prenaša ta direktiva. Države članice zagotovijo, da ladjarske družbe, za katere so odgovorne, izpolnjujejo obveznosti predaje pravic na podlagi členov 3gb in 12, ne glede na pravico takih ladjarskih družb, da jim komercialni prevozniki povrnejo stroške, ki izhajajo iz predaje.

Člen 3gd

Spremljanje emisij iz pomorskega prometa in poročanje o njih

Upravni organ za ladjarske družbe v zvezi z emisijami iz dejavnosti pomorskega prometa, navedenih v Prilogi I k tej direktivi, zagotovi, da ladjarska družba, za katero je pristojen, v poročevalnem obdobju spremlja ustrezne parametre in poroča o njih ter mu predloži podatke o zbirnih emisijah na ravni družbe v skladu s poglavjem II Uredbe (EU) 2015/757.

Člen 3ge

Pravila za preverjanje in akreditacijo emisij iz pomorskega prometa

Upravni organ za ladjarske družbe zagotovi, da se sporočanje podatkov o zbirnih emisijah na ravni ladjarske družbe, ki jih predloži ladjarska družba na podlagi člena 3gd te direktive, preveri v skladu s pravili o preverjanju in akreditaciji iz poglavja III Uredbe (EU) 2015/757.

Člen 3gf

Upravni organ za ladjarske družbe

1.   Upravni organ za ladjarske družbe je:

| (a) | v primeru ladjarske družbe, registrirane v državi članici, država članica, v kateri je registrirana ladjarska družba; |
| --- | --- |

(a)

v primeru ladjarske družbe, registrirane v državi članici, država članica, v kateri je registrirana ladjarska družba;

| (b) | v primeru ladjarske družbe, ki ni registrirana v državi članici, država članica, v kateri je imela ta ladjarska družba v predhodnih štirih letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe iz člena 3ga; |
| --- | --- |

(b)

v primeru ladjarske družbe, ki ni registrirana v državi članici, država članica, v kateri je imela ta ladjarska družba v predhodnih štirih letih spremljanja po ocenah največ postankov v pristaniščih pri plovbah, ki spadajo na področje uporabe iz člena 3ga;

| (c) | v primeru ladjarske družbe, ki ni registrirana v državi članici in v predhodnih štirih letih spremljanja ni opravila plovbe, ki spada na področje uporabe iz člena 3ga, država članica, v katero je ladja ladjarske družbe priplula ali v kateri je začela ali končala svojo prvo plovbo, ki spada na področje uporabe iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(c)

v primeru ladjarske družbe, ki ni registrirana v državi članici in v predhodnih štirih letih spremljanja ni opravila plovbe, ki spada na področje uporabe iz člena 3ga, država članica, v katero je ladja ladjarske družbe priplula ali v kateri je začela ali končala svojo prvo plovbo, ki spada na področje uporabe iz navedenega člena.

2.   Komisija na podlagi najboljših razpoložljivih informacij z izvedbenimi akti pripravi:

| (a) | pred 1. februarjem 2024 seznam ladjarskih družb, ki so opravile pomorsko dejavnost pomorskega prometa iz Priloge I, ki je 1. januarja 2024 ali z učinkom od 1. januarja 2024 spadala na področje uporabe iz člena 3ga, pri čemer navede upravni organ za ladjarsko družbo v skladu z odstavkom 1 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

pred 1. februarjem 2024 seznam ladjarskih družb, ki so opravile pomorsko dejavnost pomorskega prometa iz Priloge I, ki je 1. januarja 2024 ali z učinkom od 1. januarja 2024 spadala na področje uporabe iz člena 3ga, pri čemer navede upravni organ za ladjarsko družbo v skladu z odstavkom 1 tega člena;

| (b) | pred 1. februarjem 2026 in nato vsaki dve leti posodobljen seznam za pripis ladjarskih družb, registriranih v državi članici, drugemu upravnemu organu za ladjarske družbe, če so spremenile državo članico registracije znotraj Unije, v skladu z odstavkom 1, točka (a), tega člena ali za vključitev ladjarskih družb, ki so pozneje opravile dejavnost pomorskega prometa iz Priloge I, ki spada na področje uporabe iz člena 3ga v skladu z odstavkom 1, točka (c), tega člena ter |
| --- | --- |

(b)

pred 1. februarjem 2026 in nato vsaki dve leti posodobljen seznam za pripis ladjarskih družb, registriranih v državi članici, drugemu upravnemu organu za ladjarske družbe, če so spremenile državo članico registracije znotraj Unije, v skladu z odstavkom 1, točka (a), tega člena ali za vključitev ladjarskih družb, ki so pozneje opravile dejavnost pomorskega prometa iz Priloge I, ki spada na področje uporabe iz člena 3ga v skladu z odstavkom 1, točka (c), tega člena ter

| (c) | pred 1. februarjem 2028 in nato vsaka štiri leta posodobljen seznam za pripis ladjarskih družb, ki niso registrirane v državi članici, drugemu upravnemu organu za ladjarske družbe v skladu z odstavkom 1, točka (b), tega člena. |
| --- | --- |

(c)

pred 1. februarjem 2028 in nato vsaka štiri leta posodobljen seznam za pripis ladjarskih družb, ki niso registrirane v državi članici, drugemu upravnemu organu za ladjarske družbe v skladu z odstavkom 1, točka (b), tega člena.

3.   Upravni organ za ladjarske družbe, ki je na podlagi seznama, pripravljenega na podlagi odstavka 2, odgovoren za ladjarsko družbo, to odgovornost ohrani ne glede na naknadne spremembe dejavnosti ali registracije ladjarske družbe, dokler te spremembe niso razvidne na posodobljenem seznamu.

4.   Komisija sprejme izvedbene akte za določitev podrobnih pravil v zvezi z upravljanjem ladjarskih družb s strani upravnih organov za ladjarsko družbo na podlagi te direktive. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).

Člen 3gg

Poročanje in pregled

1.   Če Mednarodna pomorska organizacija (IMO) sprejme globalni tržni ukrep za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa, Komisija pregleda to direktivo glede na ta sprejeti ukrep.

V ta namen Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo v 18 mesecih po sprejetju takega globalnega tržnega ukrepa in preden ta začne delovati. Komisija v tem poročilu preuči globalni tržni ukrep, kar zadeva:

| (a) | njegove ambicije glede na cilje Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

njegove ambicije glede na cilje Pariškega sporazuma;

| (b) | njegovo splošno okoljsko celovitost, tudi v primerjavi z določbami te direktive, ki zajemajo pomorski promet, ter |
| --- | --- |

(b)

njegovo splošno okoljsko celovitost, tudi v primerjavi z določbami te direktive, ki zajemajo pomorski promet, ter

| (c) | vsa vprašanja v zvezi s skladnostjo med EU ETS in tem ukrepom. |
| --- | --- |

(c)

vsa vprašanja v zvezi s skladnostjo med EU ETS in tem ukrepom.

Poročilu iz drugega pododstavka tega odstavka lahko Komisija, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive na način, ki bo skladen s podnebnim ciljem Unije za leto 2030 in ciljem podnebne nevtralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119 ter s ciljem ohranjanja okoljske celovitosti in učinkovitosti podnebnih ukrepov Unije, da se zagotovi skladnost med izvajanjem globalnega tržnega ukrepa in EU ETS ter se obenem izogne morebitnemu večjemu dvojnemu bremenu.

2.   V primeru, da IMO do leta 2028 ne sprejme globalnega tržnega ukrepa za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prometa v skladu s cilji Pariškega sporazuma in vsaj na ravni, primerljivi z ravnjo, ki izhaja iz ukrepov Unije, sprejetih na podlagi te direktive, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem preuči potrebo po uporabi dodelitve pravic in zahtev za predajo v zvezi z več kot petdesetimi odstotki (50 %) emisij z ladij, ki opravljajo plovbe med pristaniščem postanka v jurisdikciji države članice in pristaniščem postanka zunaj jurisdikcije države članice, glede na cilje Pariškega sporazuma. Komisija v tem poročilu zlasti obravnava napredek na ravni IMO in preuči, ali ima katera od tretjih držav tržni ukrep, enakovreden tej direktivi, ter oceni tveganje širjenja praks izogibanja, vključno s prehodom na druge načine prevoza ali premikom pristaniških vozlišč v pristanišča zunaj Unije.

Kadar je ustrezno, se poročilu iz prvega pododstavka priloži zakonodajni predlog za spremembo te direktive.

3.   Komisija spremlja izvajanje tega poglavja v zvezi s pomorskim prometom, zlasti za odkrivanje izogibanja, da bi se tako izogibanje preprečilo že v zgodnji fazi, vključno z upoštevanjem najbolj oddaljenih regij, in vsaki dve leti od leta 2024 poroča o izvajanju tega poglavja v zvezi s pomorskim prometom in morebitnih trendih v zvezi z ladjarskimi družbami, ki se poskušajo izogniti zahtevam iz te direktive. Komisija spremlja tudi učinke, med drugim v zvezi z morebitnim povečanjem stroškov prometa, izkrivljanjem trga in spremembami v pristaniškem prometu, kot so izogibanje pristaniščem in premiki vozlišč za pretovarjanje, splošno konkurenčnost pomorskega sektorja v državah članicah, zlasti pa učinke na tiste storitve pomorskega prevoza, ki so bistvene storitve ozemeljske povezanosti. Komisija, če je ustrezno, predlaga ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvajanja tega poglavja v zvezi s pomorskim prometom, zlasti ukrepe za obravnavanje trendov v zvezi z ladjarskimi družbami, ki se poskušajo izogniti zahtevam te direktive.

4.   Komisija najpozneje do 30. septembra 2028 oceni ustreznost podaljšanja uporabe člena 3ga(3), drugi pododstavek, po 31. decembru 2030 in po potrebi v ta namen predloži zakonodajni predlog.

5.   Komisija najpozneje do 31. decembra 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem preuči izvedljivost ter gospodarske, okoljske in socialne učinke vključitve emisij z ladij, tudi ladij za delo na morju z bruto tonažo manj kot 5 000, a ne manj kot 400, v to direktivo, pri čemer se zlasti opira na analizo, priloženo pregledu Uredbe (EU) 2015/757, ki jo je treba opraviti do 31. decembra 2024.

V tem poročilu se upoštevajo tudi medsebojne povezave med to direktivo in Uredbo (EU) 2015/757 ter izkušnje, pridobljene z njuno uporabo. Komisija v tem poročilu preuči tudi, kako bi lahko ta direktiva najbolje upoštevala uvajanje obnovljivih in nizkoogljičnih pomorskih goriv na podlagi življenjskega cikla. Če je primerno, se poročilu lahko priložijo zakonodajni predlogi.“

| (8) | člen 3h se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3h
  Področje uporabe
  Določbe tega poglavja se uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, ki niso letalske dejavnosti ali dejavnosti pomorskega prometa.“
  ; |
| --- | --- |

(8)

člen 3h se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3h

Področje uporabe

Določbe tega poglavja se uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, ki niso letalske dejavnosti ali dejavnosti pomorskega prometa.“

| (9) | v členu 6(2) se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | obveznost, da upravljavec naprave preda količino pravic, ki ustreza skupnim emisijam naprave v koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15, do roka iz člena 12(3).“; |
| --- | --- | --- |

(9)

v členu 6(2) se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

obveznost, da upravljavec naprave preda količino pravic, ki ustreza skupnim emisijam naprave v koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15, do roka iz člena 12(3).“;

| (10) | člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 8
  Uskladitev z Direktivo 2010/75/EU
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so, kadar naprave izvajajo dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, pogoji in postopek za izdajo dovoljenja za emisije toplogrednih plinov usklajeni s tistimi za dovoljenje, predvideno v navedeni direktivi. Zahteve iz členov 5, 6 in 7 te direktive se lahko vključijo v postopke, določene v Direktivi 2010/75/EU.
  Komisija pregleda učinkovitost sinergij z Direktivo 2010/75/EU. Za okolje in podnebje pomembna dovoljenja morajo biti usklajena, da se zagotovi učinkovito in hitrejše izvajanje ukrepov, potrebnih za izpolnjevanje podnebnih in energetskih ciljev Unije. Komisija lahko predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu v okviru katerega koli prihodnjega pregleda te direktive.“
  ; |
| --- | --- |

(10)

člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Uskladitev z Direktivo 2010/75/EU

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so, kadar naprave izvajajo dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2010/75/EU, pogoji in postopek za izdajo dovoljenja za emisije toplogrednih plinov usklajeni s tistimi za dovoljenje, predvideno v navedeni direktivi. Zahteve iz členov 5, 6 in 7 te direktive se lahko vključijo v postopke, določene v Direktivi 2010/75/EU.

Komisija pregleda učinkovitost sinergij z Direktivo 2010/75/EU. Za okolje in podnebje pomembna dovoljenja morajo biti usklajena, da se zagotovi učinkovito in hitrejše izvajanje ukrepov, potrebnih za izpolnjevanje podnebnih in energetskih ciljev Unije. Komisija lahko predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu v okviru katerega koli prihodnjega pregleda te direktive.“

| (11) | v členu 9 se dodajo naslednji odstavki:

  „V letu 2024 se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za 90 milijonov pravic. V letu 2026 se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za 27 milijonov pravic. V letu 2024 se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za 78,4 milijonov pravic za pomorski promet. Od leta 2024 do leta 2027 je linearni faktor 4,3 %, od leta 2028 pa 4,4 %. Linearni faktor se uporablja tudi za pravice, ki ustrezajo povprečnim emisijam pomorskega prometa, sporočenim v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 za leti 2018 in 2019, ki so obravnavane v členu 3ga te direktive. Komisija objavi skupno količino pravic za Unijo do 6. septembra 2023.
  Od 1. januarja 2026 oziroma 1. januarja 2027 se količina pravic poveča, da se upošteva pokritost emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti pomorskega prometa, ki niso emisije CO2, in pokritost emisij ladij za delo na morju na podlagi njihovih emisij za zadnje leto, za katero so na voljo podatki. Brez poseganja v člen 10(1) se pravice, pridobljene na podlagi tega povečanja, dajo na voljo za podporo inovacijam v skladu s členom 10a(8).“; |
| --- | --- |

(11)

v členu 9 se dodajo naslednji odstavki:

„V letu 2024 se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za 90 milijonov pravic. V letu 2026 se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za 27 milijonov pravic. V letu 2024 se skupna količina pravic za Unijo zmanjša za 78,4 milijonov pravic za pomorski promet. Od leta 2024 do leta 2027 je linearni faktor 4,3 %, od leta 2028 pa 4,4 %. Linearni faktor se uporablja tudi za pravice, ki ustrezajo povprečnim emisijam pomorskega prometa, sporočenim v skladu z Uredbo (EU) 2015/757 za leti 2018 in 2019, ki so obravnavane v členu 3ga te direktive. Komisija objavi skupno količino pravic za Unijo do 6. septembra 2023.

Od 1. januarja 2026 oziroma 1. januarja 2027 se količina pravic poveča, da se upošteva pokritost emisij toplogrednih plinov iz dejavnosti pomorskega prometa, ki niso emisije CO2, in pokritost emisij ladij za delo na morju na podlagi njihovih emisij za zadnje leto, za katero so na voljo podatki. Brez poseganja v člen 10(1) se pravice, pridobljene na podlagi tega povečanja, dajo na voljo za podporo inovacijam v skladu s členom 10a(8).“;

2

| (12) | člen 10 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „2 % skupne količine pravic v obdobju 2021–2030 se prodata na dražbi, da se vzpostavi sklad za izboljšanje energetske učinkovitosti in modernizacijo energijskih sistemov določenih držav članic (v nadaljnjem besedilu: države članice upravičenke), kot je določeno v členu 10d (v nadaljnjem besedilu: sklad za modernizacijo). Države članice upravičenke do te količine pravic, so države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih cenah znaša manj kot 60 % povprečja Unije leta 2013. Sredstva, ki ustrezajo tej količini pravic, se porazdelijo v skladu z delom A Priloge IIb.
  Poleg tega se 2,5 % skupne količine pravic med letoma 2024 in 2030 proda na dražbi za sklad za modernizacijo. Države članice upravičenke do te količine pravic, so države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih cenah znaša manj kot 75 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018. Sredstva, ki ustrezajo tej količini pravic, se porazdelijo v skladu z delom B Priloge IIb.“; |
| --- | --- | --- |

(12)

člen 10 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„2 % skupne količine pravic v obdobju 2021–2030 se prodata na dražbi, da se vzpostavi sklad za izboljšanje energetske učinkovitosti in modernizacijo energijskih sistemov določenih držav članic (v nadaljnjem besedilu: države članice upravičenke), kot je določeno v členu 10d (v nadaljnjem besedilu: sklad za modernizacijo). Države članice upravičenke do te količine pravic, so države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih cenah znaša manj kot 60 % povprečja Unije leta 2013. Sredstva, ki ustrezajo tej količini pravic, se porazdelijo v skladu z delom A Priloge IIb.

Poleg tega se 2,5 % skupne količine pravic med letoma 2024 in 2030 proda na dražbi za sklad za modernizacijo. Države članice upravičenke do te količine pravic, so države članice, katerih BDP na prebivalca po tržnih cenah znaša manj kot 75 % povprečja Unije v obdobju 2016–2018. Sredstva, ki ustrezajo tej količini pravic, se porazdelijo v skladu z delom B Priloge IIb.“;

| (b) | v odstavku 3, prvi pododstavek, se uvodni del nadomesti z naslednjim:

  „3.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic iz odstavka 2 tega člena na dražbi, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU in vključijo v proračun Unije. Države članice uporabijo te prihodke, z izjemo prihodkov, uporabljenih za nadomestilo za posredne stroške ogljika iz člena 10a(6) te direktive, ali enakovredno finančno vrednostjo teh prihodkov, za enega ali več naslednjih namenov:“
  ; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3, prvi pododstavek, se uvodni del nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic iz odstavka 2 tega člena na dražbi, razen prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU in vključijo v proračun Unije. Države članice uporabijo te prihodke, z izjemo prihodkov, uporabljenih za nadomestilo za posredne stroške ogljika iz člena 10a(6) te direktive, ali enakovredno finančno vrednostjo teh prihodkov, za enega ali več naslednjih namenov:“

| (c) | v odstavku 3, prvi pododstavek, se točke (b) do (f) nadomestijo z naslednjim:






  „(b) | razvoj obnovljivih virov energije in omrežij za prenos električne energije za izpolnitev zaveze Unije v zvezi z uporabo obnovljivih virov energije in ciljev Unije glede medsebojne povezljivosti ter razvoj drugih tehnologij, ki prispevajo k prehodu na varno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo in pripomorejo k izpolnitvi zaveze Unije, da poveča energetsko učinkovitost na ravni, dogovorjene v ustreznih zakonodajnih aktih, vključno s proizvodnjo električne energije iz samoporabnikov električne energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 3, prvi pododstavek, se točke (b) do (f) nadomestijo z naslednjim:

„(b)

razvoj obnovljivih virov energije in omrežij za prenos električne energije za izpolnitev zaveze Unije v zvezi z uporabo obnovljivih virov energije in ciljev Unije glede medsebojne povezljivosti ter razvoj drugih tehnologij, ki prispevajo k prehodu na varno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo in pripomorejo k izpolnitvi zaveze Unije, da poveča energetsko učinkovitost na ravni, dogovorjene v ustreznih zakonodajnih aktih, vključno s proizvodnjo električne energije iz samoporabnikov električne energije iz obnovljivih virov in skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov;

| (c) | ukrepi za preprečevanje krčenja gozdov in podpiranje varstva in obnove šotišč, gozdov in drugih zemeljskih ali morskih ekosistemov, vključno z ukrepi, ki prispevajo k varstvu, obnovi in boljšemu upravljanju teh ekosistemov, zlasti zaščitenih morskih območij, ter za povečanje pogozdovanja, prijaznega biotski raznovrstnosti, in obnovo gozdov, tudi v državah v razvoju, ki so ratificirale Pariški sporazum, pa tudi ukrepi za prenos tehnologij in podpiranje prilagajanja negativnim učinkom podnebnih sprememb v teh državah; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za preprečevanje krčenja gozdov in podpiranje varstva in obnove šotišč, gozdov in drugih zemeljskih ali morskih ekosistemov, vključno z ukrepi, ki prispevajo k varstvu, obnovi in boljšemu upravljanju teh ekosistemov, zlasti zaščitenih morskih območij, ter za povečanje pogozdovanja, prijaznega biotski raznovrstnosti, in obnovo gozdov, tudi v državah v razvoju, ki so ratificirale Pariški sporazum, pa tudi ukrepi za prenos tehnologij in podpiranje prilagajanja negativnim učinkom podnebnih sprememb v teh državah;

| (d) | zajemanje CO2 v gozdovih in tleh Unije; |
| --- | --- |

(d)

zajemanje CO2 v gozdovih in tleh Unije;

2

| (e) | okolju varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, zlasti iz elektrarn na trdna fosilna goriva in vrste industrijskih sektorjev in delov sektorjev, vključno v tretjih državah, in inovativne tehnološke metode za odvzem ogljika, kot je neposredno zajemanje iz zraka in shranjevanje; |
| --- | --- |

(e)

okolju varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, zlasti iz elektrarn na trdna fosilna goriva in vrste industrijskih sektorjev in delov sektorjev, vključno v tretjih državah, in inovativne tehnološke metode za odvzem ogljika, kot je neposredno zajemanje iz zraka in shranjevanje;

2

| (f) | vlaganje v prehod na oblike prometa, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorja, in v pospešitev tega prehoda, vključno z razvojem podnebju prijaznih storitev in tehnologij potniškega in tovornega železniškega prometa ter avtobusnih storitev, v ukrepe za razogljičenje pomorskega sektorja, vključno z izboljšanjem energetske učinkovitosti ladij, pristanišč, inovativnih tehnologij in infrastrukture, ter v trajnostna alternativna goriva, kot sta vodik in amonijak, ki se proizvajata iz obnovljivih virov, in v pogonske tehnologije brez emisij, ter financiranje ukrepov v podporo razogljičenju letališč v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva ter razveljavitvi Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet;“; |
| --- | --- |

(f)

vlaganje v prehod na oblike prometa, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorja, in v pospešitev tega prehoda, vključno z razvojem podnebju prijaznih storitev in tehnologij potniškega in tovornega železniškega prometa ter avtobusnih storitev, v ukrepe za razogljičenje pomorskega sektorja, vključno z izboljšanjem energetske učinkovitosti ladij, pristanišč, inovativnih tehnologij in infrastrukture, ter v trajnostna alternativna goriva, kot sta vodik in amonijak, ki se proizvajata iz obnovljivih virov, in v pogonske tehnologije brez emisij, ter financiranje ukrepov v podporo razogljičenju letališč v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva ter razveljavitvi Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za trajnostni zračni promet;“;

| (d) | v odstavku 3, prvi pododstavek, se točka (h) nadomesti z naslednjim:






  „(h) | ukrepe, katerih namen je izboljšanje energetske učinkovitosti, sistemov daljinskega ogrevanja in izolacije, za podporo sistemom ogrevanja in hlajenja, ki so učinkoviti in delujejo na energijo iz obnovljivih virov, ali za podporo temeljiti in postopni temeljiti prenovi stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*8), začenši s prenovo najmanj učinkovitih stavb; |
| --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 3, prvi pododstavek, se točka (h) nadomesti z naslednjim:

„(h)

ukrepe, katerih namen je izboljšanje energetske učinkovitosti, sistemov daljinskega ogrevanja in izolacije, za podporo sistemom ogrevanja in hlajenja, ki so učinkoviti in delujejo na energijo iz obnovljivih virov, ali za podporo temeljiti in postopni temeljiti prenovi stavb v skladu z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*8), začenši s prenovo najmanj učinkovitih stavb;

*8

(*8)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).“;"

*8

| (e) | v odstavek 3, prvi pododstavek, se vstavita naslednji točki:






  „(ha) | zagotovitev finančne podpore za obravnavanje družbenih vidikov v gospodinjstvih z nižjim in srednjim dohodkom, tudi z znižanjem izkrivljajočih davkov, in z usmerjenim znižanjem carin in dajatev za električno energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- | --- |

(e)

v odstavek 3, prvi pododstavek, se vstavita naslednji točki:

„(ha)

zagotovitev finančne podpore za obravnavanje družbenih vidikov v gospodinjstvih z nižjim in srednjim dohodkom, tudi z znižanjem izkrivljajočih davkov, in z usmerjenim znižanjem carin in dajatev za električno energijo iz obnovljivih virov;

| (hb) | financiranje nacionalnih shem podnebnih dividend, ki dokazano pozitivno vplivajo na okolje, kot je zapisano v letnem poročilu iz člena 19(2) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (*9). |
| --- | --- |

(hb)

financiranje nacionalnih shem podnebnih dividend, ki dokazano pozitivno vplivajo na okolje, kot je zapisano v letnem poročilu iz člena 19(2) Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (*9).

*9

(*9)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).“;"

*9

| (f) | v odstavku 3, prvi pododstavek, se točka (k) nadomesti z naslednjim:






  „(k) | spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditve delovne sile, da bi v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji prispevali k pravičnemu prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti v regijah, ki jih prehod delovnih mest najbolj zadeva, ter naložbe v izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev, ki bi jih prehod lahko prizadel, vključno z delavci v pomorskem prometu; |
| --- | --- | --- |

(f)

v odstavku 3, prvi pododstavek, se točka (k) nadomesti z naslednjim:

„(k)

spodbujanje pridobivanja spretnosti in prerazporeditve delovne sile, da bi v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji prispevali k pravičnemu prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo, zlasti v regijah, ki jih prehod delovnih mest najbolj zadeva, ter naložbe v izpopolnjevanje in preusposabljanje delavcev, ki bi jih prehod lahko prizadel, vključno z delavci v pomorskem prometu;

| (l) | obravnavanje morebitnega preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih iz Priloge I k Uredbi (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta (*10), podpiranje prehoda in spodbujanje njihovega razogljičenja v skladu s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(l)

obravnavanje morebitnega preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih iz Priloge I k Uredbi (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta (*10), podpiranje prehoda in spodbujanje njihovega razogljičenja v skladu s pravili o državni pomoči.

*10

(*10)  Uredba (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (UL L 130, 16.5.2023, str. 52).“;"

*10

| (g) | v odstavku 3 se za prvim pododstavkom doda naslednji pododstavek:

  „Države članice pri določanju uporabe prihodkov, ustvarjenih s prodajo pravic na dražbi, upoštevajo potrebo po nadaljnjem povečevanju mednarodnega podnebnega financiranja v ranljivih tretjih državah iz prvega pododstavka, točka (j).“; |
| --- | --- |

(g)

v odstavku 3 se za prvim pododstavkom doda naslednji pododstavek:

„Države članice pri določanju uporabe prihodkov, ustvarjenih s prodajo pravic na dražbi, upoštevajo potrebo po nadaljnjem povečevanju mednarodnega podnebnega financiranja v ranljivih tretjih državah iz prvega pododstavka, točka (j).“;

| (h) | v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Države članice morajo izpolniti določbe iz tega odstavka, če imajo in izvajajo fiskalne politike ali politike finančne podpore, vključno zlasti v državah v razvoju, ali notranje regulativne politike, ki spodbujajo finančno podporo, določeno za namene iz prvega pododstavka, in katerih vrednost je enaka prihodkom iz prvega pododstavka.“; |
| --- | --- |

(h)

v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice morajo izpolniti določbe iz tega odstavka, če imajo in izvajajo fiskalne politike ali politike finančne podpore, vključno zlasti v državah v razvoju, ali notranje regulativne politike, ki spodbujajo finančno podporo, določeno za namene iz prvega pododstavka, in katerih vrednost je enaka prihodkom iz prvega pododstavka.“;

| (i) | v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Države članice obvestijo Komisijo o uporabi prihodkov in o ukrepih, sprejetih na podlagi tega odstavka v svojih poročilih, ki jih predložijo na podlagi člena 19(2) Uredbe (EU) 2018/1999, pri čemer, kadar je ustrezno in kot je primerno, navedejo, kateri prihodki se uporabijo in kateri ukrepi se sprejmejo za izvajanje njihovih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, predloženih v skladu z navedeno uredbo, ter njihovih območnih načrtov za pravični prehod, pripravljenih v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (*11).
  Poročanje je dovolj podrobno, da lahko Komisija oceni, v kolikšni meri države članice izpolnjujejo prvi pododstavek.

  (*11)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(i)

v odstavku 3 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice obvestijo Komisijo o uporabi prihodkov in o ukrepih, sprejetih na podlagi tega odstavka v svojih poročilih, ki jih predložijo na podlagi člena 19(2) Uredbe (EU) 2018/1999, pri čemer, kadar je ustrezno in kot je primerno, navedejo, kateri prihodki se uporabijo in kateri ukrepi se sprejmejo za izvajanje njihovih celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, predloženih v skladu z navedeno uredbo, ter njihovih območnih načrtov za pravični prehod, pripravljenih v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta (*11).

*11

Poročanje je dovolj podrobno, da lahko Komisija oceni, v kolikšni meri države članice izpolnjujejo prvi pododstavek.

(*11)  Uredba (EU) 2021/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o vzpostavitvi Sklada za pravični prehod (UL L 231, 30.6.2021, str. 1).“;"

*11

| (j) | v odstavku 4 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 te direktive za dopolnitev te direktive glede časovnega načrta, upravljanja in drugih vidikov dražbe, vključno z načini za prodajo na dražbi, ki so potrebni za prenos deleža prihodkov v proračun Unije kot zunanje namenske prejemke v skladu s členom 30d(4) te direktive ali kot lastna sredstva v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU, da se zagotovi njena odprta, pregledna, usklajena in nediskriminatorna izvedba. Postopek je zato predvidljiv, zlasti kar zadeva časovni načrt in zaporedje dražb ter ocenjene količine pravic, ki se dajo na razpolago.“; |
| --- | --- |

(j)

v odstavku 4 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 te direktive za dopolnitev te direktive glede časovnega načrta, upravljanja in drugih vidikov dražbe, vključno z načini za prodajo na dražbi, ki so potrebni za prenos deleža prihodkov v proračun Unije kot zunanje namenske prejemke v skladu s členom 30d(4) te direktive ali kot lastna sredstva v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU, da se zagotovi njena odprta, pregledna, usklajena in nediskriminatorna izvedba. Postopek je zato predvidljiv, zlasti kar zadeva časovni načrt in zaporedje dražb ter ocenjene količine pravic, ki se dajo na razpolago.“;

| (k) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Komisija nadzoruje delovanje evropskega trga ogljika. Vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o delovanju trga ogljika in drugih ustreznih podnebnih in energetskih politik, vključno z delovanjem dražb, likvidnostjo in količinami, s katerimi se trguje, ter povzetkom informacij, ki jih v skladu z odstavkom 6 tega člena predloži Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), in informacij o finančnih ukrepih iz člena 10a(6), ki jih predložijo države članice. Če je to potrebno, države članice zagotovijo, da so Komisiji predložene vse potrebne informacije vsaj dva meseca, preden Komisija sprejme poročilo.“
  ; |
| --- | --- |

(k)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija nadzoruje delovanje evropskega trga ogljika. Vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o delovanju trga ogljika in drugih ustreznih podnebnih in energetskih politik, vključno z delovanjem dražb, likvidnostjo in količinami, s katerimi se trguje, ter povzetkom informacij, ki jih v skladu z odstavkom 6 tega člena predloži Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), in informacij o finančnih ukrepih iz člena 10a(6), ki jih predložijo države članice. Če je to potrebno, države članice zagotovijo, da so Komisiji predložene vse potrebne informacije vsaj dva meseca, preden Komisija sprejme poročilo.“

| (l) | doda se naslednji odstavek:

  „6.   ESMA redno spremlja celovitost in preglednost evropskega trga ogljika, zlasti v zvezi z nestanovitnostjo trga in spremembami cen, delovanjem dražb, trgovalnimi operacijami na trgu za pravice do emisij in njihove izvedene finančne instrumente, vključno s trgovanjem na prostem trgu, likvidnostjo in količinami, s katerimi se trguje, ter kategorijami in trgovalnim ravnanjem udeležencev na trgu, vključno s pozicijami finančnih posrednikov. ESMA v svoje ocene vključi ustrezne ugotovitve in po potrebi priporočila Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Evropskemu odboru za sistemska tveganja v skladu s členom 32(3) Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (*12). Za namene nalog iz prvega stavka tega odstavka ESMA in zadevni pristojni organi sodelujejo in si izmenjujejo podrobne informacije vseh vrst poslov v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*13).


  (*12)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84)."


  (*13)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(l)

doda se naslednji odstavek:

„6.   ESMA redno spremlja celovitost in preglednost evropskega trga ogljika, zlasti v zvezi z nestanovitnostjo trga in spremembami cen, delovanjem dražb, trgovalnimi operacijami na trgu za pravice do emisij in njihove izvedene finančne instrumente, vključno s trgovanjem na prostem trgu, likvidnostjo in količinami, s katerimi se trguje, ter kategorijami in trgovalnim ravnanjem udeležencev na trgu, vključno s pozicijami finančnih posrednikov. ESMA v svoje ocene vključi ustrezne ugotovitve in po potrebi priporočila Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Evropskemu odboru za sistemska tveganja v skladu s členom 32(3) Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (*12). Za namene nalog iz prvega stavka tega odstavka ESMA in zadevni pristojni organi sodelujejo in si izmenjujejo podrobne informacije vseh vrst poslov v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*13).

(*12)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84)."

*12

(*13)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).“;"

*13

| (13) | člen 10a se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | za drugim pododstavkom se vstavijo naslednji pododstavki:

  „Če se za napravo uporablja obveznost izvedbe energetskega pregleda ali izvajanja potrjenega sistema upravljanja z energijo na podlagi člena 8 Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*14) in če se priporočila iz poročila o pregledu ali iz potrjenega sistema upravljanja z energijo ne izvedejo, razen če čas vračanja za ustrezne naložbe presega tri leta ali če so stroški teh naložb nesorazmerni, se količina brezplačno dodeljenih pravic zmanjša za 20 %. Količina brezplačno dodeljenih pravic se ne zmanjša, če upravljavec dokaže, da je sprejel druge ukrepe, s katerimi je dosegel zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, enakovredno zmanjšanju, ki ga za zadevno napravo priporoča poročilo o pregledu ali potrjeni sistem upravljanja z energijo.
  Komisija dopolni to direktivo tako, da v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi tega odstavka, in brez poseganja v pravila, ki se uporabljajo na podlagi Direktive 2012/27/EU, določi upravno preprosta harmonizirana pravila za uporabo tretjega pododstavka tega odstavka, ki zagotavlja, da uporaba pogojevanja ne ogroža enakih konkurenčnih pogojev, okoljske celovitosti ali enakega obravnavanja naprav po vsej Uniji. Ta harmonizirana pravila določajo zlasti časovne okvire, merila za priznavanje izvedenih ukrepov za energetsko učinkovitost in alternativne ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z uporabo postopka za nacionalne izvedbene ukrepe v skladu s členom 11(1) te direktive.
  Poleg zahtev iz tretjega pododstavka tega odstavka se zmanjšanje za 20 % iz navedenega pododstavka uporabi, kadar upravljavci naprav, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so višje od 80 percentilov ravni emisij za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode, do 1. maja 2024 ne pripravijo načrta za podnebno nevtralnost za vsako od dejavnosti teh naprav, ki so zajete v tej direktivi. Ta načrt vsebuje elemente iz člena 10b(4) in se pripravi v skladu z izvedbenimi akti iz navedenega člena. Člen 10b(4) se razume, kot da se nanaša samo na raven naprave. Doseganje ciljev in mejnikov iz člena 10b(4), tretji pododstavek, točka (b), se preveri za obdobje do 31. decembra 2025 in za vsako obdobje, ki se konča z 31. decembrom vsakega petega leta, v skladu s postopki preverjanja in akreditacije iz člena 15. Brezplačne pravice onkraj 80 % se ne dodelijo, če doseganje vmesnih ciljev in mejnikov ni bilo preverjeno za obdobje do konca leta 2025 ali za obdobje od leta 2026 do 2030.
  Pravice, ki niso dodeljene zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve v skladu s tretjim in petim pododstavkom tega odstavka, se uporabijo za izvzetje naprav iz prilagoditve v skladu z odstavkom 5 tega člena. Kadar kaj takih pravic ostane, se 50 % teh pravic da na voljo za podporo inovacijam v skladu z odstavkom 8 tega člena. Ostalih 50 % teh pravic se proda na dražbi v skladu s členom 10(1) te direktive, države članice pa bi morale tako ustvarjene prihodke uporabiti za obravnavanje morebitnega preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih, zajetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2023/956, pri čemer bi morale podpirati prehod in spodbujati njihovo razogljičenje v skladu s pravili o državni pomoči.
  Naprave v sektorjih ali delih sektorjev, ki so zajeti z drugimi ukrepi za obravnavanje tveganja za selitev virov ogljika, kot so določeni v Uredbi (EU) 2023/956, ne prejmejo brezplačne dodelitve. Ukrepi iz prvega pododstavka tega odstavka se ustrezno prilagodijo.

  (*14)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).“;" |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

člen 10a se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

za drugim pododstavkom se vstavijo naslednji pododstavki:

„Če se za napravo uporablja obveznost izvedbe energetskega pregleda ali izvajanja potrjenega sistema upravljanja z energijo na podlagi člena 8 Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*14) in če se priporočila iz poročila o pregledu ali iz potrjenega sistema upravljanja z energijo ne izvedejo, razen če čas vračanja za ustrezne naložbe presega tri leta ali če so stroški teh naložb nesorazmerni, se količina brezplačno dodeljenih pravic zmanjša za 20 %. Količina brezplačno dodeljenih pravic se ne zmanjša, če upravljavec dokaže, da je sprejel druge ukrepe, s katerimi je dosegel zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, enakovredno zmanjšanju, ki ga za zadevno napravo priporoča poročilo o pregledu ali potrjeni sistem upravljanja z energijo.

*14

Komisija dopolni to direktivo tako, da v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi tega odstavka, in brez poseganja v pravila, ki se uporabljajo na podlagi Direktive 2012/27/EU, določi upravno preprosta harmonizirana pravila za uporabo tretjega pododstavka tega odstavka, ki zagotavlja, da uporaba pogojevanja ne ogroža enakih konkurenčnih pogojev, okoljske celovitosti ali enakega obravnavanja naprav po vsej Uniji. Ta harmonizirana pravila določajo zlasti časovne okvire, merila za priznavanje izvedenih ukrepov za energetsko učinkovitost in alternativne ukrepe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z uporabo postopka za nacionalne izvedbene ukrepe v skladu s členom 11(1) te direktive.

Poleg zahtev iz tretjega pododstavka tega odstavka se zmanjšanje za 20 % iz navedenega pododstavka uporabi, kadar upravljavci naprav, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so višje od 80 percentilov ravni emisij za ustrezne referenčne vrednosti za proizvode, do 1. maja 2024 ne pripravijo načrta za podnebno nevtralnost za vsako od dejavnosti teh naprav, ki so zajete v tej direktivi. Ta načrt vsebuje elemente iz člena 10b(4) in se pripravi v skladu z izvedbenimi akti iz navedenega člena. Člen 10b(4) se razume, kot da se nanaša samo na raven naprave. Doseganje ciljev in mejnikov iz člena 10b(4), tretji pododstavek, točka (b), se preveri za obdobje do 31. decembra 2025 in za vsako obdobje, ki se konča z 31. decembrom vsakega petega leta, v skladu s postopki preverjanja in akreditacije iz člena 15. Brezplačne pravice onkraj 80 % se ne dodelijo, če doseganje vmesnih ciljev in mejnikov ni bilo preverjeno za obdobje do konca leta 2025 ali za obdobje od leta 2026 do 2030.

Pravice, ki niso dodeljene zaradi zmanjšanja brezplačne dodelitve v skladu s tretjim in petim pododstavkom tega odstavka, se uporabijo za izvzetje naprav iz prilagoditve v skladu z odstavkom 5 tega člena. Kadar kaj takih pravic ostane, se 50 % teh pravic da na voljo za podporo inovacijam v skladu z odstavkom 8 tega člena. Ostalih 50 % teh pravic se proda na dražbi v skladu s členom 10(1) te direktive, države članice pa bi morale tako ustvarjene prihodke uporabiti za obravnavanje morebitnega preostalega tveganja za selitev virov ogljika v sektorjih, zajetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2023/956, pri čemer bi morale podpirati prehod in spodbujati njihovo razogljičenje v skladu s pravili o državni pomoči.

Naprave v sektorjih ali delih sektorjev, ki so zajeti z drugimi ukrepi za obravnavanje tveganja za selitev virov ogljika, kot so določeni v Uredbi (EU) 2023/956, ne prejmejo brezplačne dodelitve. Ukrepi iz prvega pododstavka tega odstavka se ustrezno prilagodijo.

(*14)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).“;"

*14

| (ii) | tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Načeloma se za vsak sektor in del sektorja referenčne vrednosti izračunajo za proizvode in ne vhodne materiale, da se izboljša zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in prihranek energetske učinkovitosti v vsakem proizvodnem postopku zadevnega sektorja in dela sektorja. Za zagotovitev dodatnih spodbud za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izboljšanje energetske učinkovitosti ter zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za naprave, ki uporabljajo nove tehnologije, ki delno zmanjšujejo ali v celoti odpravljajo emisije toplogrednih plinov, ali naprave, ki uporabljajo obstoječe tehnologije, se določene ex-ante referenčne vrednosti celotne Unije pregledajo za njihovo uporabo v obdobju 2026–2030, da bi se morebiti spremenile opredelitve in meje sistema obstoječih referenčnih vrednosti za proizvode, pri čemer se kot vodilni načeli upoštevata potencial materialov za krožno uporabo ter to, da bi morale biti referenčne vrednosti neodvisne od surovin in vrste proizvodnega procesa, kadar imajo proizvodni procesi enak namen. Komisija si prizadeva za sprejetje izvedbenih aktov za določitev revidiranih referenčnih vrednosti za brezplačno dodelitev v skladu z odstavkom 2, tretji pododstavek, čim prej in pred začetkom obdobja 2026 – 2030.“; |
| --- | --- |

(ii)

tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Načeloma se za vsak sektor in del sektorja referenčne vrednosti izračunajo za proizvode in ne vhodne materiale, da se izboljša zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in prihranek energetske učinkovitosti v vsakem proizvodnem postopku zadevnega sektorja in dela sektorja. Za zagotovitev dodatnih spodbud za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izboljšanje energetske učinkovitosti ter zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za naprave, ki uporabljajo nove tehnologije, ki delno zmanjšujejo ali v celoti odpravljajo emisije toplogrednih plinov, ali naprave, ki uporabljajo obstoječe tehnologije, se določene ex-ante referenčne vrednosti celotne Unije pregledajo za njihovo uporabo v obdobju 2026–2030, da bi se morebiti spremenile opredelitve in meje sistema obstoječih referenčnih vrednosti za proizvode, pri čemer se kot vodilni načeli upoštevata potencial materialov za krožno uporabo ter to, da bi morale biti referenčne vrednosti neodvisne od surovin in vrste proizvodnega procesa, kadar imajo proizvodni procesi enak namen. Komisija si prizadeva za sprejetje izvedbenih aktov za določitev revidiranih referenčnih vrednosti za brezplačno dodelitev v skladu z odstavkom 2, tretji pododstavek, čim prej in pred začetkom obdobja 2026 – 2030.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Ob upoštevanju uporabe Uredbe (EU) 2023/956, se brezplačne pravice ne dodelijo v zvezi s proizvodnjo blaga iz Priloge I k navedeni uredbi.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka je proizvodnja blaga iz Priloge I k tej uredbi v prvih letih uporabe Uredbe (EU) 2023/956 upravičena do brezplačne dodelitve manjših količin pravic. Uporabi se faktor (faktor CBAM) za zmanjšanje brezplačne dodelitve za proizvodnjo tega blaga. Faktor CBAM znaša 100 % v obdobju od začetka veljavnosti navedene uredbe do konca leta 2025 in znaša 97,5 % v letu 2026, 95 % v letu 2027, 90 % v letu 2028, 77,5 % v letu 2029, 51,5 % v letu 2030, 39 % v letu 2031, 26,5 % v letu 2032 in 14 % v letu 2033, odvisno od uporabe določb iz člena 36(2), točka (b), navedene uredbe. Od leta 2034 se faktor CBAM ne uporablja.
  Zmanjšanje brezplačne dodelitve se izračuna letno kot povprečni delež povpraševanja po brezplačni dodelitvi za proizvodnjo blaga iz Priloge I k Uredbi (EU) 2023/956 v primerjavi z izračunanim celotnim povpraševanjem po brezplačni dodelitvi za vse naprave za ustrezno obdobje iz člena 11(1) te direktive. V tem izračunu se uporabi faktor CBAM.
  Pravice, pridobljene na podlagi zmanjšanja brezplačne dodelitve, se dajo na voljo za podporo inovacijam v skladu z odstavkom 8.
  Komisija do 31. decembra 2024 in v okviru svojega letnega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi člena 10(5) te direktive oceni tveganje za selitev virov ogljika za blago, za katero se uporablja CBAM in ki se proizvaja v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika. V poročilu zlasti oceni tveganje za selitev virov ogljika v sektorjih, za katere se bo uporabljal CBAM, zlasti vlogo in pospešeno uvajanje vodika, ter razvoj trgovinskih tokov in vgrajene emisije blaga, ki ga ti sektorji proizvajajo na globalnem trgu. Kadar Komisija v poročilu ugotovi, da obstaja tveganje za selitev virov ogljika za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali enakovrednega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, kadar je ustrezno, predstavi zakonodajni predlog za obravnavanje tega tveganja za selitev virov ogljika na način, ki je skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije, vključno s členom XX Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994, ter upošteva razogljičenje naprav v Uniji.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Ob upoštevanju uporabe Uredbe (EU) 2023/956, se brezplačne pravice ne dodelijo v zvezi s proizvodnjo blaga iz Priloge I k navedeni uredbi.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka je proizvodnja blaga iz Priloge I k tej uredbi v prvih letih uporabe Uredbe (EU) 2023/956 upravičena do brezplačne dodelitve manjših količin pravic. Uporabi se faktor (faktor CBAM) za zmanjšanje brezplačne dodelitve za proizvodnjo tega blaga. Faktor CBAM znaša 100 % v obdobju od začetka veljavnosti navedene uredbe do konca leta 2025 in znaša 97,5 % v letu 2026, 95 % v letu 2027, 90 % v letu 2028, 77,5 % v letu 2029, 51,5 % v letu 2030, 39 % v letu 2031, 26,5 % v letu 2032 in 14 % v letu 2033, odvisno od uporabe določb iz člena 36(2), točka (b), navedene uredbe. Od leta 2034 se faktor CBAM ne uporablja.

Zmanjšanje brezplačne dodelitve se izračuna letno kot povprečni delež povpraševanja po brezplačni dodelitvi za proizvodnjo blaga iz Priloge I k Uredbi (EU) 2023/956 v primerjavi z izračunanim celotnim povpraševanjem po brezplačni dodelitvi za vse naprave za ustrezno obdobje iz člena 11(1) te direktive. V tem izračunu se uporabi faktor CBAM.

Pravice, pridobljene na podlagi zmanjšanja brezplačne dodelitve, se dajo na voljo za podporo inovacijam v skladu z odstavkom 8.

Komisija do 31. decembra 2024 in v okviru svojega letnega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi člena 10(5) te direktive oceni tveganje za selitev virov ogljika za blago, za katero se uporablja CBAM in ki se proizvaja v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali podobnega mehanizma za oblikovanje cen ogljika. V poročilu zlasti oceni tveganje za selitev virov ogljika v sektorjih, za katere se bo uporabljal CBAM, zlasti vlogo in pospešeno uvajanje vodika, ter razvoj trgovinskih tokov in vgrajene emisije blaga, ki ga ti sektorji proizvajajo na globalnem trgu. Kadar Komisija v poročilu ugotovi, da obstaja tveganje za selitev virov ogljika za blago, proizvedeno v Uniji za izvoz v tretje države, ki ne uporabljajo EU ETS ali enakovrednega mehanizma za oblikovanje cen ogljika, kadar je ustrezno, predstavi zakonodajni predlog za obravnavanje tega tveganja za selitev virov ogljika na način, ki je skladen s pravili Svetovne trgovinske organizacije, vključno s členom XX Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994, ter upošteva razogljičenje naprav v Uniji.“

| (c) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | v tretjem pododstavku se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | Referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 se določijo na enak način, kot je določeno v točkah (a) in (d) tega pododstavka, ob upoštevanju točke (e) tega pododstavka, na podlagi informacij, predloženih v skladu s členom 11 za leti 2021 in 2022, ter na podlagi uporabe letne stopnje zmanjšanja za vsako leto med letoma 2008 in 2028.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

v tretjem pododstavku se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

Referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 se določijo na enak način, kot je določeno v točkah (a) in (d) tega pododstavka, ob upoštevanju točke (e) tega pododstavka, na podlagi informacij, predloženih v skladu s členom 11 za leti 2021 in 2022, ter na podlagi uporabe letne stopnje zmanjšanja za vsako leto med letoma 2008 in 2028.“;

| (ii) | v tretjem pododstavku se dodata naslednji točki:






  „(d) | Kadar letna stopnja zmanjšanja presega 2,5 % ali pa je nižja od 0,3 %, so referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 enake referenčnim vrednostim, ki se uporabljajo v obdobju 2013–2020, zmanjšane za tisto od teh dveh odstotnih stopenj, ki je relevantna za vsako leto med letoma 2008 in 2028. |
| --- | --- | --- |

(ii)

v tretjem pododstavku se dodata naslednji točki:

„(d)

Kadar letna stopnja zmanjšanja presega 2,5 % ali pa je nižja od 0,3 %, so referenčne vrednosti za obdobje 2026–2030 enake referenčnim vrednostim, ki se uporabljajo v obdobju 2013–2020, zmanjšane za tisto od teh dveh odstotnih stopenj, ki je relevantna za vsako leto med letoma 2008 in 2028.

| (e) | V obdobju 2026–2030 sprememba opredelitev referenčnih vrednosti in meja sistema, ki se uporabljajo na podlagi odstavka 1, osmi pododstavek, ne vpliva na letno stopnjo zmanjšanja referenčne vrednosti za vročo litino.“; |
| --- | --- |

(e)

V obdobju 2026–2030 sprememba opredelitev referenčnih vrednosti in meja sistema, ki se uporabljajo na podlagi odstavka 1, osmi pododstavek, ne vpliva na letno stopnjo zmanjšanja referenčne vrednosti za vročo litino.“;

| (iii) | četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Z odstopanjem v zvezi z referenčnimi vrednostmi za aromate in sintezni plin se te referenčne vrednosti prilagodijo za isti odstotek kot referenčne vrednosti za rafinerije, da se ohranijo enaki konkurenčni pogoji za proizvajalce teh proizvodov.“; |
| --- | --- |

(iii)

četrti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Z odstopanjem v zvezi z referenčnimi vrednostmi za aromate in sintezni plin se te referenčne vrednosti prilagodijo za isti odstotek kot referenčne vrednosti za rafinerije, da se ohranijo enaki konkurenčni pogoji za proizvajalce teh proizvodov.“;

| (d) | odstavka 3 in 4 se črtata; |
| --- | --- |

(d)

odstavka 3 in 4 se črtata;

| (e) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Za upoštevanje deleža pravic, ki se prodajo na dražbi, določenega v členu 10, za vsako leto, v katerem znesek brezplačnih dodelitev ne doseže največje količine, ki upošteva delež pravic, ki se prodajo na dražbi, preostale pravice do navedene količine pa se uporabijo za preprečevanje ali omejevanje zmanjšanja brezplačne dodelitve, da se spoštuje delež pravic, ki se prodajo na dražbi v poznejših letih. Kadar se kljub temu doseže največja količina, se brezplačne dodelitve ustrezno prilagodijo. Vsaka taka prilagoditev se izvede na enoten način. Iz prilagoditve pa so izvzete naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti v letu, v katerem se uporabi prilagoditev.“
  ; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Za upoštevanje deleža pravic, ki se prodajo na dražbi, določenega v členu 10, za vsako leto, v katerem znesek brezplačnih dodelitev ne doseže največje količine, ki upošteva delež pravic, ki se prodajo na dražbi, preostale pravice do navedene količine pa se uporabijo za preprečevanje ali omejevanje zmanjšanja brezplačne dodelitve, da se spoštuje delež pravic, ki se prodajo na dražbi v poznejših letih. Kadar se kljub temu doseže največja količina, se brezplačne dodelitve ustrezno prilagodijo. Vsaka taka prilagoditev se izvede na enoten način. Iz prilagoditve pa so izvzete naprave, katerih ravni emisij toplogrednih plinov so pod povprečjem 10 % najučinkovitejših naprav v sektorju ali delu sektorja v Uniji za ustrezne referenčne vrednosti v letu, v katerem se uporabi prilagoditev.“

| (f) | v odstavku 6 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Države članice bi morale v skladu z drugim in četrtim pododstavkom tega odstavka sprejeti finančne ukrepe v korist sektorjev ali delov sektorjev, ki so izpostavljeni resničnemu tveganju za selitev virov ogljika zaradi znatnih posrednih stroškov, ki dejansko nastanejo zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, pod pogojem, da so takšni finančni ukrepi v skladu s pravili o državni pomoči in zlasti ne povzročajo neupravičenega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu. S sprejetimi finančnimi ukrepi se ne bi smeli nadomestiti posredni stroški, zajeti z brezplačno dodelitvijo v skladu z referenčnimi vrednostmi, določenimi na podlagi odstavka 1 tega člena. Kadar država članica porabi znesek, ki presega 25 % prihodkov z dražb iz člena 10(3) v letu, v katerem so nastali posredni stroški, navede razloge za prekoračitev navedenega zneska.“; |
| --- | --- |

(f)

v odstavku 6 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice bi morale v skladu z drugim in četrtim pododstavkom tega odstavka sprejeti finančne ukrepe v korist sektorjev ali delov sektorjev, ki so izpostavljeni resničnemu tveganju za selitev virov ogljika zaradi znatnih posrednih stroškov, ki dejansko nastanejo zaradi stroškov emisij toplogrednih plinov, ki se prenesejo na cene električne energije, pod pogojem, da so takšni finančni ukrepi v skladu s pravili o državni pomoči in zlasti ne povzročajo neupravičenega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu. S sprejetimi finančnimi ukrepi se ne bi smeli nadomestiti posredni stroški, zajeti z brezplačno dodelitvijo v skladu z referenčnimi vrednostmi, določenimi na podlagi odstavka 1 tega člena. Kadar država članica porabi znesek, ki presega 25 % prihodkov z dražb iz člena 10(3) v letu, v katerem so nastali posredni stroški, navede razloge za prekoračitev navedenega zneska.“;

| (g) | v odstavku 7 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Od leta 2021 se pravice, ki na podlagi odstavkov 19, 20 in 22 napravam niso dodeljene, vključijo v količino pravic, prihranjenih v skladu s prvim pododstavkom, prvi stavek, tega odstavka.“; |
| --- | --- |

(g)

v odstavku 7 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Od leta 2021 se pravice, ki na podlagi odstavkov 19, 20 in 22 napravam niso dodeljene, vključijo v količino pravic, prihranjenih v skladu s prvim pododstavkom, prvi stavek, tega odstavka.“;

| (h) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   345 milijonov pravic od količine, ki bi bila sicer dodeljena brezplačno v skladu s tem členom, in 80 milijonov pravic od količine, ki bi se sicer prodala na dražbi v skladu s členom 10, ter pravice, pridobljene z zmanjšanjem brezplačne dodelitve iz odstavka 1a tega člena, se dajo na voljo skladu (Sklad za inovacije), katerega cilj je podpirati inovacije na področju nizkoogljičnih in brezogljičnih tehnik, procesov in tehnologij, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorjev, ki jih zajema ta direktiva, in prispevajo k ciljem ničelnega onesnaževanja in krožnosti, vključno s projekti, ki imajo za cilj povečanje uporabe takih tehnik, postopkov in tehnologij, da bi se na široko uvajale po vsej Uniji. Taki projekti imajo znaten potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter prispevajo k prihrankom energije in virov v skladu s podnebnimi in energetskimi cilji Unije za leto 2030.
  Komisija dodeli pravice iz Sklada za inovacije v začetni fazi, da zagotovi, da je na voljo ustrezna količina sredstev za spodbujanje inovacij, tudi za nadgradnjo.
  Pravice, ki se ne izdajo operatorjem zrakoplovov, ker so prenehali obratovati, in ki niso potrebne za kritje kakršnega koli primanjkljaja pri predajah teh operatorjev, se prav tako uporabijo za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku.
  Poleg tega se za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka da na razpolago 5 milijonov pravic od količine iz člena 3c(5) in (7), ki se nanašajo na dodelitve za letalstvo za leto 2026.
  Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga dopolnjuje vse preostale prihodke od 300 milijonov pravic, ki so na voljo v obdobju 2013–2020 na podlagi Sklepa Komisije 2010/670/EU (*15), in se jih porabi v ustreznem trenutku za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka.
  Sklad za inovacije zajema sektorje iz prilog I in III ter proizvode in procese, ki nadomeščajo ogljično intenzivne proizvode, ki se proizvajajo ali uporabljajo v sektorjih iz Priloge I, vključno z inovativnimi tehnologijami obnovljivih virov energije in shranjevanja energije ter z okoljsko varnim zajemanjem in uporabo ogljika, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, zlasti za emisije iz industrijskih procesov, ki se jim ni mogoče izogniti, ter spodbuja razvoj in obratovanje projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje, transport in geološko shranjevanje CO2, zlasti za emisije iz industrijskih procesov, ki se jim ni mogoče izogniti, in neposredno zajemanje CO2 iz ozračja z varnim, trajnostnim in trajnim shranjevanjem, na geografsko enakomerno porazdeljenih lokacijah. Sklad za inovacije lahko podpira tudi prelomne inovativne tehnologije in infrastrukturo, vključno s proizvodnjo nizkoogljičnih in brezogljičnih goriv, za razogljičenje pomorskega in letalskega sektorja ter sektorja železniškega in cestnega prometa, vključno s kolektivnimi oblikami prometa, kot so javni prevoz in avtobusni prevoz.
  V letalstvu bi moral tudi podpirati elektrifikacijo in ukrepe za zmanjšanje splošnih vplivov letalstva.
  Komisija nameni posebno pozornost projektom v sektorjih, zajetih z Uredbo (EU) 2023/956, da bi podprla inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij, zajemanja in uporabe ogljika, zajemanja, transporta in geološkega shranjevanja CO2, energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije na način, s katerim se prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, s ciljem, da se projektom v teh sektorjih v obdobju 2021–2030 dodeli znaten delež ekvivalence finančne vrednosti pravic iz odstavka 1a, četrti pododstavek, tega člena. Poleg tega lahko Komisija še pred letom 2027 objavi razpise za zbiranje predlogov, namenjene sektorjem, zajetim s to uredbo.
  Komisija nameni posebno pozornost tudi projektom, ki prispevajo k razogljičenju pomorskega sektorja, in v razpise za zbiranje predlogov v okviru Sklada za inovacije, kadar je ustrezno, vključi teme, namenjene temu namenu, vključno z elektrifikacijo pomorskega prometa, in obravnavanju njegovega celotnega vpliva na podnebje, vključno z emisijami črnega ogljika. V takih razpisih za zbiranje predlogov se pri merilih za izbor projektov zlasti upošteva potencial projektov in naložb za povečanje varstva biotske raznovrstnosti ter zmanjšanje hrupa in onesnaževanja voda.
  Sklad za inovacije lahko v skladu z odstavkom 8a podpira projekte s konkurenčnimi dražbami, kot so pogodbe za razliko, pogodbe za razliko za ogljik ali pogodbe s fiksnimi premijami, za podporo tehnologijam razogljičenja, za katere cena ogljika morda ni zadostna spodbuda.
  Komisija si prizadeva za sinergije med Skladom za inovacije in Obzorjem Evropa, zlasti v zvezi z evropskimi partnerstvi, ter si po potrebi prizadeva za sinergije med Skladom za inovacije in drugimi programi Unije.
  Upravičeni so projekti na ozemlju vseh držav članic, vključno s projekti majhnega in srednjega obsega, za pomorske dejavnosti pa so upravičeni projekti z jasno dodano vrednostjo za Unijo. Tehnologije, ki se podpirajo, so inovativne in brez podpore še niso tržno donosne v podobnem obsegu, vendar pa so prelomne rešitve ali dovolj zrele za uporabo v predkomercialni fazi.
  Komisija zagotovi, da se pravice, predvidene za Sklad za inovacije, prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4) te direktive. Prihodki od prodaje na dražbah so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (*16). Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razdelijo na letne obroke, izplačane v obdobju več let.
  Na zahtevo Komisija državam članicam z nizko stopnjo uspešnega sodelovanja v projektih v okviru Sklada za inovacije zagotovi tehnično pomoč z namenom povečanja zmogljivosti držav članic prosilk za podporo prizadevanjem predlagateljev projektov na njihovih ozemljih za predložitev vlog za financiranje iz Sklada za inovacije, da se tako izboljša uspešno geografsko sodelovanje v Skladu za inovacije in poveča splošna kakovost predloženih projektov. Komisija si prizadeva za učinkovito, na kakovosti temelječo geografsko pokritost v zvezi s financiranjem iz Sklada za inovacije po vsej Uniji ter zagotavlja celovito spremljanje napredka in ustrezno nadaljnje ukrepanje v zvezi s tem.
  Če se vlagatelji strinjajo, Komisija, po zaključku razpisa za zbiranje predlogov, države članice obvesti o vlogah za financiranje projektov na njihovem ozemlju in jim posreduje podrobne informacije o teh vlogah, da bi državam članicam olajšala usklajevanje podpore za projekte. Poleg tega Komisija pred dodelitvijo podpore obvesti države članice o seznamu predhodno izbranih projektov.
  Projekti se izberejo s preglednim izbirnim postopkom na tehnološko nevtralen način v skladu s cilji Sklada za inovacije iz prvega pododstavka tega odstavka ter na podlagi objektivnih in preglednih meril ob upoštevanju, v kolikšni meri projekti pomembno prispevajo k podnebnim in energetskim ciljem Unije, hkrati pa tudi k ciljem ničelnega onesnaževanja in krožnosti v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, in, kadar je ustrezno, v kolikšni meri prispevajo k dosegu zmanjšanja emisij na raven precej pod referenčnimi vrednostmi iz odstavka 2. Projekti morajo imeti potencial za razširjeno uporabo ali za znatno zmanjšanje stroškov prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo v zadevnih sektorjih. Prednost imajo inovativne tehnologije in procesi, s katerimi se obravnava več vplivov na okolje. Projekti, ki vključujejo zajemanje in uporabo ogljika, morajo zagotoviti neto zmanjšanje emisij in preprečevanje emisij CO2 ali stalno hrambo CO2. V primeru nepovratnih sredstev, dodeljenih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ne sme biti odvisnih od preverjene preprečitve emisij toplogrednih plinov, če se ob upoštevanju uporabljenih tehnologij dosežejo vnaprej določeni mejniki. Kadar je podpora zagotovljena na podlagi konkurenčne dražbe in kadar je v obliki tehnične pomoči, se lahko podpre do 100 % zadevnih stroškov projektov. Potencial za zmanjšanje emisij v več sektorjih, ki ga ponujajo kombinirani projekti, vključno z bližnjimi območji, se upošteva pri merilih za izbor projektov.
  Znanje iz projektov, ki se financirajo iz Sklada za inovacije, je treba deliti z drugimi ustreznimi projekti in raziskovalci iz Unije, ki imajo legitimen interes. Komisija določi pogoje za izmenjavo znanja v razpisih za zbiranje predlogov.
  Razpisi za zbiranje predlogov so odprti in pregledni. Komisija si pri pripravi razpisa za zbiranje predlogov prizadeva zagotoviti ustrezno zastopanost vseh sektorjev. Komisija sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da se o razpisih obvešča čim širše, zlasti mala in srednja podjetja.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive glede pravil o delovanju Sklada za inovacije, vključno s postopkom in merili za izbor, ter upravičenih sektorjev in tehnoloških zahtev za različne vrste podpore.
  Noben projekt ne prejme podpore po mehanizmu iz tega odstavka, ki presega 15 % skupnega števila pravic, razpoložljivih za ta namen. Te pravice se upoštevajo v skladu z odstavkom 7.
  Komisija do 31. decembra 2023 in nato vsako leto poroča Odboru za podnebne spremembe iz člena 22a(1) te direktive o izvajanju Sklada za inovacije, pri čemer predloži analizo izbranih projektov financiranja po sektorjih in državah članicah ter pričakovani prispevek projektov k cilju podnebne nevtralnosti v Uniji, kot je določen v Uredbi (EU) 2021/1119. Komisija poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ter to poročilo objavi.


  (*15)  Sklep Komisije 2010/670/EU z dne 3. novembra 2010 o merilih in ukrepih za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije v skladu s sistemom za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljenim z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 290, 6.11.2010, str. 39)."


  (*16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(h)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   345 milijonov pravic od količine, ki bi bila sicer dodeljena brezplačno v skladu s tem členom, in 80 milijonov pravic od količine, ki bi se sicer prodala na dražbi v skladu s členom 10, ter pravice, pridobljene z zmanjšanjem brezplačne dodelitve iz odstavka 1a tega člena, se dajo na voljo skladu (Sklad za inovacije), katerega cilj je podpirati inovacije na področju nizkoogljičnih in brezogljičnih tehnik, procesov in tehnologij, ki znatno prispevajo k razogljičenju sektorjev, ki jih zajema ta direktiva, in prispevajo k ciljem ničelnega onesnaževanja in krožnosti, vključno s projekti, ki imajo za cilj povečanje uporabe takih tehnik, postopkov in tehnologij, da bi se na široko uvajale po vsej Uniji. Taki projekti imajo znaten potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter prispevajo k prihrankom energije in virov v skladu s podnebnimi in energetskimi cilji Unije za leto 2030.

Komisija dodeli pravice iz Sklada za inovacije v začetni fazi, da zagotovi, da je na voljo ustrezna količina sredstev za spodbujanje inovacij, tudi za nadgradnjo.

Pravice, ki se ne izdajo operatorjem zrakoplovov, ker so prenehali obratovati, in ki niso potrebne za kritje kakršnega koli primanjkljaja pri predajah teh operatorjev, se prav tako uporabijo za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku.

Poleg tega se za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka da na razpolago 5 milijonov pravic od količine iz člena 3c(5) in (7), ki se nanašajo na dodelitve za letalstvo za leto 2026.

Poleg tega 50 milijonov nedodeljenih pravic iz rezerve za stabilnost trga dopolnjuje vse preostale prihodke od 300 milijonov pravic, ki so na voljo v obdobju 2013–2020 na podlagi Sklepa Komisije 2010/670/EU (*15), in se jih porabi v ustreznem trenutku za podporo inovacijam, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka.

Sklad za inovacije zajema sektorje iz prilog I in III ter proizvode in procese, ki nadomeščajo ogljično intenzivne proizvode, ki se proizvajajo ali uporabljajo v sektorjih iz Priloge I, vključno z inovativnimi tehnologijami obnovljivih virov energije in shranjevanja energije ter z okoljsko varnim zajemanjem in uporabo ogljika, ki bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, zlasti za emisije iz industrijskih procesov, ki se jim ni mogoče izogniti, ter spodbuja razvoj in obratovanje projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje, transport in geološko shranjevanje CO2, zlasti za emisije iz industrijskih procesov, ki se jim ni mogoče izogniti, in neposredno zajemanje CO2 iz ozračja z varnim, trajnostnim in trajnim shranjevanjem, na geografsko enakomerno porazdeljenih lokacijah. Sklad za inovacije lahko podpira tudi prelomne inovativne tehnologije in infrastrukturo, vključno s proizvodnjo nizkoogljičnih in brezogljičnih goriv, za razogljičenje pomorskega in letalskega sektorja ter sektorja železniškega in cestnega prometa, vključno s kolektivnimi oblikami prometa, kot so javni prevoz in avtobusni prevoz.

V letalstvu bi moral tudi podpirati elektrifikacijo in ukrepe za zmanjšanje splošnih vplivov letalstva.

Komisija nameni posebno pozornost projektom v sektorjih, zajetih z Uredbo (EU) 2023/956, da bi podprla inovacije na področju nizkoogljičnih tehnologij, zajemanja in uporabe ogljika, zajemanja, transporta in geološkega shranjevanja CO2, energije iz obnovljivih virov in shranjevanja energije na način, s katerim se prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, s ciljem, da se projektom v teh sektorjih v obdobju 2021–2030 dodeli znaten delež ekvivalence finančne vrednosti pravic iz odstavka 1a, četrti pododstavek, tega člena. Poleg tega lahko Komisija še pred letom 2027 objavi razpise za zbiranje predlogov, namenjene sektorjem, zajetim s to uredbo.

Komisija nameni posebno pozornost tudi projektom, ki prispevajo k razogljičenju pomorskega sektorja, in v razpise za zbiranje predlogov v okviru Sklada za inovacije, kadar je ustrezno, vključi teme, namenjene temu namenu, vključno z elektrifikacijo pomorskega prometa, in obravnavanju njegovega celotnega vpliva na podnebje, vključno z emisijami črnega ogljika. V takih razpisih za zbiranje predlogov se pri merilih za izbor projektov zlasti upošteva potencial projektov in naložb za povečanje varstva biotske raznovrstnosti ter zmanjšanje hrupa in onesnaževanja voda.

Sklad za inovacije lahko v skladu z odstavkom 8a podpira projekte s konkurenčnimi dražbami, kot so pogodbe za razliko, pogodbe za razliko za ogljik ali pogodbe s fiksnimi premijami, za podporo tehnologijam razogljičenja, za katere cena ogljika morda ni zadostna spodbuda.

Komisija si prizadeva za sinergije med Skladom za inovacije in Obzorjem Evropa, zlasti v zvezi z evropskimi partnerstvi, ter si po potrebi prizadeva za sinergije med Skladom za inovacije in drugimi programi Unije.

Upravičeni so projekti na ozemlju vseh držav članic, vključno s projekti majhnega in srednjega obsega, za pomorske dejavnosti pa so upravičeni projekti z jasno dodano vrednostjo za Unijo. Tehnologije, ki se podpirajo, so inovativne in brez podpore še niso tržno donosne v podobnem obsegu, vendar pa so prelomne rešitve ali dovolj zrele za uporabo v predkomercialni fazi.

Komisija zagotovi, da se pravice, predvidene za Sklad za inovacije, prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4) te direktive. Prihodki od prodaje na dražbah so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (*16). Proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razdelijo na letne obroke, izplačane v obdobju več let.

Na zahtevo Komisija državam članicam z nizko stopnjo uspešnega sodelovanja v projektih v okviru Sklada za inovacije zagotovi tehnično pomoč z namenom povečanja zmogljivosti držav članic prosilk za podporo prizadevanjem predlagateljev projektov na njihovih ozemljih za predložitev vlog za financiranje iz Sklada za inovacije, da se tako izboljša uspešno geografsko sodelovanje v Skladu za inovacije in poveča splošna kakovost predloženih projektov. Komisija si prizadeva za učinkovito, na kakovosti temelječo geografsko pokritost v zvezi s financiranjem iz Sklada za inovacije po vsej Uniji ter zagotavlja celovito spremljanje napredka in ustrezno nadaljnje ukrepanje v zvezi s tem.

Če se vlagatelji strinjajo, Komisija, po zaključku razpisa za zbiranje predlogov, države članice obvesti o vlogah za financiranje projektov na njihovem ozemlju in jim posreduje podrobne informacije o teh vlogah, da bi državam članicam olajšala usklajevanje podpore za projekte. Poleg tega Komisija pred dodelitvijo podpore obvesti države članice o seznamu predhodno izbranih projektov.

Projekti se izberejo s preglednim izbirnim postopkom na tehnološko nevtralen način v skladu s cilji Sklada za inovacije iz prvega pododstavka tega odstavka ter na podlagi objektivnih in preglednih meril ob upoštevanju, v kolikšni meri projekti pomembno prispevajo k podnebnim in energetskim ciljem Unije, hkrati pa tudi k ciljem ničelnega onesnaževanja in krožnosti v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, in, kadar je ustrezno, v kolikšni meri prispevajo k dosegu zmanjšanja emisij na raven precej pod referenčnimi vrednostmi iz odstavka 2. Projekti morajo imeti potencial za razširjeno uporabo ali za znatno zmanjšanje stroškov prehoda na podnebno nevtralno gospodarstvo v zadevnih sektorjih. Prednost imajo inovativne tehnologije in procesi, s katerimi se obravnava več vplivov na okolje. Projekti, ki vključujejo zajemanje in uporabo ogljika, morajo zagotoviti neto zmanjšanje emisij in preprečevanje emisij CO2 ali stalno hrambo CO2. V primeru nepovratnih sredstev, dodeljenih na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se lahko podpre do 60 % zadevnih stroškov projektov, od katerih jih do 40 % ne sme biti odvisnih od preverjene preprečitve emisij toplogrednih plinov, če se ob upoštevanju uporabljenih tehnologij dosežejo vnaprej določeni mejniki. Kadar je podpora zagotovljena na podlagi konkurenčne dražbe in kadar je v obliki tehnične pomoči, se lahko podpre do 100 % zadevnih stroškov projektov. Potencial za zmanjšanje emisij v več sektorjih, ki ga ponujajo kombinirani projekti, vključno z bližnjimi območji, se upošteva pri merilih za izbor projektov.

Znanje iz projektov, ki se financirajo iz Sklada za inovacije, je treba deliti z drugimi ustreznimi projekti in raziskovalci iz Unije, ki imajo legitimen interes. Komisija določi pogoje za izmenjavo znanja v razpisih za zbiranje predlogov.

Razpisi za zbiranje predlogov so odprti in pregledni. Komisija si pri pripravi razpisa za zbiranje predlogov prizadeva zagotoviti ustrezno zastopanost vseh sektorjev. Komisija sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da se o razpisih obvešča čim širše, zlasti mala in srednja podjetja.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive glede pravil o delovanju Sklada za inovacije, vključno s postopkom in merili za izbor, ter upravičenih sektorjev in tehnoloških zahtev za različne vrste podpore.

Noben projekt ne prejme podpore po mehanizmu iz tega odstavka, ki presega 15 % skupnega števila pravic, razpoložljivih za ta namen. Te pravice se upoštevajo v skladu z odstavkom 7.

Komisija do 31. decembra 2023 in nato vsako leto poroča Odboru za podnebne spremembe iz člena 22a(1) te direktive o izvajanju Sklada za inovacije, pri čemer predloži analizo izbranih projektov financiranja po sektorjih in državah članicah ter pričakovani prispevek projektov k cilju podnebne nevtralnosti v Uniji, kot je določen v Uredbi (EU) 2021/1119. Komisija poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ter to poročilo objavi.

(*15)  Sklep Komisije 2010/670/EU z dne 3. novembra 2010 o merilih in ukrepih za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije v skladu s sistemom za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljenim z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 290, 6.11.2010, str. 39)."

*15

2

(*16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).“;"

*16

| (i) | vstavijo se naslednji odstavki:

  „8a.   Za pogodbe za razliko in pogodbe za razliko za ogljik, ki se sklenejo po končanem mehanizmu konkurenčne dražbe, se zagotovi ustrezno kritje proračunskih obveznosti, ki izhajajo iz prihodkov od prodaje pravic na dražbi, ki so na voljo v Skladu za inovacije, te proračunske obveznosti pa se lahko razdelijo na letne obroke, izplačane v obdobju več let. V prvih dveh krogih mehanizma konkurenčne dražbe se kritje finančnih obveznosti v zvezi s pogodbami za razliko in pogodbami za razliko za ogljik v celoti zagotovi z odobritvami, ki izhajajo iz prihodkov od prodaje pravic na dražbi, dodeljenih Skladu za inovacije na podlagi odstavka 8.
  Komisija se lahko na podlagi kvalitativne in kvantitativne ocene Komisije o finančnih tveganjih, ki izhajajo iz izvajanja pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik, ki jo je treba opraviti po zaključku prvih dveh krogov mehanizma konkurenčne dražbe in pozneje vsakič, ko je to potrebno, v skladu z načelom previdnosti, pri čemer se sredstva in dobički ne smejo precenjevati, obveznosti in izgube pa ne podcenjevati, in v skladu s pooblastilom iz osmega pododstavka odloči, da bo krila le del finančnih obveznosti, povezanih s pogodbami za razliko in pogodbami za razliko za ogljik prek sredstev iz prvega pododstavka, preostali del pa bo krila z drugimi sredstvi. Komisija si prizadeva omejiti uporabo drugih načinov kritja.
  Kadar se na podlagi ocene ugotovi, da so za uresničitev celotnega potenciala pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik potrebni drugi načini kritja, si Komisija prizadeva za uravnoteženo kombinacijo drugih načinov kritja. Komisija z odstopanjem od člena 210(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 določi obseg uporabe drugih načinov kritja na podlagi delegiranega akta iz osmega pododstavka tega odstavka.
  Preostala finančna obveznost se ob upoštevanju načel iz naslova X Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in po potrebi prilagojena posebnostim pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik krije v zadostni meri z odstopanjem od člena 209(2), točki (d) in (h), člena 210(1), člena 211(1), (2), (4) in (6), členov 212, 213 in 214, člena 218(1) ter člena 219(3) in (6) navedene uredbe. Kadar je primerno, se v delegiranem aktu iz osmega pododstavka tega odstavka določijo drugi načini kritja, stopnja rezervacij in potrebna odstopanja.
  Komisija ne uporabi več kot 30 % prihodkov od prodaje pravic na dražbi, dodeljenih Skladu za inovacije na podlagi odstavka 8, za oblikovanje rezervacij za pogodbe za razliko in pogodbe za razliko za ogljik.
  Stopnja rezervacij ne sme biti nižja od 50 % skupne finančne obveznosti, ki jo nosi proračun Unije za pogodbe za razliko in za pogodbe za razliko za ogljik. Komisija pri določanju stopnje rezervacij upošteva elemente, ki lahko zmanjšajo finančna tveganja za proračun Unije, poleg odobritev, ki so na voljo v Skladu za inovacije, kot je morebitna prostovoljna delitev odgovornosti z državami članicami ali morebitni mehanizem pozavarovanja iz zasebnega sektorja. Komisija pregleda stopnjo rezervacij vsaj vsaka tri leta od datuma začetka uporabe delegiranega akta, ki jo prvič določa.
  Da bi se izognili špekulativnim vlogam, se lahko dostop do konkurenčne dražbe pogojuje tako, da vlagatelji plačajo polog, ki se v primeru neizpolnjevanja pogodbe zaseže. Taki zaseženi pologi se porabijo za Sklad za inovacije kot zunanji namenski prejemki na podlagi člena 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Vsak prispevek, ki ga upravičenec plača organu, ki dodeli sredstva, v skladu s pogoji za pogodbe za razliko in pogodbe za razliko za ogljik, kadar je referenčna cena višja od izvršilne cene (vračil), se porabi za Sklad za inovacije kot zunanji namenski prejemek na podlagi člena 21(5) navedene uredbe.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 te direktive za dopolnitev te direktive, da se določijo in podrobno opredelijo morebitni drugi načini kritja ter po potrebi stopnja rezervacij in potrebna dodatna odstopanja od naslova X Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, kot je določeno v četrtem pododstavku tega odstavka, ter pravila o delovanju mehanizma konkurenčne dražbe, zlasti v zvezi s pologi in vračili.
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za spremembo petega pododstavka tega odstavka, tako da se zgornja meja 30 % iz navedenega pododstavka zviša za največ 20 odstotnih točk, kadar je to potrebno za odziv na povpraševanje po pogodbah za razliko in pogodbah za razliko za ogljik, pri čemer se upoštevajo izkušnje iz prvih krogov mehanizma konkurenčne dražbe in potreba, da se mora pri podpori iz Sklada za inovacije zagotoviti ustrezno ravnovesje med nepovratnimi sredstvi in takimi pogodbami.
  Finančna podpora iz Sklada za inovacije je sorazmerna s cilji politike iz tega člena in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja notranjega trga. V ta namen se podpora dodeli samo za kritje dodatnih stroškov ali naložbenih tveganj, ki jih vlagatelji ne morejo kriti pri običajnih tržnih pogojih.


  8b.   40 milijonov pravic od količine, ki bi bila sicer dodeljena brezplačno na podlagi tega člena, in 10 milijonov pravic od količine, ki bi se sicer prodala na dražbi na podlagi člena 10 te direktive, se da na voljo za Socialni sklad za podnebje, ustanovljen z Uredbo (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta (*17). Komisija zagotovi, da se pravice, predvidene za Socialni sklad za podnebje, v letu 2025 prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4) te direktive ter delegiranim aktom, sprejetim v skladu z navedenim členom. Prihodki od prodaje na dražbi so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in se uporabljajo v skladu s pravili, ki veljajo za Socialni sklad za podnebje.


  (*17)  Uredba (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje in spremembi Uredbe (EU) 2021/1060 (UL L 130, 16.5.2023, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(i)

vstavijo se naslednji odstavki:

„8a.   Za pogodbe za razliko in pogodbe za razliko za ogljik, ki se sklenejo po končanem mehanizmu konkurenčne dražbe, se zagotovi ustrezno kritje proračunskih obveznosti, ki izhajajo iz prihodkov od prodaje pravic na dražbi, ki so na voljo v Skladu za inovacije, te proračunske obveznosti pa se lahko razdelijo na letne obroke, izplačane v obdobju več let. V prvih dveh krogih mehanizma konkurenčne dražbe se kritje finančnih obveznosti v zvezi s pogodbami za razliko in pogodbami za razliko za ogljik v celoti zagotovi z odobritvami, ki izhajajo iz prihodkov od prodaje pravic na dražbi, dodeljenih Skladu za inovacije na podlagi odstavka 8.

Komisija se lahko na podlagi kvalitativne in kvantitativne ocene Komisije o finančnih tveganjih, ki izhajajo iz izvajanja pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik, ki jo je treba opraviti po zaključku prvih dveh krogov mehanizma konkurenčne dražbe in pozneje vsakič, ko je to potrebno, v skladu z načelom previdnosti, pri čemer se sredstva in dobički ne smejo precenjevati, obveznosti in izgube pa ne podcenjevati, in v skladu s pooblastilom iz osmega pododstavka odloči, da bo krila le del finančnih obveznosti, povezanih s pogodbami za razliko in pogodbami za razliko za ogljik prek sredstev iz prvega pododstavka, preostali del pa bo krila z drugimi sredstvi. Komisija si prizadeva omejiti uporabo drugih načinov kritja.

Kadar se na podlagi ocene ugotovi, da so za uresničitev celotnega potenciala pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik potrebni drugi načini kritja, si Komisija prizadeva za uravnoteženo kombinacijo drugih načinov kritja. Komisija z odstopanjem od člena 210(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 določi obseg uporabe drugih načinov kritja na podlagi delegiranega akta iz osmega pododstavka tega odstavka.

Preostala finančna obveznost se ob upoštevanju načel iz naslova X Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in po potrebi prilagojena posebnostim pogodb za razliko in pogodb za razliko za ogljik krije v zadostni meri z odstopanjem od člena 209(2), točki (d) in (h), člena 210(1), člena 211(1), (2), (4) in (6), členov 212, 213 in 214, člena 218(1) ter člena 219(3) in (6) navedene uredbe. Kadar je primerno, se v delegiranem aktu iz osmega pododstavka tega odstavka določijo drugi načini kritja, stopnja rezervacij in potrebna odstopanja.

Komisija ne uporabi več kot 30 % prihodkov od prodaje pravic na dražbi, dodeljenih Skladu za inovacije na podlagi odstavka 8, za oblikovanje rezervacij za pogodbe za razliko in pogodbe za razliko za ogljik.

Stopnja rezervacij ne sme biti nižja od 50 % skupne finančne obveznosti, ki jo nosi proračun Unije za pogodbe za razliko in za pogodbe za razliko za ogljik. Komisija pri določanju stopnje rezervacij upošteva elemente, ki lahko zmanjšajo finančna tveganja za proračun Unije, poleg odobritev, ki so na voljo v Skladu za inovacije, kot je morebitna prostovoljna delitev odgovornosti z državami članicami ali morebitni mehanizem pozavarovanja iz zasebnega sektorja. Komisija pregleda stopnjo rezervacij vsaj vsaka tri leta od datuma začetka uporabe delegiranega akta, ki jo prvič določa.

Da bi se izognili špekulativnim vlogam, se lahko dostop do konkurenčne dražbe pogojuje tako, da vlagatelji plačajo polog, ki se v primeru neizpolnjevanja pogodbe zaseže. Taki zaseženi pologi se porabijo za Sklad za inovacije kot zunanji namenski prejemki na podlagi člena 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Vsak prispevek, ki ga upravičenec plača organu, ki dodeli sredstva, v skladu s pogoji za pogodbe za razliko in pogodbe za razliko za ogljik, kadar je referenčna cena višja od izvršilne cene (vračil), se porabi za Sklad za inovacije kot zunanji namenski prejemek na podlagi člena 21(5) navedene uredbe.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 te direktive za dopolnitev te direktive, da se določijo in podrobno opredelijo morebitni drugi načini kritja ter po potrebi stopnja rezervacij in potrebna dodatna odstopanja od naslova X Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, kot je določeno v četrtem pododstavku tega odstavka, ter pravila o delovanju mehanizma konkurenčne dražbe, zlasti v zvezi s pologi in vračili.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za spremembo petega pododstavka tega odstavka, tako da se zgornja meja 30 % iz navedenega pododstavka zviša za največ 20 odstotnih točk, kadar je to potrebno za odziv na povpraševanje po pogodbah za razliko in pogodbah za razliko za ogljik, pri čemer se upoštevajo izkušnje iz prvih krogov mehanizma konkurenčne dražbe in potreba, da se mora pri podpori iz Sklada za inovacije zagotoviti ustrezno ravnovesje med nepovratnimi sredstvi in takimi pogodbami.

Finančna podpora iz Sklada za inovacije je sorazmerna s cilji politike iz tega člena in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja notranjega trga. V ta namen se podpora dodeli samo za kritje dodatnih stroškov ali naložbenih tveganj, ki jih vlagatelji ne morejo kriti pri običajnih tržnih pogojih.

8b.   40 milijonov pravic od količine, ki bi bila sicer dodeljena brezplačno na podlagi tega člena, in 10 milijonov pravic od količine, ki bi se sicer prodala na dražbi na podlagi člena 10 te direktive, se da na voljo za Socialni sklad za podnebje, ustanovljen z Uredbo (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta (*17). Komisija zagotovi, da se pravice, predvidene za Socialni sklad za podnebje, v letu 2025 prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4) te direktive ter delegiranim aktom, sprejetim v skladu z navedenim členom. Prihodki od prodaje na dražbi so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in se uporabljajo v skladu s pravili, ki veljajo za Socialni sklad za podnebje.

(*17)  Uredba (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje in spremembi Uredbe (EU) 2021/1060 (UL L 130, 16.5.2023, str. 1).“;"

*17

| (j) | odstavek 19 se nadomesti z naslednjim:

  „19.   Za naprave, ki so prenehale opravljati dejavnosti, brezplačna dodelitev pravic ni možna. Naprave, katerim je dovoljenje za emisije toplogrednih plinov prenehalo veljati ali pa je bilo preklicano, in naprave, katerih obratovanje ali ponovni zagon tehnično ni mogoč, veljajo kot naprave, ki so prenehale opravljati svoje dejavnosti.“
  ; |
| --- | --- |

(j)

odstavek 19 se nadomesti z naslednjim:

„19.   Za naprave, ki so prenehale opravljati dejavnosti, brezplačna dodelitev pravic ni možna. Naprave, katerim je dovoljenje za emisije toplogrednih plinov prenehalo veljati ali pa je bilo preklicano, in naprave, katerih obratovanje ali ponovni zagon tehnično ni mogoč, veljajo kot naprave, ki so prenehale opravljati svoje dejavnosti.“

| (k) | doda se naslednji odstavek:

  „22.   Kadar so potrebni popravki brezplačnih dodelitev, odobrenih na podlagi člena 11(2), se taki popravki izvedejo s pravicami iz količine, prihranjene v skladu z odstavkom 7 tega člena, ali z dodajanjem pravic tej količini.“
  ; |
| --- | --- |

(k)

doda se naslednji odstavek:

„22.   Kadar so potrebni popravki brezplačnih dodelitev, odobrenih na podlagi člena 11(2), se taki popravki izvedejo s pravicami iz količine, prihranjene v skladu z odstavkom 7 tega člena, ali z dodajanjem pravic tej količini.“

| (14) | v členu 10b(4) se dodajo naslednji pododstavki:

  „V državi članici, v kateri je v letih od 2014 do 2018 njen delež emisij iz daljinskega ogrevanja v takih emisijah za celo Unijo, deljen z deležem BDP te države članice v skupnem BDP Unije večji od pet, se daljinskemu ogrevanju za obdobje 2026-2030 dodeli dodatna brezplačna dodelitev v višini 30 % količine, določene na podlagi člena 10a, če se obseg naložb, ki ustreza vrednosti dodatnih brezplačnih dodelitev, v skladu z načrti za podnebno nevtralnost iz tretjega pododstavka tega odstavka investira v občutno zmanjšanje emisij do leta 2030 in je doseganje ciljev in mejnikov iz točke (b) navedenega pododstavka potrjeno s preverjanjem v skladu s četrtim pododstavkom tega odstavka.
  Upravljavci daljinskega ogrevanja do 1. maja 2024 pripravijo načrt za podnebno nevtralnost za naprave, za katere zaprosijo za dodatno brezplačno dodelitev v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka. Ta načrt je skladen s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 ter določa:






  (a) | ukrepe in naložbe za doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2050 na ravni naprav ali podjetij, brez uporabe dobropisov za ogljično izravnavo; |
| --- | --- | --- |

(14)

v členu 10b(4) se dodajo naslednji pododstavki:

„V državi članici, v kateri je v letih od 2014 do 2018 njen delež emisij iz daljinskega ogrevanja v takih emisijah za celo Unijo, deljen z deležem BDP te države članice v skupnem BDP Unije večji od pet, se daljinskemu ogrevanju za obdobje 2026-2030 dodeli dodatna brezplačna dodelitev v višini 30 % količine, določene na podlagi člena 10a, če se obseg naložb, ki ustreza vrednosti dodatnih brezplačnih dodelitev, v skladu z načrti za podnebno nevtralnost iz tretjega pododstavka tega odstavka investira v občutno zmanjšanje emisij do leta 2030 in je doseganje ciljev in mejnikov iz točke (b) navedenega pododstavka potrjeno s preverjanjem v skladu s četrtim pododstavkom tega odstavka.

Upravljavci daljinskega ogrevanja do 1. maja 2024 pripravijo načrt za podnebno nevtralnost za naprave, za katere zaprosijo za dodatno brezplačno dodelitev v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka. Ta načrt je skladen s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 ter določa:

(a)

ukrepe in naložbe za doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2050 na ravni naprav ali podjetij, brez uporabe dobropisov za ogljično izravnavo;

| (b) | vmesne cilje in mejnike za merjenje napredka pri doseganju podnebne nevtralnosti, kot je določeno v točki (a) tega pododstavka, do 31. decembra 2025, nato pa do 31. decembra vsakega petega leta; |
| --- | --- |

(b)

vmesne cilje in mejnike za merjenje napredka pri doseganju podnebne nevtralnosti, kot je določeno v točki (a) tega pododstavka, do 31. decembra 2025, nato pa do 31. decembra vsakega petega leta;

| (c) | oceno učinka vsakega od ukrepov in naložb iz točke (a) tega pododstavka v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(c)

oceno učinka vsakega od ukrepov in naložb iz točke (a) tega pododstavka v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov.

Doseganje ciljev in mejnikov iz tretjega pododstavka, točke (b), tega pododstavka, se preveri ob upoštevanju obdobja do 31. decembra 2025 in nato ob upoštevanju vsakega obdobja, ki se konča z 31. decembrom vsakega petega leta, v skladu s postopki preverjanja in akreditacije iz člena 15. Brezplačne pravice, razen količine iz prvega pododstavka tega odstavka, se ne dodelijo, če doseganje vmesnih ciljev in mejnikov ni bilo preverjeno za obdobje do konca leta 2025 ali za obdobje 2026–2030.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi minimalno vsebino informacij iz tretjega pododstavka, točke (a), (b) in (c), tega odstavka ter obliko načrtov za podnebno nevtralnost iz navedenega pododstavka in iz člena 10a(1), peti pododstavek. Komisija si prizadeva za sinergije s podobnimi načrti, kot je določeno v pravu Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2).“;

| (15) | v členu 10c se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

  „7.   Države članice zahtevajo, da upravičene naprave za proizvodnjo električne energije in operaterji omrežij vsako leto do 28. februarja poročajo o izvajanju izbranih naložb, vključno z razmerjem med brezplačno dodelitvijo in dejanskimi odhodki za naložbe, ter o vrstah podprtih naložb. Države članice o tem poročajo Komisiji, ki ta poročila javno objavi.“
  ; |
| --- | --- |

(15)

v členu 10c se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:

„7.   Države članice zahtevajo, da upravičene naprave za proizvodnjo električne energije in operaterji omrežij vsako leto do 28. februarja poročajo o izvajanju izbranih naložb, vključno z razmerjem med brezplačno dodelitvijo in dejanskimi odhodki za naložbe, ter o vrstah podprtih naložb. Države članice o tem poročajo Komisiji, ki ta poročila javno objavi.“

| (16) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 10ca
  Zgodnejši rok za prehodno brezplačno dodelitev za modernizacijo energetskega sektorja
  Z odstopanjem od člena 10c lahko zadevne države članice samo prehodno odobrijo brezplačno dodelitev napravam v skladu z navedenim členom za naložbe, izvedene do 31. decembra 2024. Vse pravice, ki so na voljo zadevnim državam članicam v skladu s členom 10c za obdobje 2021–2030 in se ne uporabljajo za take naložbe, se v razmerju, ki ga določi zadevna država članica:






  (a) | prištejejo k skupni količini pravic, ki jih bo zadevna država članica prodala na dražbi na podlagi člena 10(2), ali |
| --- | --- | --- |

(16)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 10ca

Zgodnejši rok za prehodno brezplačno dodelitev za modernizacijo energetskega sektorja

Z odstopanjem od člena 10c lahko zadevne države članice samo prehodno odobrijo brezplačno dodelitev napravam v skladu z navedenim členom za naložbe, izvedene do 31. decembra 2024. Vse pravice, ki so na voljo zadevnim državam članicam v skladu s členom 10c za obdobje 2021–2030 in se ne uporabljajo za take naložbe, se v razmerju, ki ga določi zadevna država članica:

(a)

prištejejo k skupni količini pravic, ki jih bo zadevna država članica prodala na dražbi na podlagi člena 10(2), ali

| (b) | uporabijo za podporo naložbam v okviru sklada za modernizacijo iz člena 10d v skladu s pravili, ki se uporabljajo za prihodke od pravic iz člena 10d(4). |
| --- | --- |

(b)

uporabijo za podporo naložbam v okviru sklada za modernizacijo iz člena 10d v skladu s pravili, ki se uporabljajo za prihodke od pravic iz člena 10d(4).

Zadevna država članica do 15. maja 2024 Komisiji sporoči zadevne količine pravic, ki se uporabijo na podlagi člena 10(2), prvi pododstavek, točka (a), in z odstopanjem od člena 10d(4), drugi stavek, na podlagi člena 10d.“

| (17) | člen 10d se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za obdobje 2021–2030 se vzpostavi sklad za podporo naložbam, ki jih predlagajo države članice upravičenke, vključno s financiranjem naložbenih projektov malega obsega, za modernizacijo energijskih sistemov in izboljšanje energetske učinkovitosti (v nadaljnjem besedilu: Sklad za modernizacijo). Sklad za modernizacijo se financira s prodajo pravic na dražbi, kot je določeno v členu 10, za države članice upravičenke iz navedenega člena.
  Podprte naložbe so skladne s cilji te direktive ter cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in Uredbe (EU) 2021/1119 ter dolgoročnimi cilji iz Pariškega sporazuma. Države članice upravičenke lahko po potrebi uporabijo sredstva Sklada za modernizacijo za financiranje naložb, ki vključujejo sosednje obmejne regije Unije. Iz Sklada za modernizacijo se ne podpirajo obrati za proizvodnjo energije, ki uporabljajo fosilna goriva. Vendar se prihodki od pravic, zajetih v obvestilu na podlagi odstavka 4 tega člena, lahko uporabijo za naložbe, ki vključujejo plinasta fosilna goriva.
  Poleg tega se lahko prihodki od pravic iz člena 10(1), tretji pododstavek, te direktive, kadar se dejavnost šteje za okoljsko trajnostno na podlagi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*18) in je ustrezno utemeljena z razlogi, povezanimi z zagotavljanjem energetske varnosti, uporabijo za naložbe, ki vključujejo plinasta fosilna goriva, pod pogojem, da se pravice za proizvodnjo energije prodajo na dražbi pred 31. decembrom 2027, za naložbe, ki vključujejo uporabo plina v nadaljnji verigi, pa se pravice prodajo na dražbi pred 31. decembrom 2028.


  (*18)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).“;" |
| --- | --- | --- |

(17)

člen 10d se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za obdobje 2021–2030 se vzpostavi sklad za podporo naložbam, ki jih predlagajo države članice upravičenke, vključno s financiranjem naložbenih projektov malega obsega, za modernizacijo energijskih sistemov in izboljšanje energetske učinkovitosti (v nadaljnjem besedilu: Sklad za modernizacijo). Sklad za modernizacijo se financira s prodajo pravic na dražbi, kot je določeno v členu 10, za države članice upravičenke iz navedenega člena.

Podprte naložbe so skladne s cilji te direktive ter cilji iz sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in Uredbe (EU) 2021/1119 ter dolgoročnimi cilji iz Pariškega sporazuma. Države članice upravičenke lahko po potrebi uporabijo sredstva Sklada za modernizacijo za financiranje naložb, ki vključujejo sosednje obmejne regije Unije. Iz Sklada za modernizacijo se ne podpirajo obrati za proizvodnjo energije, ki uporabljajo fosilna goriva. Vendar se prihodki od pravic, zajetih v obvestilu na podlagi odstavka 4 tega člena, lahko uporabijo za naložbe, ki vključujejo plinasta fosilna goriva.

Poleg tega se lahko prihodki od pravic iz člena 10(1), tretji pododstavek, te direktive, kadar se dejavnost šteje za okoljsko trajnostno na podlagi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*18) in je ustrezno utemeljena z razlogi, povezanimi z zagotavljanjem energetske varnosti, uporabijo za naložbe, ki vključujejo plinasta fosilna goriva, pod pogojem, da se pravice za proizvodnjo energije prodajo na dražbi pred 31. decembrom 2027, za naložbe, ki vključujejo uporabo plina v nadaljnji verigi, pa se pravice prodajo na dražbi pred 31. decembrom 2028.

(*18)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).“;"

*18

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Najmanj 80 % prihodkov od pravic iz člena 10(1), tretji pododstavek, in od pravic, zajetih v obvestilu na podlagi odstavka 4 tega člena, ter vsaj 90 % prihodkov od pravic iz člena 10(1), četrti pododstavek, se uporablja za podporo naložbam na naslednjih področjih:






  (a) | proizvodnja in uporaba električne energije iz obnovljivih virov energije, vključno z obnovljivim vodikom; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Najmanj 80 % prihodkov od pravic iz člena 10(1), tretji pododstavek, in od pravic, zajetih v obvestilu na podlagi odstavka 4 tega člena, ter vsaj 90 % prihodkov od pravic iz člena 10(1), četrti pododstavek, se uporablja za podporo naložbam na naslednjih področjih:

(a)

proizvodnja in uporaba električne energije iz obnovljivih virov energije, vključno z obnovljivim vodikom;

| (b) | ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(b)

ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov;

| (c) | zmanjšanje porabe energije na podlagi energetske učinkovitosti, vključno s sektorji industrije, prometa, stavb, kmetijstva in odpadkov; |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje porabe energije na podlagi energetske učinkovitosti, vključno s sektorji industrije, prometa, stavb, kmetijstva in odpadkov;

| (d) | shranjevanje energije in modernizacija energetskih omrežij, vključno z upravljanjem na strani povpraševanja, s cevovodi za daljinsko ogrevanje in omrežji za prenos električne energije ter povečanjem povezav med državami članicami in infrastrukturo za brezemisijsko mobilnost; |
| --- | --- |

(d)

shranjevanje energije in modernizacija energetskih omrežij, vključno z upravljanjem na strani povpraševanja, s cevovodi za daljinsko ogrevanje in omrežji za prenos električne energije ter povečanjem povezav med državami članicami in infrastrukturo za brezemisijsko mobilnost;

| (e) | podpora za gospodinjstva z nizkim dohodkom, vključno s podeželjem in oddaljenimi območji, za odpravljanje energetske revščine in modernizacijo njihovih sistemov ogrevanja, ter |
| --- | --- |

(e)

podpora za gospodinjstva z nizkim dohodkom, vključno s podeželjem in oddaljenimi območji, za odpravljanje energetske revščine in modernizacijo njihovih sistemov ogrevanja, ter

| (f) | podpora pravičnemu prehodu v regijah, odvisnih od ogljika, v državah članicah upravičenkah ter s tem za podporo pri prerazporejanju, prekvalificiranju in izpopolnjevanju delavcev, izobraževanju, pri pobudah v zvezi z iskanjem zaposlitve ter zagonskim podjetjem, in sicer v dialogu s civilno družbo in socialnimi partnerji, kar je po potrebi v skladu z ustreznimi ukrepi, ki jih države članice vključijo v svoje območne načrte za pravični prehod v skladu s členom 8(2), prvi pododstavek, točka (k) Uredbe (EU) 2021/1056, in kar prispeva k tem ukrepom.“ |
| --- | --- |

(f)

podpora pravičnemu prehodu v regijah, odvisnih od ogljika, v državah članicah upravičenkah ter s tem za podporo pri prerazporejanju, prekvalificiranju in izpopolnjevanju delavcev, izobraževanju, pri pobudah v zvezi z iskanjem zaposlitve ter zagonskim podjetjem, in sicer v dialogu s civilno družbo in socialnimi partnerji, kar je po potrebi v skladu z ustreznimi ukrepi, ki jih države članice vključijo v svoje območne načrte za pravični prehod v skladu s členom 8(2), prvi pododstavek, točka (k) Uredbe (EU) 2021/1056, in kar prispeva k tem ukrepom.“

| (c) | odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

  „11.   Odbor za naložbe Komisiji letno poroča o izkušnjah, pridobljenih pri ocenjevanju naložb, zlasti z vidika zmanjšanja emisij in stroškov zmanjšanja emisij. Komisija ob upoštevanju ugotovitev Odbora za naložbe do 31. decembra 2024 pregleda področja za projekte iz odstavka 2 in podlago, na kateri Odbor za naložbe pripravi svoja priporočila.
  Odbor za naložbe poskrbi za objavo letnega poročila. Komisija letno poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

„11.   Odbor za naložbe Komisiji letno poroča o izkušnjah, pridobljenih pri ocenjevanju naložb, zlasti z vidika zmanjšanja emisij in stroškov zmanjšanja emisij. Komisija ob upoštevanju ugotovitev Odbora za naložbe do 31. decembra 2024 pregleda področja za projekte iz odstavka 2 in podlago, na kateri Odbor za naložbe pripravi svoja priporočila.

Odbor za naložbe poskrbi za objavo letnega poročila. Komisija letno poročilo pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.“

| (18) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 10f
  Načelo, da se ne škoduje bistveno
  Od 1. januarja 2025 države članice upravičenke in Komisija uporabijo prihodke, ustvarjene od prodaje pravic na dražbi, namenjene za Sklad za inovacije na podlagi člena 10a(8) te direktive, in od pravic iz člena 10(1), tretji in četrti pododstavek, te direktive v skladu z merili, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, kadar se taki prihodki uporabljajo za gospodarsko dejavnost, za katero so bila na podlagi člena 10(3), točka (b), navedene uredbe določena tehnična merila za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost povzroča znatno škodo enemu ali več zadevnim okoljskim ciljem.“
  ; |
| --- | --- |

(18)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 10f

Načelo, da se ne škoduje bistveno

Od 1. januarja 2025 države članice upravičenke in Komisija uporabijo prihodke, ustvarjene od prodaje pravic na dražbi, namenjene za Sklad za inovacije na podlagi člena 10a(8) te direktive, in od pravic iz člena 10(1), tretji in četrti pododstavek, te direktive v skladu z merili, da se ne škoduje bistveno, iz člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, kadar se taki prihodki uporabljajo za gospodarsko dejavnost, za katero so bila na podlagi člena 10(3), točka (b), navedene uredbe določena tehnična merila za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost povzroča znatno škodo enemu ali več zadevnim okoljskim ciljem.“

| (19) | v členu 11(2) se datum „28. februarja“ nadomesti s „30. junija“; |
| --- | --- |

(19)

v členu 11(2) se datum „28. februarja“ nadomesti s „30. junija“;

| (20) | naslov poglavja IV se nadomesti z naslednjim:

  „Določbe, ki se uporabljajo za letalstvo, pomorski promet in nepremične naprave“; |
| --- | --- |

(20)

naslov poglavja IV se nadomesti z naslednjim:

„Določbe, ki se uporabljajo za letalstvo, pomorski promet in nepremične naprave“;

| (21) | člen 12 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Države članice zagotovijo, da se pravice, ki jih izda pristojni organ druge države članice, priznajo za namene izpolnjevanja obveznosti upravljavca, operatorja zrakoplova ali ladjarske družbe na podlagi odstavka 3.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(21)

člen 12 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice zagotovijo, da se pravice, ki jih izda pristojni organ druge države članice, priznajo za namene izpolnjevanja obveznosti upravljavca, operatorja zrakoplova ali ladjarske družbe na podlagi odstavka 3.“

| (b) | odstavek 2a se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2a se črta;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Države članice, države članice upravljavke in upravni organi za ladjarske družbe zagotovijo, da vsako leto do 30. septembra:






  (a) | upravljavec vsake naprave preda število pravic, ki je enako skupnim emisijam iz te naprave v predhodnem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice, države članice upravljavke in upravni organi za ladjarske družbe zagotovijo, da vsako leto do 30. septembra:

(a)

upravljavec vsake naprave preda število pravic, ki je enako skupnim emisijam iz te naprave v predhodnem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15;

| (b) | vsak operator zrakoplova preda število pravic, ki je enako njegovim skupnim emisijam v predhodnem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(b)

vsak operator zrakoplova preda število pravic, ki je enako njegovim skupnim emisijam v predhodnem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15;

| (c) | vsaka ladjarska družba preda število pravic, ki je enako njenim skupnim emisijam v predhodnem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 3ge. |
| --- | --- |

(c)

vsaka ladjarska družba preda število pravic, ki je enako njenim skupnim emisijam v predhodnem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 3ge.

Države članice, države članice upravljavke in upravni organi za ladjarske družbe zagotovijo, da se pravice, predane v skladu s prvim pododstavkom, pozneje ukinejo.“

| (d) | za odstavkom 3 se vstavijo naslednji odstavki:

  „3-e.   Z odstopanjem od odstavka 3, prvi pododstavek, točka (c), lahko ladjarske družbe predajo 5 % manj pravic od svojih preverjenih emisij, ki nastanejo do 31. decembra 2030 pri ladjah, kategoriziranih za plovbo v ledu, če imajo take ladje kategorijo IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu, določeno na podlagi priporočila HELCOM 25/7.
  Kadar se preda manj pravic v primerjavi s preverjenimi emisijami, se po določitvi razlike med preverjenimi emisijami in predanimi pravicami v posameznem letu količina pravic, ki ustreza tej razliki, ukine, namesto da bi se prodala na dražbi na podlagi člena 10.


  3-d.   Komisija z odstopanjem od odstavka 3, prvi pododstavek, točka (c), tega člena in člena 16 in na zahtevo države članice z izvedbenim aktom določi, da države članice štejejo, da so zahteve iz navedenih določb izpolnjene, in da ne ukrepajo proti ladjarskim družbam v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2030 pri plovbah, ki jih opravijo potniške ladje, razen potniških ladij za križarjenje, in ladje ro-ro med pristaniščem na otoku pod jurisdikcijo države članice prosilke, ki nima cestne ali železniške povezave s celino in s prebivalstvom z manj kot 200 000 stalnimi prebivalci s stalnim prebivališčem glede na najnovejše najboljše razpoložljive podatke leta 2022, in pristaniščem pod jurisdikcijo te iste države članice ter emisijami iz dejavnosti takih ladij v zvezi s takimi plovbami znotraj pristanišča.
  Komisija objavi seznam otokov iz prvega pododstavka in zadevnih pristanišč ter ta seznam posodablja.


  3-c.   Komisija z odstopanjem od odstavka 3, prvi pododstavek, točka (c), tega člena in člena 16 in na skupno zahtevo dveh držav članic, od katerih ena nima kopenske meje z nobeno drugo državo članico, druga država članica pa je geografsko najbližja državi članici brez take kopenske meje, z izvedbenim aktom določi, da države članice štejejo, da so zahteve iz navedenih določb izpolnjene, in da ne ukrepajo proti ladjarskim družbam v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2030 pri plovbah, ki jih opravijo potniške ali ro-ro ladje v okviru transnacionalne pogodbe o opravljanju javne službe ali transnacionalne obveznosti javne službe, določene v skupni zahtevi, ki povezuje dve državi članici, pa tudi v zvezi z emisijami iz dejavnosti takih ladij v zvezi s takimi plovbami znotraj pristanišča.


  3-b.   Obveznost predaje pravic ne nastane v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2030 pri plovbah med pristaniščem v najbolj oddaljeni regiji države članice in pristaniščem v isti državi članici, vključno s plovbami med pristanišči znotraj najbolj oddaljene regije in plovbami med pristanišči v najbolj oddaljenih regijah iste države članice in med njimi, ter pri dejavnostih takih ladij v zvezi s takimi plovbami znotraj pristanišča.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

za odstavkom 3 se vstavijo naslednji odstavki:

„3-e.   Z odstopanjem od odstavka 3, prvi pododstavek, točka (c), lahko ladjarske družbe predajo 5 % manj pravic od svojih preverjenih emisij, ki nastanejo do 31. decembra 2030 pri ladjah, kategoriziranih za plovbo v ledu, če imajo take ladje kategorijo IA ali IA Super ali enakovredno kategorijo za plovbo v ledu, določeno na podlagi priporočila HELCOM 25/7.

Kadar se preda manj pravic v primerjavi s preverjenimi emisijami, se po določitvi razlike med preverjenimi emisijami in predanimi pravicami v posameznem letu količina pravic, ki ustreza tej razliki, ukine, namesto da bi se prodala na dražbi na podlagi člena 10.

3-d.   Komisija z odstopanjem od odstavka 3, prvi pododstavek, točka (c), tega člena in člena 16 in na zahtevo države članice z izvedbenim aktom določi, da države članice štejejo, da so zahteve iz navedenih določb izpolnjene, in da ne ukrepajo proti ladjarskim družbam v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2030 pri plovbah, ki jih opravijo potniške ladje, razen potniških ladij za križarjenje, in ladje ro-ro med pristaniščem na otoku pod jurisdikcijo države članice prosilke, ki nima cestne ali železniške povezave s celino in s prebivalstvom z manj kot 200 000 stalnimi prebivalci s stalnim prebivališčem glede na najnovejše najboljše razpoložljive podatke leta 2022, in pristaniščem pod jurisdikcijo te iste države članice ter emisijami iz dejavnosti takih ladij v zvezi s takimi plovbami znotraj pristanišča.

Komisija objavi seznam otokov iz prvega pododstavka in zadevnih pristanišč ter ta seznam posodablja.

3-c.   Komisija z odstopanjem od odstavka 3, prvi pododstavek, točka (c), tega člena in člena 16 in na skupno zahtevo dveh držav članic, od katerih ena nima kopenske meje z nobeno drugo državo članico, druga država članica pa je geografsko najbližja državi članici brez take kopenske meje, z izvedbenim aktom določi, da države članice štejejo, da so zahteve iz navedenih določb izpolnjene, in da ne ukrepajo proti ladjarskim družbam v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2030 pri plovbah, ki jih opravijo potniške ali ro-ro ladje v okviru transnacionalne pogodbe o opravljanju javne službe ali transnacionalne obveznosti javne službe, določene v skupni zahtevi, ki povezuje dve državi članici, pa tudi v zvezi z emisijami iz dejavnosti takih ladij v zvezi s takimi plovbami znotraj pristanišča.

3-b.   Obveznost predaje pravic ne nastane v zvezi z emisijami, ki nastanejo do 31. decembra 2030 pri plovbah med pristaniščem v najbolj oddaljeni regiji države članice in pristaniščem v isti državi članici, vključno s plovbami med pristanišči znotraj najbolj oddaljene regije in plovbami med pristanišči v najbolj oddaljenih regijah iste države članice in med njimi, ter pri dejavnostih takih ladij v zvezi s takimi plovbami znotraj pristanišča.“

| (e) | odstavek 3-a se nadomesti z naslednjim:

  „3-a.   Kadar in dokler je potrebno za zaščito okoljske celovitosti EU ETS, se upravljavcem, operatorjem zrakoplovov in ladjarskim družbam v EU ETS prepove uporaba pravic, ki jih izda država članica, v zvezi s katero so prenehale obveznosti za upravljavce, operatorje zrakoplovov in ladjarske družbe. Delegirani akti iz člena 19(3) vključujejo ukrepe, potrebne v primerih iz tega odstavka.“
  ; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 3-a se nadomesti z naslednjim:

„3-a.   Kadar in dokler je potrebno za zaščito okoljske celovitosti EU ETS, se upravljavcem, operatorjem zrakoplovov in ladjarskim družbam v EU ETS prepove uporaba pravic, ki jih izda država članica, v zvezi s katero so prenehale obveznosti za upravljavce, operatorje zrakoplovov in ladjarske družbe. Delegirani akti iz člena 19(3) vključujejo ukrepe, potrebne v primerih iz tega odstavka.“

| (f) | vstavi se naslednji odstavek:

  „3b.   Obveznost predaje pravic se ne uporablja v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene na način, s katerim so postale trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje, vključno z vsemi dejavnostmi, ki potekajo po koncu življenjske dobe proizvoda.
  Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive v zvezi z zahtevami za to, da se za toplogredne pline šteje, da so postali trajno kemično vezani, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka.“
  ; |
| --- | --- |

(f)

vstavi se naslednji odstavek:

„3b.   Obveznost predaje pravic se ne uporablja v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene na način, s katerim so postale trajno kemično vezane v proizvodu tako, da pri običajni uporabi ne vstopijo v ozračje, vključno z vsemi dejavnostmi, ki potekajo po koncu življenjske dobe proizvoda.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive v zvezi z zahtevami za to, da se za toplogredne pline šteje, da so postali trajno kemično vezani, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka.“

| (g) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pravice ukinjene kadarkoli na zahtevo imetnika. V primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju zaradi dodatnih nacionalnih ukrepov lahko države članice ukinejo pravice iz skupne količine pravic, ki jih nameravajo prodati na dražbi, iz člena 10(2) do količine, ki ustreza povprečju preverjenih emisij zadevne naprave, in sicer v obdobju petih let pred zaprtjem, k čemur se jih močno spodbuja, da to storijo. Zadevna država članica obvesti Komisijo o taki načrtovani ukinitvi oziroma o razlogih, da se pravice ne ukinejo, v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4).“
  ; |
| --- | --- |

(g)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pravice ukinjene kadarkoli na zahtevo imetnika. V primeru zaprtja zmogljivosti za proizvodnjo električne energije na svojem ozemlju zaradi dodatnih nacionalnih ukrepov lahko države članice ukinejo pravice iz skupne količine pravic, ki jih nameravajo prodati na dražbi, iz člena 10(2) do količine, ki ustreza povprečju preverjenih emisij zadevne naprave, in sicer v obdobju petih let pred zaprtjem, k čemur se jih močno spodbuja, da to storijo. Zadevna država članica obvesti Komisijo o taki načrtovani ukinitvi oziroma o razlogih, da se pravice ne ukinejo, v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4).“

| (22) | v členu 14(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Komisija sprejme izvedbene akte o podrobnih ureditvah za spremljanje in poročanje o emisijah in po potrebi o podatkih o dejavnosti iz dejavnosti, naštetih v Prilogi I k tej direktivi, in vplivih letalstva, ki niso povezani s CO2, na progah, za katere se emisije poročajo na podlagi te direktive, ki morajo temeljiti na načelih za spremljanje in poročanje, določenih v Prilogi IV k tej direktivi, ter zahtevah, določenih v odstavkih 2 in 5 tega člena. V teh izvedbenih aktih se navedejo tudi podrobne opredelitve potenciala globalnega segrevanja ozračja vsakega toplogrednega plina in upoštevajo najnovejša znanstvena spoznanja o učinkih emisij iz letalstva, ki niso emisije CO2, v zahtevah za spremljanje in poročanje o emisijah ter njihovih učinkih, vključno z učinki letalstva, ki niso CO2. Z navedenimi izvedbenimi akti se ob morebitnih prilagoditvah, potrebnih za uporabo na podlagi te direktive, zagotovi uporaba trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določeno v Direktivi (EU) 2018/2001, za to, da se ta biomasa šteje za tako biomaso z ničelnimi stopnjami emisij. V njih se navede, kako je treba upoštevati shranjevanje emisij iz mešanice virov z ničelno stopnjo in virov, ki niso viri z ničelno stopnjo. Prav tako določajo, kako upoštevati emisije iz obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv, pri tem pa zagotoviti, da se take emisije upoštevajo in da se prepreči dvojno štetje.“; |
| --- | --- |

(22)

v členu 14(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija sprejme izvedbene akte o podrobnih ureditvah za spremljanje in poročanje o emisijah in po potrebi o podatkih o dejavnosti iz dejavnosti, naštetih v Prilogi I k tej direktivi, in vplivih letalstva, ki niso povezani s CO2, na progah, za katere se emisije poročajo na podlagi te direktive, ki morajo temeljiti na načelih za spremljanje in poročanje, določenih v Prilogi IV k tej direktivi, ter zahtevah, določenih v odstavkih 2 in 5 tega člena. V teh izvedbenih aktih se navedejo tudi podrobne opredelitve potenciala globalnega segrevanja ozračja vsakega toplogrednega plina in upoštevajo najnovejša znanstvena spoznanja o učinkih emisij iz letalstva, ki niso emisije CO2, v zahtevah za spremljanje in poročanje o emisijah ter njihovih učinkih, vključno z učinki letalstva, ki niso CO2. Z navedenimi izvedbenimi akti se ob morebitnih prilagoditvah, potrebnih za uporabo na podlagi te direktive, zagotovi uporaba trajnostnih meril in meril za prihranek emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določeno v Direktivi (EU) 2018/2001, za to, da se ta biomasa šteje za tako biomaso z ničelnimi stopnjami emisij. V njih se navede, kako je treba upoštevati shranjevanje emisij iz mešanice virov z ničelno stopnjo in virov, ki niso viri z ničelno stopnjo. Prav tako določajo, kako upoštevati emisije iz obnovljivih goriv nebiološkega izvora in recikliranih ogljičnih goriv, pri tem pa zagotoviti, da se take emisije upoštevajo in da se prepreči dvojno štetje.“;

2

2

2

| (23) | člen 16 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Države članice zagotovijo objavo imen upravljavcev, operatorjev zrakoplovov in ladjarskih družb, ki kršijo zahteve za predajo zadostnega števila pravic v skladu s to direktivo.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(23)

člen 16 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice zagotovijo objavo imen upravljavcev, operatorjev zrakoplovov in ladjarskih družb, ki kršijo zahteve za predajo zadostnega števila pravic v skladu s to direktivo.“

| (b) | v odstavku 3 se datum „30. april“ nadomesti z datumom „30. september“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se datum „30. april“ nadomesti z datumom „30. september“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:

  „3a.   Sankcije iz odstavka 3 se uporabljajo tudi za ladjarske družbe.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„3a.   Sankcije iz odstavka 3 se uporabljajo tudi za ladjarske družbe.“

| (d) | vstavi se naslednji odstavek:

  „11a.   V primeru, ko ladjarska družba dve ali več zaporednih poročevalnih obdobij ne izpolni obveznosti glede predaje pravic, z drugimi izvršilnimi ukrepi pa se ne zagotovi izpolnjevanje teh zahtev, lahko pristojni organ države članice pristanišča vstopa po tem, ko da zadevni ladjarski družbi možnost, da predloži svoja stališča, izda odredbo o izgonu, o kateri se uradno obvestijo Komisija, Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), druge države članice in zadevna država zastave. Zaradi izdaje take odredbe o izgonu vsaka država članica, razen države članice zastave ladje, zavrne vstop v svoja pristanišča ladjam pod odgovornostjo zadevne ladjarske družbe, dokler ladjarska družba ne izpolni svojih obveznosti predaje v skladu s členom 12. Kadar ladja pluje pod zastavo države članice in vstopi v eno od njenih pristanišč ali jo v njem najdejo, zadevna država članica po tem, ko da zadevni ladjarski družbi možnost, da predloži svoja stališča, ladjo zadrži, dokler ladjarska družba ne izpolni svojih obveznosti predaje.
  Kadar se ugotovi, je ladja ladjarske družbe iz prvega pododstavka v enem od pristanišč države članice, pod zastavo katere pluje, lahko zadevna država članica, potem ko je zadevni ladjarski družbi omogočila, da predloži svoje pripombe, izda nalog za zadržanje ladje države zastave, dokler ladjarska družba ne izpolni svojih obveznosti predaje. O tem obvesti Komisijo, EMSA in ostale države članice. Zaradi izdaje take odredbe o zadržanju ladje države zastave vsaka država članica sprejme enake ukrepe kot so zahtevani po izdaji odredbe o izgonu v skladu s prvim pododstavkom, drugi stavek.
  Ta odstavek ne posega v mednarodna pomorska pravila, ki se uporabljajo za ladje v stiski.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek:

„11a.   V primeru, ko ladjarska družba dve ali več zaporednih poročevalnih obdobij ne izpolni obveznosti glede predaje pravic, z drugimi izvršilnimi ukrepi pa se ne zagotovi izpolnjevanje teh zahtev, lahko pristojni organ države članice pristanišča vstopa po tem, ko da zadevni ladjarski družbi možnost, da predloži svoja stališča, izda odredbo o izgonu, o kateri se uradno obvestijo Komisija, Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), druge države članice in zadevna država zastave. Zaradi izdaje take odredbe o izgonu vsaka država članica, razen države članice zastave ladje, zavrne vstop v svoja pristanišča ladjam pod odgovornostjo zadevne ladjarske družbe, dokler ladjarska družba ne izpolni svojih obveznosti predaje v skladu s členom 12. Kadar ladja pluje pod zastavo države članice in vstopi v eno od njenih pristanišč ali jo v njem najdejo, zadevna država članica po tem, ko da zadevni ladjarski družbi možnost, da predloži svoja stališča, ladjo zadrži, dokler ladjarska družba ne izpolni svojih obveznosti predaje.

Kadar se ugotovi, je ladja ladjarske družbe iz prvega pododstavka v enem od pristanišč države članice, pod zastavo katere pluje, lahko zadevna država članica, potem ko je zadevni ladjarski družbi omogočila, da predloži svoje pripombe, izda nalog za zadržanje ladje države zastave, dokler ladjarska družba ne izpolni svojih obveznosti predaje. O tem obvesti Komisijo, EMSA in ostale države članice. Zaradi izdaje take odredbe o zadržanju ladje države zastave vsaka država članica sprejme enake ukrepe kot so zahtevani po izdaji odredbe o izgonu v skladu s prvim pododstavkom, drugi stavek.

Ta odstavek ne posega v mednarodna pomorska pravila, ki se uporabljajo za ladje v stiski.“

| (24) | člen 18b se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 18b
  Pomoč Komisije, EMSA in drugih ustreznih organizacij

  1.   Pri opravljanju svojih dolžnosti iz člena 3c(4) ter členov 3g, 3gd, 3ge, 3gf, 3gg in 18a lahko Komisija, država članica upravljavka in upravni organi za ladjarske družbe za pomoč zaprosijo EMSA ali drugo ustrezno organizacijo in z njimi v ta namen sklenejo ustrezne dogovore.


  2.   Komisija si ob pomoči agencije EMSA prizadeva za razvoj ustreznih orodij in smernic, s katerimi bo olajšala in usklajevala dejavnosti preverjanja in izvrševanja v zvezi z uporabo te direktive v pomorskem prometu. Take smernice in orodja se v največji možni meri dajo na voljo državam članicam in preveriteljem za namene izmenjave informacij in za boljše zagotavljanje doslednega izvrševanja nacionalnih predpisov za prenos te direktive.“

  ; |
| --- | --- |

(24)

člen 18b se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18b

Pomoč Komisije, EMSA in drugih ustreznih organizacij

1.   Pri opravljanju svojih dolžnosti iz člena 3c(4) ter členov 3g, 3gd, 3ge, 3gf, 3gg in 18a lahko Komisija, država članica upravljavka in upravni organi za ladjarske družbe za pomoč zaprosijo EMSA ali drugo ustrezno organizacijo in z njimi v ta namen sklenejo ustrezne dogovore.

2.   Komisija si ob pomoči agencije EMSA prizadeva za razvoj ustreznih orodij in smernic, s katerimi bo olajšala in usklajevala dejavnosti preverjanja in izvrševanja v zvezi z uporabo te direktive v pomorskem prometu. Take smernice in orodja se v največji možni meri dajo na voljo državam članicam in preveriteljem za namene izmenjave informacij in za boljše zagotavljanje doslednega izvrševanja nacionalnih predpisov za prenos te direktive.“

| (25) | člen 23 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3c(6), člena 3d(3), člena 10(4), člena 10a(1), (8) in (8a), člena 10b(5), člena 12(3b), člena 19(3), člena 22, člena 24(3), člena 24a(1), člena 25a(1), člena 28c in člena 30j(1) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 8. aprila 2018.


  3.   Prenos pooblastila iz člena 3c(6), člena 3d(3), člena 10(4), člena 10a(1), (8) in (8a), člena 10b(5), člena 12(3b), člena 19(3), člena 22, člena 24(3), člena 24a(1), člena 25a(1), člena 28c in člena 30j(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(25)

člen 23 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3c(6), člena 3d(3), člena 10(4), člena 10a(1), (8) in (8a), člena 10b(5), člena 12(3b), člena 19(3), člena 22, člena 24(3), člena 24a(1), člena 25a(1), člena 28c in člena 30j(1) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 8. aprila 2018.

3.   Prenos pooblastila iz člena 3c(6), člena 3d(3), člena 10(4), člena 10a(1), (8) in (8a), člena 10b(5), člena 12(3b), člena 19(3), člena 22, člena 24(3), člena 24a(1), člena 25a(1), člena 28c in člena 30j(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.“

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3c(6), člena 3d(3), člena 10(4), člena 10a(1), (8) ali (8a), člena 10b(5), člena 12(3b), člena 19(3), člena 22, člena 24(3), člena 24a(1), člena 25a(1), člena 28c ali člena 30j(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3c(6), člena 3d(3), člena 10(4), člena 10a(1), (8) ali (8a), člena 10b(5), člena 12(3b), člena 19(3), člena 22, člena 24(3), člena 24a(1), člena 25a(1), člena 28c ali člena 30j(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“

| (26) | člen 29 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 29
  Poročilo za zagotavljanje boljšega delovanja trga ogljika
  Če redna poročila o trgu ogljika iz člena 10(5) in (6) vsebujejo dokaze, da trg ogljika ne deluje pravilno, Komisija v roku treh mesecev predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilu lahko, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlogi za povečanje preglednosti in celovitosti trga ogljika, vključno s povezanimi trgi izvedenih finančnih instrumentov, ter obravnavati popravne ukrepe za izboljšanje njegovega delovanja ter okrepitev preprečevanja in odkrivanja dejavnosti zlorabe trga.“
  ; |
| --- | --- |

(26)

člen 29 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 29

Poročilo za zagotavljanje boljšega delovanja trga ogljika

Če redna poročila o trgu ogljika iz člena 10(5) in (6) vsebujejo dokaze, da trg ogljika ne deluje pravilno, Komisija v roku treh mesecev predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilu lahko, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlogi za povečanje preglednosti in celovitosti trga ogljika, vključno s povezanimi trgi izvedenih finančnih instrumentov, ter obravnavati popravne ukrepe za izboljšanje njegovega delovanja ter okrepitev preprečevanja in odkrivanja dejavnosti zlorabe trga.“

| (27) | člen 29a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 29a
  Ukrepi v primeru pretiranega nihanja cen

  1.   Če je povprečna cena pravic v predhodnih šestih koledarskih mesecih več kot 2,4-krat višja od povprečne cene pravic iz predhodnega dveletnega referenčnega obdobja, se iz rezerve za stabilnost trga sprosti 75 milijonov pravic v skladu s členom 1(7) Sklepa (EU) 2015/1814.
  Cena pravic iz prvega pododstavka tega odstavka je za pravice, zajete s poglavjema II in III, cena pravic na dražbah, ki se izvajajo v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4).
  Predhodno dveletno referenčno obdobje iz prvega pododstavka je dveletno obdobje, ki se konča pred prvim mesecem šestih koledarskih mesecev iz navedenega pododstavka.
  Kadar je pogoj iz prvega pododstavka tega odstavka izpolnjen in se odstavek 2 ne uporablja, Komisija v Uradnem listu Evropske unije o tem objavi obvestilo, v katerem navede datum, ko je bil pogoj izpolnjen.
  Komisija v prvih treh delovnih dneh vsakega meseca objavi povprečno ceno pravic iz predhodnih šestih koledarskih mesecev in povprečno ceno pravic iz predhodnega dveletnega referenčnega obdobja. Če pogoj iz prvega pododstavka ni izpolnjen, Komisija objavi tudi raven, ki bi jo morala povprečna cena pravic doseči v naslednjem mesecu, da bi bil izpolnjen pogoj iz navedenega pododstavka.


  2.   Ko je izpolnjen pogoj za sprostitev pravic iz rezerve za stabilnost trga na podlagi odstavka 1, se šteje, da je pogoj iz navedenega odstavka ponovno izpolnjen šele po najmanj dvanajstih mesecih po izteku prejšnje sprostitve.


  3.   Podrobne ureditve za uporabo ukrepov iz odstavkov 1 in 2 tega člena so določene v delegiranih aktih iz člena 10(4).“

  ; |
| --- | --- |

(27)

člen 29a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 29a

Ukrepi v primeru pretiranega nihanja cen

1.   Če je povprečna cena pravic v predhodnih šestih koledarskih mesecih več kot 2,4-krat višja od povprečne cene pravic iz predhodnega dveletnega referenčnega obdobja, se iz rezerve za stabilnost trga sprosti 75 milijonov pravic v skladu s členom 1(7) Sklepa (EU) 2015/1814.

Cena pravic iz prvega pododstavka tega odstavka je za pravice, zajete s poglavjema II in III, cena pravic na dražbah, ki se izvajajo v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4).

Predhodno dveletno referenčno obdobje iz prvega pododstavka je dveletno obdobje, ki se konča pred prvim mesecem šestih koledarskih mesecev iz navedenega pododstavka.

Kadar je pogoj iz prvega pododstavka tega odstavka izpolnjen in se odstavek 2 ne uporablja, Komisija v Uradnem listu Evropske unije o tem objavi obvestilo, v katerem navede datum, ko je bil pogoj izpolnjen.

Komisija v prvih treh delovnih dneh vsakega meseca objavi povprečno ceno pravic iz predhodnih šestih koledarskih mesecev in povprečno ceno pravic iz predhodnega dveletnega referenčnega obdobja. Če pogoj iz prvega pododstavka ni izpolnjen, Komisija objavi tudi raven, ki bi jo morala povprečna cena pravic doseči v naslednjem mesecu, da bi bil izpolnjen pogoj iz navedenega pododstavka.

2.   Ko je izpolnjen pogoj za sprostitev pravic iz rezerve za stabilnost trga na podlagi odstavka 1, se šteje, da je pogoj iz navedenega odstavka ponovno izpolnjen šele po najmanj dvanajstih mesecih po izteku prejšnje sprostitve.

3.   Podrobne ureditve za uporabo ukrepov iz odstavkov 1 in 2 tega člena so določene v delegiranih aktih iz člena 10(4).“

| (28) | člen 30 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Ta direktiva se pregleduje z vidika mednarodnega razvoja dogodkov in prizadevanj za uresničitev dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma ter ustreznih zavez, ki izhajajo iz Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(28)

člen 30 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta direktiva se pregleduje z vidika mednarodnega razvoja dogodkov in prizadevanj za uresničitev dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma ter ustreznih zavez, ki izhajajo iz Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja.“

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Ukrepi za podporo nekaterim energetsko intenzivnim industrijskim panogam, ki so lahko izpostavljene tveganju za selitev virov ogljika, iz členov 10a in 10b te direktive, se pregledujejo v luči ukrepov podnebne politike drugih večjih gospodarstev. V tem okviru Komisija tudi razmisli, ali bi bilo treba še bolj uskladiti ukrepe glede nadomestil za neposredne stroške. Ukrepi, ki se uporabljajo za sektorje, zajete s CBAM, se pregledujejo ob upoštevanju uporabe Uredbe (EU) 2023/956. Komisija pred 1. januarjem 2028 in nato vsaki dve leti v okviru svojih poročil Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi člena 30(6) navedene uredbe oceni učinek CBAM na tveganje za selitev virov ogljika, tudi v zvezi z izvozom.
  V poročilu oceni potrebo po sprejetju dodatnih ukrepov, vključno z zakonodajnimi, za obravnavanje tveganja za selitev virov ogljika. Poročilu se, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ukrepi za podporo nekaterim energetsko intenzivnim industrijskim panogam, ki so lahko izpostavljene tveganju za selitev virov ogljika, iz členov 10a in 10b te direktive, se pregledujejo v luči ukrepov podnebne politike drugih večjih gospodarstev. V tem okviru Komisija tudi razmisli, ali bi bilo treba še bolj uskladiti ukrepe glede nadomestil za neposredne stroške. Ukrepi, ki se uporabljajo za sektorje, zajete s CBAM, se pregledujejo ob upoštevanju uporabe Uredbe (EU) 2023/956. Komisija pred 1. januarjem 2028 in nato vsaki dve leti v okviru svojih poročil Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi člena 30(6) navedene uredbe oceni učinek CBAM na tveganje za selitev virov ogljika, tudi v zvezi z izvozom.

V poročilu oceni potrebo po sprejetju dodatnih ukrepov, vključno z zakonodajnimi, za obravnavanje tveganja za selitev virov ogljika. Poročilu se, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog.“

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Komisija v okviru vsakega globalnega pregleda stanja, dogovorjenega v okviru Pariškega sporazuma, poroča Evropskemu parlamentu in Svetu, zlasti o tem, ali mora Unija sprejeti dodatne politike in ukrepe v zvezi s potrebnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov s strani Unije in njenih držav članic, tudi kar zadeva linearni faktor iz člena 9 te direktive. Komisija lahko Evropskemu parlamentu in Svetu, kadar je ustrezno, predloži zakonodajne predloge za spremembo te direktive, zlasti za zagotovitev skladnosti s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 in podnebnimi cilji Unije iz člena 4 navedene uredbe. Komisija v ta namen pri pripravi zakonodajnega predloga med drugim upošteva predvideni okvirni proračun Unije za emisije toplogrednih plinov za obdobje 2030–2050, kot je navedeno v členu 4(4) navedene uredbe.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija v okviru vsakega globalnega pregleda stanja, dogovorjenega v okviru Pariškega sporazuma, poroča Evropskemu parlamentu in Svetu, zlasti o tem, ali mora Unija sprejeti dodatne politike in ukrepe v zvezi s potrebnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov s strani Unije in njenih držav članic, tudi kar zadeva linearni faktor iz člena 9 te direktive. Komisija lahko Evropskemu parlamentu in Svetu, kadar je ustrezno, predloži zakonodajne predloge za spremembo te direktive, zlasti za zagotovitev skladnosti s ciljem podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2021/1119 in podnebnimi cilji Unije iz člena 4 navedene uredbe. Komisija v ta namen pri pripravi zakonodajnega predloga med drugim upošteva predvideni okvirni proračun Unije za emisije toplogrednih plinov za obdobje 2030–2050, kot je navedeno v členu 4(4) navedene uredbe.“

| (d) | dodajo se naslednji odstavki:

  „5.   Komisija do 31. julija 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o naslednjem, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom in oceno učinka:






  (a) | kako se upoštevajo negativne emisije, do katerih pride zaradi odvzema toplogrednih plinov iz ozračja in njihovega varnega in trajnega shranjevanja, ter kako je mogoče te negativne emisije vključiti v trgovanje z emisijami, poleg tega pa, kadar je ustrezno, vključi jasno področje uporabe ter stroga merila tako vključitev in zaščitne ukrepe, da taki odvzemi ne bodo zgolj izravnavali potrebnega zmanjšanja emisij v skladu s podnebnimi cilji Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119; |
| --- | --- | --- |

(d)

dodajo se naslednji odstavki:

„5.   Komisija do 31. julija 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o naslednjem, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom in oceno učinka:

(a)

kako se upoštevajo negativne emisije, do katerih pride zaradi odvzema toplogrednih plinov iz ozračja in njihovega varnega in trajnega shranjevanja, ter kako je mogoče te negativne emisije vključiti v trgovanje z emisijami, poleg tega pa, kadar je ustrezno, vključi jasno področje uporabe ter stroga merila tako vključitev in zaščitne ukrepe, da taki odvzemi ne bodo zgolj izravnavali potrebnega zmanjšanja emisij v skladu s podnebnimi cilji Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119;

| (b) | izvedljivost znižanja pragov skupne nazivne vhodne toplotne moči 20 MW za dejavnosti iz Priloge I od leta 2031; |
| --- | --- |

(b)

izvedljivost znižanja pragov skupne nazivne vhodne toplotne moči 20 MW za dejavnosti iz Priloge I od leta 2031;

| (c) | ali se vse emisije toplogrednih plinov, ki jih zajema ta direktiva, dejansko upoštevajo in ali se učinkovito preprečuje dvojno štetje; zlasti oceni, kako se obračunavajo emisije toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene v proizvodu na način, ki ni naveden v členu 12(3b). |
| --- | --- |

(c)

ali se vse emisije toplogrednih plinov, ki jih zajema ta direktiva, dejansko upoštevajo in ali se učinkovito preprečuje dvojno štetje; zlasti oceni, kako se obračunavajo emisije toplogrednih plinov, za katere se šteje, da so bile zajete in uporabljene v proizvodu na način, ki ni naveden v členu 12(3b).

6.   Komisija pri pregledu te direktive v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena analizira, kako je mogoče vzpostaviti povezave med EU ETS in drugimi trgi ogljika, ne da bi to oviralo doseganje cilja podnebne nevtralnosti in podnebnih ciljev Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119.

7.   Komisija do 31. julija 2026 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni izvedljivost vključitve naprav za sežiganje komunalnih odpadkov v EU ETS, tudi z namenom njihove vključitve od leta 2028 in z oceno morebitne potrebe po možnosti, da država članica do 31. decembra 2030 odstopi od uporabe. V zvezi s tem Komisija upošteva, kako pomembno je, da vsi sektorji prispevajo k zmanjšanju emisij in morebitni preusmeritvi odpadkov k odlaganju na odlagališčih v Uniji in izvozu odpadkov v tretje države. Komisija poleg tega upošteva ustrezna merila, kot so učinki na notranji trg, morebitno izkrivljanje konkurence, okoljska celovitost, uskladitev s cilji Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*19) ter zanesljivost in natančnost v zvezi s spremljanjem in izračunom emisij. Komisija po potrebi in brez poseganja v določbe iz člena 4 navedene direktive temu poročilu priloži zakonodajni predlog o uporabi določb tega poglavja za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo dodatnih pravic v zvezi z napravami za sežiganje komunalnih odpadkov ter za preprečevanje morebitnega preusmerjanja odpadkov.

Komisija v poročilu iz prvega pododstavka oceni tudi možnost, da se v EU ETS vključijo drugi postopki ravnanja z odpadki, zlasti odlagališča v Uniji, ki ustvarjajo emisije metana in dušikovega oksida. Komisija lahko temu poročilu po potrebi priloži tudi zakonodajni predlog za vključitev drugih tovrstnih postopkov ravnanja z odpadki v EU ETS.

(*19)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).“;"

*19

| (29) | za členom 30 se vstavi naslednje poglavje:

  „Poglavje IVa
  Sistem za trgovanje z emisijami za stavbe, cestni promet in dodatne sektorje

  Člen 30a
  Področje uporabe
  Določbe tega poglavja se uporabljajo za emisije, dovoljenja za emisije toplogrednih plinov, izdajo in predajo pravic ter spremljanje, poročanje in preverjanje v zvezi z dejavnostjo iz Priloge III. To poglavje se ne uporablja za emisije, zajete s poglavji II in III.


  Člen 30b
  Dovoljenja za emisije toplogrednih plinov

  1.   Države članice zagotovijo, da od 1. januarja 2025 noben regulirani subjekt ne opravlja dejavnosti iz Priloge III, razen če ima dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena.


  2.   Vloga za dovoljenje za emisije toplogrednih plinov iz tega poglavja, ki jo pristojnemu organu na podlagi odstavka 1 tega člena predloži regulirani subjekt, vključuje vsaj opis:






  (a) | reguliranega subjekta; |
| --- | --- | --- |

(29)

za členom 30 se vstavi naslednje poglavje:

„Poglavje IVa

Sistem za trgovanje z emisijami za stavbe, cestni promet in dodatne sektorje

Člen 30a

Področje uporabe

Določbe tega poglavja se uporabljajo za emisije, dovoljenja za emisije toplogrednih plinov, izdajo in predajo pravic ter spremljanje, poročanje in preverjanje v zvezi z dejavnostjo iz Priloge III. To poglavje se ne uporablja za emisije, zajete s poglavji II in III.

Člen 30b

Dovoljenja za emisije toplogrednih plinov

1.   Države članice zagotovijo, da od 1. januarja 2025 noben regulirani subjekt ne opravlja dejavnosti iz Priloge III, razen če ima dovoljenje, ki ga je izdal pristojni organ v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena.

2.   Vloga za dovoljenje za emisije toplogrednih plinov iz tega poglavja, ki jo pristojnemu organu na podlagi odstavka 1 tega člena predloži regulirani subjekt, vključuje vsaj opis:

(a)

reguliranega subjekta;

| (b) | vrste goriv, ki jih regulirani subjekt sprosti v porabo in se uporabljajo za zgorevanje v sektorjih iz Priloge III ter načinov, kako se navedena goriva sprostijo v porabo; |
| --- | --- |

(b)

vrste goriv, ki jih regulirani subjekt sprosti v porabo in se uporabljajo za zgorevanje v sektorjih iz Priloge III ter načinov, kako se navedena goriva sprostijo v porabo;

| (c) | končno uporabo oziroma končne uporabe goriv, sproščenih v porabo za dejavnost iz Priloge III; |
| --- | --- |

(c)

končno uporabo oziroma končne uporabe goriv, sproščenih v porabo za dejavnost iz Priloge III;

| (d) | ukrepov, načrtovanih za spremljanje emisij in poročanje o njih v skladu z izvedbenimi akti iz členov 14 in 30f; |
| --- | --- |

(d)

ukrepov, načrtovanih za spremljanje emisij in poročanje o njih v skladu z izvedbenimi akti iz členov 14 in 30f;

| (e) | netehnični povzetek informacij iz točk (a) do (d) tega odstavka. |
| --- | --- |

(e)

netehnični povzetek informacij iz točk (a) do (d) tega odstavka.

3.   Pristojni organ izda dovoljenje za emisije toplogrednih plinov, s katerim reguliranemu subjektu iz odstavka 1 tega člena dovoli opravljati dejavnost iz Priloge III, če mu je bilo zadovoljivo dokazano, da je regulirani subjekt zmožen spremljati emisije, ki ustrezajo količinam goriv, sproščenih za porabo na podlagi Priloge III, in o njih poročati.

4.   Dovoljenja za emisije toplogrednih plinov vsebujejo vsaj naslednje:

| (a) | ime in naslov reguliranega subjekta; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov reguliranega subjekta;

| (b) | opis načinov, kako regulirani subjekt sprosti goriva v porabo v sektorjih, zajetih s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(b)

opis načinov, kako regulirani subjekt sprosti goriva v porabo v sektorjih, zajetih s tem poglavjem;

| (c) | seznam goriv, ki jih regulirani subjekt sprosti v porabo v sektorjih, zajetih s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(c)

seznam goriv, ki jih regulirani subjekt sprosti v porabo v sektorjih, zajetih s tem poglavjem;

| (d) | načrt za spremljanje, ki izpolnjuje zahteve iz izvedbenih aktov iz člena 14; |
| --- | --- |

(d)

načrt za spremljanje, ki izpolnjuje zahteve iz izvedbenih aktov iz člena 14;

| (e) | zahteve glede poročanja iz izvedbenih aktov iz člena 14; |
| --- | --- |

(e)

zahteve glede poročanja iz izvedbenih aktov iz člena 14;

| (f) | obveznost, da regulirani subjekt preda pravice, izdane v skladu s tem poglavjem, ki ustrezajo skupnim emisijam v vsakem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15, do roka iz člena 30e(2). |
| --- | --- |

(f)

obveznost, da regulirani subjekt preda pravice, izdane v skladu s tem poglavjem, ki ustrezajo skupnim emisijam v vsakem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15, do roka iz člena 30e(2).

5.   Države članice lahko reguliranim subjektom dovolijo, da posodobijo načrte za spremljanje, ne da bi spreminjali dovoljenje. Regulirani subjekti vse posodobljene načrte za spremljanje predložijo pristojnemu organu v odobritev.

6.   Regulirani subjekt obvesti pristojni organ o vseh načrtovanih spremembah narave svoje dejavnosti ali goriv, ki jih sprošča v porabo, zaradi katerih bi bilo morda treba posodobiti dovoljenje za emisije toplogrednih plinov. Pristojni organ, kadar je ustrezno, posodobi dovoljenje v skladu z izvedbenimi akti iz člena 14. Kadar se spremeni identiteta reguliranega subjekta, zajetega s tem poglavjem, pristojni organ posodobi dovoljenje, tako da doda ime in naslov novega reguliranega subjekta.

Člen 30c

Skupna količina pravic za Unijo

1.   Skupna količina pravic za Unijo, ki se od leta 2027 izdajo vsako leto na podlagi tega poglavja, se od leta 2024 linearno zmanjšuje. Vrednost leta 2024 se določi kot mejne vrednosti emisij za leto 2024, izračunane na podlagi referenčnih emisij iz člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (*20) za sektorja, zajeta s tem poglavjem, ter ob uporabi linearne krivulje zmanjševanja za vse emisije, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Po letu 2024 se količina vsako leto zmanjša s 5,10-odstotnim linearnim faktorjem zmanjšanja. Komisija do 1. januarja 2025 objavi skupno količino pravic za Unijo za leto 2027.

2.   Skupna količina pravic za Unijo, ki se od leta 2028 izdajo vsako leto na podlagi tega poglavja, se od leta 2025 linearno zmanjšuje na podlagi povprečnih emisij, sporočenih na podlagi tega poglavja za leta 2024 do 2026. Količina pravic se zmanjša s 5,38-odstotnim linearnim faktorjem zmanjšanja, razen če se uporabijo pogoji iz točke 1 Priloge IIIa; v tem primeru se količina zmanjša z linearnim faktorjem zmanjšanja, prilagojenim v skladu s pravili iz točke 2 Priloge IIIa. Komisija do 30. junija 2027 objavi skupno količino pravic za Unijo za leto 2028, po potrebi pa tudi prilagojeni linearni faktor zmanjšanja.

3.   Skupna količina pravic za Unijo, izdanih v skladu s tem poglavjem, se prilagodi za vsako leto od leta 2028, da se nadomesti količina predanih pravic, kadar se ni bilo mogoče izogniti dvojnemu štetju emisij ali kadar so bile pravice predane za emisije, ki niso zajete v tem poglavju, kot je navedeno v členu 30f(5). Prilagoditev ustreza skupnemu številu pravic, zajetih s tem poglavjem, ki so bile predmet nadomestila v zadevnem letu poročanja na podlagi izvedbenih aktov iz člena 30f(5), drugi pododstavek.

4.   Država članica, ki na podlagi člena 30j enostransko razširi dejavnost iz Priloge III na sektorje, ki niso navedeni v navedeni prilogi, zagotovi, da zadevni regulirani subjekti do 30. aprila zadevnega leta ustreznemu pristojnemu organu predložijo ustrezno utemeljeno poročilo v skladu s členom 30f. Če so predloženi podatki ustrezno utemeljeni, pristojni organ o tem do 30. junija zadevnega leta uradno obvesti Komisijo. Količina pravic, ki se izda na podlagi odstavka 1 tega člena, se prilagodi ob upoštevanju ustrezno utemeljenih poročil, ki so jih predložili regulirani subjekti.

Člen 30d

Prodaja pravic na dražbi za dejavnost iz Priloge III

1.   Od leta 2027 se pravice, zajete s tem poglavjem, prodajo na dražbi, razen če se ne vključijo v rezervo za stabilnost trga, vzpostavljeno s Sklepom (EU) 2015/1814. Pravice, zajete s tem poglavjem, se prodajo na dražbi ločeno od pravic, zajetih s poglavjema II in III te direktive.

2.   Prodaja pravic na dražbi na podlagi tega poglavja se začne leta 2027, in sicer s količino, ki ustreza 130 % količin pravic za prodajo na dražbi za leto 2027, določenih na podlagi skupne količine pravic za Unijo za navedeno leto ter zadevnih deležev in količin pravic za prodajo na dražbi na podlagi odstavkov 3 do 6 tega člena. Dodatnih 30 % količine pravic, ki se prodajo na dražbi, se uporabijo le za predajo pravic na podlagi člena 30e(2), na dražbi pa se lahko prodajo do 31. maja 2028. Dodatnih 30 % količine pravic, se odštej od količin pravic za prodajo na dražbi za obdobje 2029–2031. Pogoji za dražbe iz tega odstavka se določijo v skladu z odstavkom 7 tega člena in člena 10(4).

Leta 2027 se v rezervi za stabilnost trga na podlagi člena 1a(3) Sklepa (EU) 2015/1814 ustvari 600 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, kot imetja.

3.   150 milijonov pravic, izdanih na podlagi tega poglavja, se proda na dražbi, vsi prihodki s teh dražb pa se dajo na voljo za Socialni sklad za podnebje, ustanovljen na podlagi Uredbe (EU) 2023/955, do leta 2032.

4.   Da bi se skupaj s prihodki od pravic iz odstavka 3 tega člena in člena 10a(8b) te direktive pridobil najvišji znesek v višini 65 000 000 000 EUR, Komisija poskrbi, da se od preostalega števila pravic dodatna količina pravic, zajetih s tem poglavjem, proda na dražbi in se prihodki s teh dražb dajo na voljo za Socialni sklad za podnebje, ustanovljen z Uredbo (EU) 2023/955, do leta 2032.

Komisija zagotovi, da se pravice, predvidene za Socialni sklad za podnebje iz odstavka 3 tega člena in iz tega odstavka, prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4) ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedenega člena.

Prihodki od prodaje pravic iz odstavka 3 tega člena in tega odstavka na dražbi so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in se uporabljajo v skladu s pravili, ki se uporabljajo za Socialni sklad za podnebje.

Letni znesek, dodeljen Socialnemu skladu za podnebje v skladu s členom 10a(8b), odstavkom 3 tega člena in tem odstavkom, ne presega:

| (a) | za leto 2026: 4 000 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za leto 2026: 4 000 000 000 EUR;

| (b) | za leto 2027: 10 900 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

za leto 2027: 10 900 000 000 EUR;

| (c) | za leto 2028: 10 500 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(c)

za leto 2028: 10 500 000 000 EUR;

| (d) | za leto 2029: 10 300 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(d)

za leto 2029: 10 300 000 000 EUR;

| (e) | za leto 2030: 10 100 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(e)

za leto 2030: 10 100 000 000 EUR;

| (f) | za leto 2031: 9 800 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(f)

za leto 2031: 9 800 000 000 EUR;

| (g) | za leto 2032: 9 400 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(g)

za leto 2032: 9 400 000 000 EUR.

Kadar se sistem za trgovanje z emisijami, vzpostavljen v skladu s tem poglavjem, na podlagi člena 30k odloži do leta 2028, je najvišji znesek, ki se da na voljo Socialnemu skladu za podnebje v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, 54 600 000 000 EUR. V takem primeru letni zneski, dodeljeni Socialnemu skladu za podnebje, za leti 2026 in 2027 kumulativno ne presegajo 4 000 000 000 EUR, za obdobje od 1. januarja 2028 do 31. decembra 2032 pa zadevni letni znesek ne presega:

| (a) | za leto 2028: 11 400 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

za leto 2028: 11 400 000 000 EUR;

| (b) | za leto 2029: 10 300 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

za leto 2029: 10 300 000 000 EUR;

| (c) | za leto 2030: 10 100 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(c)

za leto 2030: 10 100 000 000 EUR;

| (d) | za leto 2031: 9 800 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(d)

za leto 2031: 9 800 000 000 EUR;

| (e) | za leto 2032: 9 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(e)

za leto 2032: 9 000 000 000 EUR.

Kadar se prihodki, pridobljeni s prodajo na dražbi iz odstavka 5 tega člena, določijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU, se člen 10a(8b) te direktive, odstavek 3 tega člena in ta odstavek ne uporabljajo.

5.   Države članice skupno količino pravic, zajetih s tem poglavjem, po odštetju količin iz odstavkov 3 in 4 tega člena prodajo na dražbi, skupna količina pa se porazdeli med njih v deležih, ki so enaki deležu povprečnih referenčnih emisij iz člena 4(2) Uredbe (EU) 2018/842 za kategorije virov emisij iz drugega odstavka, točke (b), (c) in (d), Priloge III k tej direktivi, v obdobju 2016–2018 v zadevni državi članici, kot je obsežno preverjeno na podlagi člena 4(3) navedene uredbe.

6.   Države članice določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo pravic na dražbi iz odstavka 5 tega člena, razen prihodkov, ki so zunanji namenski prejemki v skladu z odstavkom 3a, ali prihodkov, ki se opredelijo kot lastna sredstva v skladu s členom 311, tretji odstavek, PDEU in vključijo v proračun Unije. Države članice uporabijo svoje prihodke ali enakovredne finančne vrednosti teh prihodkov za enega ali več namenov iz člena 10(3) te direktive, pri čemer dajo prednost dejavnostim, ki lahko prispevajo k obravnavi socialnih vidikov trgovanja z emisijami na podlagi tega poglavja, ali za enega ali več naslednjih ukrepov:

| (a) | ukrepe, ki naj bi prispevali k razogljičenju ogrevanja in hlajenja stavb ali zmanjšanju potreb stavb po energiji, vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter povezane ukrepe v skladu s členom 7(11) ter členoma 12 in 20 Direktive 2012/27/EU ter ukrepe za finančno podporo gospodinjstvom z nizkim dohodkom v stavbah z najslabšimi rezultati; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, ki naj bi prispevali k razogljičenju ogrevanja in hlajenja stavb ali zmanjšanju potreb stavb po energiji, vključno z vključevanjem energije iz obnovljivih virov, ter povezane ukrepe v skladu s členom 7(11) ter členoma 12 in 20 Direktive 2012/27/EU ter ukrepe za finančno podporo gospodinjstvom z nizkim dohodkom v stavbah z najslabšimi rezultati;

| (b) | ukrepe za pospešitev uporabe brezemisijskih vozil ali finančno podporo za uvajanje popolnoma interoperabilne oskrbovalne in polnilne infrastrukture za brezemisijska vozila ali ukrepe za spodbujanje prehoda na javni prevoz in izboljšanje multimodalnosti ali finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v zvezi z uporabniki prevoza z nizkim in srednjim dohodkom; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za pospešitev uporabe brezemisijskih vozil ali finančno podporo za uvajanje popolnoma interoperabilne oskrbovalne in polnilne infrastrukture za brezemisijska vozila ali ukrepe za spodbujanje prehoda na javni prevoz in izboljšanje multimodalnosti ali finančno podporo za obravnavanje družbenih vidikov v zvezi z uporabniki prevoza z nizkim in srednjim dohodkom;

| (c) | za financiranje svojega socialnega načrta za podnebje v skladu s členom 15 Uredbe (EU) 2023/955; |
| --- | --- |

(c)

za financiranje svojega socialnega načrta za podnebje v skladu s členom 15 Uredbe (EU) 2023/955;

| (d) | za zagotavljanje finančnega nadomestila končnim porabnikom goriv v primerih, ko se takemu dvojnemu štetju emisij ni mogoče izogniti ali kadar so bile pravice predane za emisije, ki niso zajete v tem poglavju, kot je navedeno v členu 30f(5).
  Šteje se, da so države članice izpolnile določbe tega odstavka, če so vzpostavile in izvajajo fiskalne politike ali politike finančne podpore ali regulativne politike, pri katerih se uporablja finančna podpora, določena za namene iz prvega pododstavka tega odstavka, in katerih vrednost je enaka prihodkom iz navedenega pododstavka, pridobljenim s prodajo pravic na dražbi iz tega poglavja.
  Države članice obvestijo Komisijo o uporabi prihodkov in o ukrepih, sprejetih na podlagi tega odstavka, z navedbo teh informacij v svojih poročilih, ki jih predložijo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(d)

za zagotavljanje finančnega nadomestila končnim porabnikom goriv v primerih, ko se takemu dvojnemu štetju emisij ni mogoče izogniti ali kadar so bile pravice predane za emisije, ki niso zajete v tem poglavju, kot je navedeno v členu 30f(5).

Šteje se, da so države članice izpolnile določbe tega odstavka, če so vzpostavile in izvajajo fiskalne politike ali politike finančne podpore ali regulativne politike, pri katerih se uporablja finančna podpora, določena za namene iz prvega pododstavka tega odstavka, in katerih vrednost je enaka prihodkom iz navedenega pododstavka, pridobljenim s prodajo pravic na dražbi iz tega poglavja.

Države članice obvestijo Komisijo o uporabi prihodkov in o ukrepih, sprejetih na podlagi tega odstavka, z navedbo teh informacij v svojih poročilih, ki jih predložijo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999.

7.   Za pravice, izdane na podlagi tega poglavja, se uporablja člen 10(4) in (5).

Člen 30e

Prenos, predaja in ukinitev pravic

1.   Za emisije, regulirane subjekte in pravice, zajete s tem poglavjem, se uporablja člen 12, razen odstavkov 3 in 3a, odstavka 4, drugi in tretji stavek, ter odstavka 5 navedenega člena. V ta namen velja naslednje:

| (a) | vsak sklic na emisije se razume kot sklic na emisije, zajete s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(a)

vsak sklic na emisije se razume kot sklic na emisije, zajete s tem poglavjem;

| (b) | vsak sklic na upravljavce naprav se razume kot sklic na regulirane subjekte, zajete s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(b)

vsak sklic na upravljavce naprav se razume kot sklic na regulirane subjekte, zajete s tem poglavjem;

| (c) | vsak sklic na pravice se razume kot sklic na pravice, zajete s tem poglavjem. |
| --- | --- |

(c)

vsak sklic na pravice se razume kot sklic na pravice, zajete s tem poglavjem.

2.   Od 1. januarja 2028 države članice zagotovijo, da regulirani subjekt do 31. maja vsako leto preda količino pravic, zajetih s tem poglavjem, enako skupnim emisijam reguliranega subjekta v predhodnem koledarskem letu, ki ustrezajo količini goriv, sproščenih v porabo v skladu s Prilogo III, in se preverijo na podlagi členov 15 in 30f, ter da se navedene pravice pozneje ukinejo.

3.   Do 31. decembra 2030 lahko pristojni organ zadevne države članice z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 tega člena, kadar se za regulirani subjekt s sedežem v zadevni državi članici uporablja nacionalni davek na ogljik, ki velja za leta 2027 do 2030 in zajema dejavnost iz Priloge III, ta regulirani subjekt oprosti obveznosti predaje pravic iz odstavka 2 tega člena za določeno referenčno leto, če:

| (a) | zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o tem nacionalnem davku na ogljik do 31. decembra 2023, nacionalno pravo, ki določa davčne stopnje, ki se uporabljajo za leta 2027 do 2030, pa je do navedenega datuma že začelo veljati. Zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o vseh naknadnih spremembah nacionalnega davka na ogljik; |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o tem nacionalnem davku na ogljik do 31. decembra 2023, nacionalno pravo, ki določa davčne stopnje, ki se uporabljajo za leta 2027 do 2030, pa je do navedenega datuma že začelo veljati. Zadevna država članica uradno obvesti Komisijo o vseh naknadnih spremembah nacionalnega davka na ogljik;

| (b) | je za referenčno leto nacionalni davek na ogljik zadevne države članice, ki ga ta regulirani subjekt dejansko plača, višji od povprečne končne cene na dražbi v sistemu za trgovanje z emisijami, vzpostavljenem na podlagi tega poglavja; |
| --- | --- |

(b)

je za referenčno leto nacionalni davek na ogljik zadevne države članice, ki ga ta regulirani subjekt dejansko plača, višji od povprečne končne cene na dražbi v sistemu za trgovanje z emisijami, vzpostavljenem na podlagi tega poglavja;

| (c) | regulirani subjekt v celoti izpolnjuje obveznosti iz člena 30b o dovoljenjih za emisije toplogrednih plinov in člena 30f o spremljanju emisij, poročanju o njih in njihovem preverjanju; |
| --- | --- |

(c)

regulirani subjekt v celoti izpolnjuje obveznosti iz člena 30b o dovoljenjih za emisije toplogrednih plinov in člena 30f o spremljanju emisij, poročanju o njih in njihovem preverjanju;

| (d) | zadevna država članica v skladu s točko (g) tega pododstavka in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4), Komisijo do 31. maja leta po referenčnem letu uradno obvesti o uporabi takega izvzetja in ustrezni količini pravic, ki se ukinejo; |
| --- | --- |

(d)

zadevna država članica v skladu s točko (g) tega pododstavka in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4), Komisijo do 31. maja leta po referenčnem letu uradno obvesti o uporabi takega izvzetja in ustrezni količini pravic, ki se ukinejo;

| (e) | Komisija v treh mesecih od uradnega obvestila iz točke (a) tega pododstavka ali v enem mesecu po uradnem obvestilu za zadevno leto iz točke (d) tega pododstavka ne nasprotuje uporabi odstopanja z utemeljitvijo, da priglašeni ukrep ni v skladu s pogoji iz tega odstavka; |
| --- | --- |

(e)

Komisija v treh mesecih od uradnega obvestila iz točke (a) tega pododstavka ali v enem mesecu po uradnem obvestilu za zadevno leto iz točke (d) tega pododstavka ne nasprotuje uporabi odstopanja z utemeljitvijo, da priglašeni ukrep ni v skladu s pogoji iz tega odstavka;

| (f) | zadevna država članica ne prodaja na dražbi količine pravic iz člena 30d(5) za določeno referenčno leto, dokler se količina pravic, ki se ukinejo v skladu s tem odstavkom, ne določi v skladu s točko (g) tega pododstavka. Zadevna država članica ne proda nobene dodatne količine pravic na dražbi na podlagi člena 30d(2), prvi pododstavek; |
| --- | --- |

(f)

zadevna država članica ne prodaja na dražbi količine pravic iz člena 30d(5) za določeno referenčno leto, dokler se količina pravic, ki se ukinejo v skladu s tem odstavkom, ne določi v skladu s točko (g) tega pododstavka. Zadevna država članica ne proda nobene dodatne količine pravic na dražbi na podlagi člena 30d(2), prvi pododstavek;

| (g) | zadevna država članica ukine količino pravic iz skupne količine pravic, ki naj bi jih prodala na dražbi iz člena 30d(5) za referenčno leto, ki je enaka preverjenim emisijam tega reguliranega subjekta na podlagi tega poglavja za referenčno leto. Kadar je preostala količina pravic, ki bodo prodane na dražbi v referenčnem letu po uporabi točke (f) tega pododstavka, manjša od količine pravic, ki se ukinejo v skladu s tem odstavkom, zadevna država članica zagotovi, da do konca leta po referenčnem letu ukine količino pravic, ki ustreza razliki, ter |
| --- | --- |

(g)

zadevna država članica ukine količino pravic iz skupne količine pravic, ki naj bi jih prodala na dražbi iz člena 30d(5) za referenčno leto, ki je enaka preverjenim emisijam tega reguliranega subjekta na podlagi tega poglavja za referenčno leto. Kadar je preostala količina pravic, ki bodo prodane na dražbi v referenčnem letu po uporabi točke (f) tega pododstavka, manjša od količine pravic, ki se ukinejo v skladu s tem odstavkom, zadevna država članica zagotovi, da do konca leta po referenčnem letu ukine količino pravic, ki ustreza razliki, ter

| (h) | se zadevna država članica ob prvem uradnem obvestilu iz točke (a) tega pododstavka zaveže, da bo za enega ali več ukrepov iz člena 30d(6), prvi pododstavek, uporabila znesek, ki je enak prihodkom, za katere bi se uporabil člen 30d(6), če tega odstopanja ne bi bilo; uporablja se člen 30d(6), drugi in tretji pododstavek, in Komisija zagotovi, da so informacije, prejete na njuni podlagi, v skladu z zavezo, sprejeto na podlagi te točke.
  Količina pravic, ki se ukinejo na podlagi prvega pododstavka točke (g) tega odstavka, ne vpliva na zunanje namenske prejemke, določene na podlagi člena 30d(4) te direktive, ali, če je bila določena na podlagi člena 311, tretji odstavek, PDEU, na lastna sredstva proračuna Unije na podlagi Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (*21) iz prihodkov, pridobljenih s prodajo pravic na dražbi v skladu s členom 30d te direktive. |
| --- | --- |

(h)

se zadevna država članica ob prvem uradnem obvestilu iz točke (a) tega pododstavka zaveže, da bo za enega ali več ukrepov iz člena 30d(6), prvi pododstavek, uporabila znesek, ki je enak prihodkom, za katere bi se uporabil člen 30d(6), če tega odstopanja ne bi bilo; uporablja se člen 30d(6), drugi in tretji pododstavek, in Komisija zagotovi, da so informacije, prejete na njuni podlagi, v skladu z zavezo, sprejeto na podlagi te točke.

Količina pravic, ki se ukinejo na podlagi prvega pododstavka točke (g) tega odstavka, ne vpliva na zunanje namenske prejemke, določene na podlagi člena 30d(4) te direktive, ali, če je bila določena na podlagi člena 311, tretji odstavek, PDEU, na lastna sredstva proračuna Unije na podlagi Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (*21) iz prihodkov, pridobljenih s prodajo pravic na dražbi v skladu s členom 30d te direktive.

4.   Bolnišnicam, ki niso zajete v poglavju III, se lahko zagotovi finančno nadomestilo za stroške, ki so jim bili preneseni zaradi predaje pravic na podlagi tega poglavja. V ta namen se smiselno uporabljajo določbe tega poglavja, ki se uporabljajo za primere dvojnega štetja.

Člen 30f

Spremljanje emisij, poročanje o njih, njihovo preverjanje in akreditacija

1.   Za emisije, regulirane subjekte in pravice, zajete s tem poglavjem, se uporabljata člena 14 in 15. V ta namen velja naslednje:

| (a) | vsak sklic na emisije se razume kot sklic na emisije, zajete s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(a)

vsak sklic na emisije se razume kot sklic na emisije, zajete s tem poglavjem;

| (b) | vsak sklic na dejavnost, navedeno v Prilogi I, se razume kot sklic na dejavnost iz Priloge III; |
| --- | --- |

(b)

vsak sklic na dejavnost, navedeno v Prilogi I, se razume kot sklic na dejavnost iz Priloge III;

| (c) | vsak sklic na upravljavce se razume kot sklic na regulirane subjekte, zajete s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(c)

vsak sklic na upravljavce se razume kot sklic na regulirane subjekte, zajete s tem poglavjem;

| (d) | vsak sklic na pravice se razume kot sklic na pravice, zajete s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(d)

vsak sklic na pravice se razume kot sklic na pravice, zajete s tem poglavjem;

| (e) | sklic na datum v členu 15 se razume kot sklic na 30. april. |
| --- | --- |

(e)

sklic na datum v členu 15 se razume kot sklic na 30. april.

2.   Države članice zagotovijo, da vsak regulirani subjekt od leta 2025 za vsako koledarsko leto spremlja emisije, ki ustrezajo količinam goriv, sproščenih v porabo na podlagi Priloge III. Poleg tega zagotovijo, da od leta 2026 vsak regulirani subjekt naslednje leto pristojnemu organu poroča o teh emisijah v skladu z izvedbenimi akti iz člena 14(1).

3.   Od 1. januarja 2028 države članice zagotovijo, da vsak regulirani subjekt do 30. aprila vsako leto do leta 2030 poroča o povprečnem deležu stroškov, povezanih s predajo pravic na podlagi tega poglavja, ki so jih prenesli na potrošnike za predhodno leto. Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z zahtevami in predlogami za ta poročila. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2). Komisija oceni predložena poročila in vsako leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o svojih ugotovitvah. Kadar Komisija ugotovi, da obstajajo neprimerne prakse v zvezi s prenosom stroškov ogljika, se lahko poročilu, kadar je ustrezno, priložijo zakonodajni predlogi, namenjeni obravnavi takih neustreznih praks.

4.   Države članice zagotovijo, da vsak regulirani subjekt, ki ima 1. januarja 2025 dovoljenje v skladu s členom 30b, do 30. aprila 2025 sporoči svoje zgodovinske emisije za leto 2024.

5.   Države članice zagotovijo, da so regulirani subjekti sposobni za posamezno vrsto goriva zanesljivo in točno opredeliti in dokumentirati točne količine goriva, ki se sprosti v porabo in uporabi za zgorevanje v sektorjih iz Priloge III ter končno uporabo goriv, ki jih regulirani subjekti sprostijo v porabo. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da omejijo tveganje dvojnega štetja emisij, zajetih s tem poglavjem, ter emisij, zajetih s poglavjema II in III, in tveganje predaje pravic za emisije, ki niso zajete v tem poglavju.

Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi pravili za preprečevanje dvojnega štetja in predaje pravic za emisije, ki niso zajete v tem poglavju, ter za zagotavljanje finančnega nadomestila končnim porabnikom goriv v primerih, ko se takemu dvojnemu štetju ali predaji ni mogoče izogniti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2). Izračun finančnega nadomestila za končne porabnike goriv temelji na povprečni ceni pravic na dražbah, izvedenih v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4), v zadevnem letu poročanja.

6.   Načela za spremljanje emisij, zajetih s tem poglavjem, in poročanje o njih so določena v delu C Priloge IV.

7.   Merila za preverjanje emisij, zajetih s tem poglavjem, so določena v delu C Priloge V.

8.   Države članice lahko dovolijo poenostavljene ukrepe spremljanja, poročanja in preverjanja za regulirane subjekte, katerih letne emisije, ki ustrezajo količinam goriv, sproščenih v porabo, so manjše od 1 000 ton ekvivalenta CO2, v skladu z izvedbenimi akti iz člena 14(1).

Člen 30g

Upravljanje

Za emisije, regulirane subjekte in pravice, zajete s tem poglavjem, se uporabljajo člena 13 in 15a, člen 16(1), (2), (3), (4) in (12) ter členi 17, 18, 19, 20, 21, 22, 22a, 23 in 29. V ta namen velja naslednje:

| (a) | vsak sklic na emisije se razume kot sklic na emisije, zajete s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(a)

vsak sklic na emisije se razume kot sklic na emisije, zajete s tem poglavjem;

| (b) | vsak sklic na upravljavce se razume kot sklic na regulirane subjekte, zajete s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(b)

vsak sklic na upravljavce se razume kot sklic na regulirane subjekte, zajete s tem poglavjem;

| (c) | vsak sklic na pravice se razume kot sklic na pravice, zajete s tem poglavjem. |
| --- | --- |

(c)

vsak sklic na pravice se razume kot sklic na pravice, zajete s tem poglavjem.

Člen 30h

Ukrepi v primeru pretiranega zvišanja cen

1.   Kadar povprečna cena pravic na dražbah, ki se izvajajo v skladu z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 10(4) te direktive, več kot tri zaporedne mesece presega dvakratno povprečno ceno pravic na dražbah za pravice, zajete s tem poglavjem, ki so bile izvedene v šestih predhodnih zaporednih mesecih, se 50 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, sprosti iz rezerve za stabilnost trga v skladu s členom 1a(7) Sklepa (EU) 2015/1814.

Za leti 2027 in 2028 je izpolnjen pogoj iz prvega pododstavka, kadar je povprečna cena pravic več kot tri zaporedne mesece več kot 1,5-krat višja od povprečne cene pravic v referenčnem obdobju šestih predhodnih zaporednih mesecev.

2.   Kadar povprečna cena pravic iz odstavka 1 tega člena v obdobju dveh zaporednih mesecev presega ceno 45 EUR, se 20 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, sprosti iz rezerve za stabilnost trga v skladu s členom 1a(7) Sklepa (EU) 2015/1814. Uporablja se indeksacija na podlagi evropskega indeksa cen življenjskih potrebščin za leto 2020. Z uporabo mehanizma iz tega odstavka se pravice sprostijo do 31. decembra 2029.

3.   Kadar povprečna cena pravic iz odstavka 1 tega člena, presega trikratno povprečno ceno pravic na dražbah za pravice, ki so bile izvedene v šestih predhodnih zaporednih mesecih, se 150 milijonov pravic, zajetih s tem poglavjem, sprosti iz rezerve za stabilnost trga v skladu s členom 1a(7) Sklepa (EU) 2015/1814.

4.   Kadar je pogoj iz odstavka 2 izpolnjen isti dan kot pogoj iz odstavka 1 ali 3, se dodatne pravice sprostijo samo na podlagi odstavka 1 ali 3.

5.   Pred 31. decembrom 2029, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni, ali je bil mehanizem iz odstavka 2 učinkovit in ali bi ga bilo treba ohraniti. Komisija temu poročilu, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu za spremembo te direktive, da se ta mehanizem prilagodi.

6.   Kadar je eden ali več pogojev iz odstavkov 1, 2 ali 3 izpolnjen in je povzročil sprostitev pravic, se dodatne pravice na podlagi tega člena ne sprostijo prej kot 12 mesecev po tem.

7.   Kadar je v drugi polovici 12-mesečnega obdobja iz odstavka 6 tega člena ponovno izpolnjen pogoj iz odstavka 2 tega člena, Komisija ob pomoči odbora, ustanovljenega s členom 44 Uredbe (EU) 2018/1999, oceni učinkovitost ukrepa in lahko z izvedbenim aktom odloči, da se odstavek 6 tega člena ne uporablja. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 22a(2) te direktive.

8.   Kadar je izpolnjen eden ali več pogojev iz odstavka 1, 2 ali 3 in se odstavek 6 ne uporablja, Komisija v Uradnem listu Evropske unije nemudoma objavi obvestilo v zvezi z datumom, ko je bil izpolnjen ta ali ti pogoji.

9.   Države članice, za katere velja obveznost predložitve načrta popravnih ukrepov v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2018/842, ustrezno upoštevajo učinke sprostitve dodatnih pravic na podlagi odstavka 2 tega člena v prejšnjih dveh letih, ko razmišljajo o dodatnih ukrepih, ki jih je treba izvesti v skladu s členom 8(1), prvi pododstavek, točka (c), navedene uredbe, da bi izpolnile svoje obveznosti iz navedene uredbe.

Člen 30i

Pregled tega poglavja

Komisija do 1. januarja 2028 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilu o izvajanju določb tega poglavja v zvezi z njihovo uspešnostjo, upravljanjem in praktično uporabo, tudi o uporabi pravil na podlagi Sklepa (EU) 2015/1814. Po potrebi skupaj s tem poročilom predloži zakonodajni predlog za spremembo tega poglavja. Komisija do 31. oktobra 2031 oceni izvedljivost vključitve sektorjev, zajetih s Prilogo III k tej direktivi, v EU ETS, ki zajema sektorje iz Priloge I k tej direktivi.

Člen 30j

Postopki za enostransko razširitev dejavnosti iz Priloge III na druge sektorje, za katere ne veljata poglavji II in III

1.   Od leta 2027 lahko države članice razširijo dejavnost iz Priloge III na sektorje, ki niso navedeni v navedeni prilogi in pri tem uporabijo trgovanje z emisijami v skladu s tem poglavjem v takih sektorjih ob upoštevanju vseh ustreznih meril, zlasti učinkov na notranji trg, možnih izkrivljanj konkurence, okoljske celovitosti sistema za trgovanje z emisijami, vzpostavljenega na podlagi tega poglavja, in zanesljivosti načrtovanega sistema spremljanja in poročanja pod pogojem, da razširitev dejavnosti iz navedene priloge odobri Komisija.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 23 za dopolnitev te direktive v zvezi z odobritvijo razširitve, kot je navedeno v prvem pododstavku tega odstavka, dovoljenjem za dodelitev dodatnih pravic in pooblastilom drugih držav članic za razširitev dejavnosti iz Priloge III. Komisija lahko pri sprejemanju takih delegiranih aktov razširitev tudi dopolni z dodatnimi pravili, ki urejajo ukrepe za obravnavo morebitnih primerov dvojnega štetja, vključno z dodelitvijo dodatnih pravic za nadomestitev pravic, predanih za uporabo goriv v dejavnostih iz Priloge I. Vsi finančni ukrepi držav članic v korist podjetij v sektorjih in delih sektorjev, ki so izpostavljeni resničnemu tveganju za selitev virov ogljika zaradi znatnih posrednih stroškov, ki nastanejo zato, ker se stroški emisij toplogrednih plinov zaradi enostranske razširitve prenesejo na cene goriva, so v skladu s pravili o državni pomoči in ne povzročajo neupravičenega izkrivljanja konkurence na notranjem trgu.

2.   Dodatne pravice, dodeljene na podlagi dovoljenja iz tega člena, se prodajo na dražbi v skladu z zahtevami iz člena 30d. Ne glede na člen 30d(1) do (6) države članice, ki so enostransko razširile dejavnost iz Priloge III v skladu s tem členom, določijo, kako se bodo porabili prihodki, pridobljeni s prodajo teh dodatnih pravic na dražbi.

Člen 30k

Odlog trgovanja z emisijami za stavbe, cestni promet in dodatne sektorje do leta 2028 v primeru izjemno visokih cen energije

1.   Komisija do 15. julija 2026 v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o tem, ali je izpolnjen eden ali oba od naslednjih pogojev:

| (a) | povprečna cena plina iz TTF v šestih koledarskih mesecih, ki se končajo 30. junija 2026, je bila višja od povprečne cene plina iz TTF februarja in marca 2022; |
| --- | --- |

(a)

povprečna cena plina iz TTF v šestih koledarskih mesecih, ki se končajo 30. junija 2026, je bila višja od povprečne cene plina iz TTF februarja in marca 2022;

| (b) | povprečna cena surove nafte Brent za šest koledarskih mesecev, ki se končajo 30. junija 2026, je bila več kot dvakrat višja od povprečne cene surove nafte Brent v predhodnih petih letih. Petletno referenčno obdobje je petletno obdobje, ki se konča pred prvim mesecem obdobja šestih koledarskih mesecev. |
| --- | --- |

(b)

povprečna cena surove nafte Brent za šest koledarskih mesecev, ki se končajo 30. junija 2026, je bila več kot dvakrat višja od povprečne cene surove nafte Brent v predhodnih petih letih. Petletno referenčno obdobje je petletno obdobje, ki se konča pred prvim mesecem obdobja šestih koledarskih mesecev.

2.   Kadar je izpolnjen eden ali oba pogoja iz odstavka 1, veljajo naslednja pravila:

| (a) | z odstopanjem od člena 30c(1) je prvo leto, za katero se določi skupna količina pravic za Unijo, leto 2028, ter z odstopanjem od člena 30c(3) je prvo leto, za katero se določi skupna količina pravic za Unijo, leto 2029; |
| --- | --- |

(a)

z odstopanjem od člena 30c(1) je prvo leto, za katero se določi skupna količina pravic za Unijo, leto 2028, ter z odstopanjem od člena 30c(3) je prvo leto, za katero se določi skupna količina pravic za Unijo, leto 2029;

| (b) | z odstopanjem od člena 30d(1) in (2) se začetek prodaje pravic na dražbi na podlagi tega poglavja preloži na leto 2028; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 30d(1) in (2) se začetek prodaje pravic na dražbi na podlagi tega poglavja preloži na leto 2028;

| (c) | z odstopanjem od člena 30d(2) se dodatne količine pravic za prvo leto dražb odštejejo od količin pravic za prodajo na dražbi za obdobje 2030 – 2032, začetni deleži v rezervi za stabilnost trga pa se ustvarijo leta 2028; |
| --- | --- |

(c)

z odstopanjem od člena 30d(2) se dodatne količine pravic za prvo leto dražb odštejejo od količin pravic za prodajo na dražbi za obdobje 2030 – 2032, začetni deleži v rezervi za stabilnost trga pa se ustvarijo leta 2028;

| (d) | z odstopanjem od člena 30e(2) se rok za začetno predajo pravic preloži na 31. maj 2029 za skupne emisije v letu 2028; |
| --- | --- |

(d)

z odstopanjem od člena 30e(2) se rok za začetno predajo pravic preloži na 31. maj 2029 za skupne emisije v letu 2028;

| (e) | z odstopanjem od člena 30i se rok, v katerem mora Komisija poročati Evropskemu parlamentu in Svetu, preloži na 1. januar 2029. |
| --- | --- |

(e)

z odstopanjem od člena 30i se rok, v katerem mora Komisija poročati Evropskemu parlamentu in Svetu, preloži na 1. januar 2029.

(*20)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26)."

*20

(*21)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L 424, 15.12.2020, str. 1).“;"

*21

| (30) | vstavi se naslednje poglavje:

  „Poglavje IVb
  Znanstveno svetovanje in prepoznavnost financiranja

  Člen 30l
  Znanstveno svetovanje
  Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe (v nadaljnjem besedilu: svetovalni odbor), ustanovljen v skladu s členom 10a Uredbe (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*22), lahko na lastno pobudo zagotavlja znanstveno svetovanje in izdaja poročila v zvezi s to direktivo. Komisija upošteva ustrezne nasvete in poročila svetovalnega odbora, zlasti glede:






  (a) | potrebe po dodatnih politikah in ukrepih Unije za zagotovitev skladnosti s cilji iz člena 30(3) te direktive; |
| --- | --- | --- |

(30)

vstavi se naslednje poglavje:

„Poglavje IVb

Znanstveno svetovanje in prepoznavnost financiranja

Člen 30l

Znanstveno svetovanje

Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe (v nadaljnjem besedilu: svetovalni odbor), ustanovljen v skladu s členom 10a Uredbe (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*22), lahko na lastno pobudo zagotavlja znanstveno svetovanje in izdaja poročila v zvezi s to direktivo. Komisija upošteva ustrezne nasvete in poročila svetovalnega odbora, zlasti glede:

(a)

potrebe po dodatnih politikah in ukrepih Unije za zagotovitev skladnosti s cilji iz člena 30(3) te direktive;

| (b) | potrebe po dodatnih politikah in ukrepih Unije glede na sporazume o globalnih ukrepih v okviru ICAO za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebje ter ambicije in okoljsko celovitost globalnega tržnega ukrepa IMO iz člena 3gg te direktive. |
| --- | --- |

(b)

potrebe po dodatnih politikah in ukrepih Unije glede na sporazume o globalnih ukrepih v okviru ICAO za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebje ter ambicije in okoljsko celovitost globalnega tržnega ukrepa IMO iz člena 3gg te direktive.

Člen 30m

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

1.   Komisija zagotovi prepoznavnost financiranja iz prihodkov EU ETS z dražb iz člena 10a(8) tako, da:

| (a) | zagotovi, da upravičenci do tega financiranja z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju projektov in njihovih rezultatov, ter |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da upravičenci do tega financiranja z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju projektov in njihovih rezultatov, ter

| (b) | zagotovi, da prejemniki tega financiranja uporabljajo ustrezno oznako, ki se glasi „(so)financirano iz sistema EU za trgovanje z emisijami (Sklad za inovacije)“, ter emblem Unije in znesek financiranja; kadar uporaba te oznake ni izvedljiva, se Sklad za inovacije omeni v vseh komunikacijskih dejavnostih, vključno z oglasnimi deskami na strateških mestih, ki so vidna javnosti.
  Komisija v delegiranem aktu iz člena 10a(8) določi potrebne zahteve za zagotovitev prepoznavnosti financiranja iz Sklada za inovacije, vključno z zahtevo, da se ta sklad omeni. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da prejemniki tega financiranja uporabljajo ustrezno oznako, ki se glasi „(so)financirano iz sistema EU za trgovanje z emisijami (Sklad za inovacije)“, ter emblem Unije in znesek financiranja; kadar uporaba te oznake ni izvedljiva, se Sklad za inovacije omeni v vseh komunikacijskih dejavnostih, vključno z oglasnimi deskami na strateških mestih, ki so vidna javnosti.

Komisija v delegiranem aktu iz člena 10a(8) določi potrebne zahteve za zagotovitev prepoznavnosti financiranja iz Sklada za inovacije, vključno z zahtevo, da se ta sklad omeni.

2.   Države članice zagotovijo prepoznavnost financiranja iz prihodkov EU ETS z dražb iz člena 10d, ki ustreza temu, kar je navedeno v odstavku 1, prvi pododstavek, točki (a) in (b), tega člena, vključno z zahtevo, da se Sklad za modernizacijo omeni.

3.   Države članice si ob upoštevanju nacionalnih okoliščin prizadevajo zagotoviti prepoznavnost vira financiranja ukrepov ali projektov, financiranih iz prihodkov EU ETS z dražb, za katere določijo uporabo v skladu s členom 3d(4), členom 10(3) in členom 30d(6).

(*22)  Uredba (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju (UL L 126, 21.5.2009, str. 13).“;"

*22

| (31) | Priloge I, IIb, IV in V k Direktivi 2003/87/ES se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej direktivi, prilogi III in IIIa pa se vstavita v Direktivo 2003/87/ES, kot je določeno v Prilogi I k tej direktivi. |
| --- | --- |

(31)

Priloge I, IIb, IV in V k Direktivi 2003/87/ES se spremenijo v skladu s Prilogo I k tej direktivi, prilogi III in IIIa pa se vstavita v Direktivo 2003/87/ES, kot je določeno v Prilogi I k tej direktivi.

Člen 2

Spremembe Sklepa (EU) 2015/1814

Sklep (EU) 2015/1814 se spremeni:

| (1) | člen 1 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Komisija skupno število pravic v obtoku vsako leto objavi do 1. junija naslednjega leta. Skupno število pravic v obtoku za dano leto je skupno število pravic, ki so bile izdane v zvezi z napravami in ladjarskimi družbami in niso bile vključene v rezervo v obdobju od 1. januarja 2008, vključno s številom pravic, ki so bile v navedenem obdobju izdane na podlagi člena 13(2) Direktive 2003/87/ES, v različici, ki velja na dan 18. marca 2018, ter pravic do uporabe mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v okviru EU ETS, do 31. decembra danega leta, od katerega se odštejejo skupne tone preverjenih emisij naprav in ladjarskih družb v okviru EU ETS med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom istega danega leta in vse pravice, ki so bile ukinjene v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES. Emisije v triletnem obdobju, ki se začne leta 2005 in konča leta 2007, ter pravice, izdane v zvezi s temi emisijami, se ne upoštevajo. Prva objava je najpozneje 15. maja 2017.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 1 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija skupno število pravic v obtoku vsako leto objavi do 1. junija naslednjega leta. Skupno število pravic v obtoku za dano leto je skupno število pravic, ki so bile izdane v zvezi z napravami in ladjarskimi družbami in niso bile vključene v rezervo v obdobju od 1. januarja 2008, vključno s številom pravic, ki so bile v navedenem obdobju izdane na podlagi člena 13(2) Direktive 2003/87/ES, v različici, ki velja na dan 18. marca 2018, ter pravic do uporabe mednarodnih dobropisov, ki jih naprave uveljavljajo v okviru EU ETS, do 31. decembra danega leta, od katerega se odštejejo skupne tone preverjenih emisij naprav in ladjarskih družb v okviru EU ETS med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom istega danega leta in vse pravice, ki so bile ukinjene v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES. Emisije v triletnem obdobju, ki se začne leta 2005 in konča leta 2007, ter pravice, izdane v zvezi s temi emisijami, se ne upoštevajo. Prva objava je najpozneje 15. maja 2017.“

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:

  „4a.   Od leta 2024 izračun skupnega števila pravic v obtoku v katerem koli letu vključuje skupno število pravic, izdanih v zvezi z letalstvom, in skupne tone preverjenih emisij iz letalstva v okviru EU ETS, ne pa tudi emisije iz letov na progah, zajete z izravnavo in izračunane na podlagi člena 12(6) Direktive 2003/87/ES, med 1. januarjem 2024 in 31. decembrom istega danega leta.
  Za izračun skupnega števila pravic v obtoku se šteje, da so bile pravice, ki se ukinejo na podlagi člena 3gb Direktive 2003/87/ES, izdane.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.   Od leta 2024 izračun skupnega števila pravic v obtoku v katerem koli letu vključuje skupno število pravic, izdanih v zvezi z letalstvom, in skupne tone preverjenih emisij iz letalstva v okviru EU ETS, ne pa tudi emisije iz letov na progah, zajete z izravnavo in izračunane na podlagi člena 12(6) Direktive 2003/87/ES, med 1. januarjem 2024 in 31. decembrom istega danega leta.

Za izračun skupnega števila pravic v obtoku se šteje, da so bile pravice, ki se ukinejo na podlagi člena 3gb Direktive 2003/87/ES, izdane.“

| (c) | odstavka 5 in 5a se nadomestita z naslednjim:

  „5.   Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku znaša med 833 milijonov in 1 096 milijonov, se število pravic, enako razliki med skupnim številom pravic v obtoku, kakor je določeno v najnovejši objavi iz odstavka 4 tega člena, in 833 milijoni, odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo. Če je skupno število pravic v obtoku večje kot 1 096 milijonov pravic, je število pravic, ki se odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo, enako 12 % skupnega števila pravic v obtoku. Z odstopanjem od drugega stavka tega pododstavka se do 31. decembra 2030 odstotek iz navedenega stavka podvoji.
  Brez poseganja v skupno število pravic, ki se na podlagi tega odstavka odštejejo do 31. decembra 2030, se pri določanju deležev, ki jih države članice prispevajo k skupnem številu, ne upoštevajo pravice iz člena 10(2), prvi pododstavek, točka (b), Direktive 2003/87/ES.


  5a.   Razen če v okviru prvega pregleda, izvedenega v skladu s členom 3, ni sklenjeno drugače, od leta 2023 pravice, ki se hranijo v rezervi in presegajo 400 milijonov pravic, niso več veljavne.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 5 in 5a se nadomestita z naslednjim:

„5.   Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku znaša med 833 milijonov in 1 096 milijonov, se število pravic, enako razliki med skupnim številom pravic v obtoku, kakor je določeno v najnovejši objavi iz odstavka 4 tega člena, in 833 milijoni, odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo. Če je skupno število pravic v obtoku večje kot 1 096 milijonov pravic, je število pravic, ki se odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo, enako 12 % skupnega števila pravic v obtoku. Z odstopanjem od drugega stavka tega pododstavka se do 31. decembra 2030 odstotek iz navedenega stavka podvoji.

Brez poseganja v skupno število pravic, ki se na podlagi tega odstavka odštejejo do 31. decembra 2030, se pri določanju deležev, ki jih države članice prispevajo k skupnem številu, ne upoštevajo pravice iz člena 10(2), prvi pododstavek, točka (b), Direktive 2003/87/ES.

5a.   Razen če v okviru prvega pregleda, izvedenega v skladu s členom 3, ni sklenjeno drugače, od leta 2023 pravice, ki se hranijo v rezervi in presegajo 400 milijonov pravic, niso več veljavne.“

| (d) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Če se v katerem koli letu odstavek 6 tega člena ne uporabi in je izpolnjen pogoj iz člena 29a(1) Direktive 2003/87/ES, se iz rezerve sprosti 75 milijonov pravic in se dodajo količini pravic, ki jih bodo države članice na podlagi člena 10(2) navedene direktive prodale na dražbi. Kadar je v rezervi manj kot 75 milijonov pravic, se na podlagi tega odstavka iz rezerve sprostijo vse pravice. Kadar je pogoj iz člena 29a(1) navedene direktive izpolnjen, se količine, ki se v skladu z navedenim členom sprostijo iz rezerve, enakomerno porazdelijo med trimesečnim obdobjem, ki se začne najpozneje dva meseca po datumu, ko je bil pogoj iz člena 29a(1) navedene direktive izpolnjen, o čemer Komisija uradno obvesti v skladu s četrtim pododstavkom navedenega odstavka.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Če se v katerem koli letu odstavek 6 tega člena ne uporabi in je izpolnjen pogoj iz člena 29a(1) Direktive 2003/87/ES, se iz rezerve sprosti 75 milijonov pravic in se dodajo količini pravic, ki jih bodo države članice na podlagi člena 10(2) navedene direktive prodale na dražbi. Kadar je v rezervi manj kot 75 milijonov pravic, se na podlagi tega odstavka iz rezerve sprostijo vse pravice. Kadar je pogoj iz člena 29a(1) navedene direktive izpolnjen, se količine, ki se v skladu z navedenim členom sprostijo iz rezerve, enakomerno porazdelijo med trimesečnim obdobjem, ki se začne najpozneje dva meseca po datumu, ko je bil pogoj iz člena 29a(1) navedene direktive izpolnjen, o čemer Komisija uradno obvesti v skladu s četrtim pododstavkom navedenega odstavka.“

| (2) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 1a
  Delovanje rezerve za stabilnost trga za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje

  1.   Pravice, zajete s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, se vključijo v ločen del rezerve, vzpostavljene na podlagi člena 1 tega sklepa, in sprostijo iz njega v skladu s pravili iz tega člena.


  2.   Vključevanje pravic v rezervo na podlagi tega člena se izvaja od 1. septembra 2028. Pravice, zajete s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, se vključijo v rezervo, hranijo v njej in sprostijo iz nje ločeno od pravic, zajetih s členom 1 tega sklepa.


  3.   Del rezerve iz odstavka 1 tega člena se vzpostavi leta 2027 v skladu s členom 30d(2), drugi pododstavek, Direktive 2003/87/ES. Od 1. januarja 2031 pravice iz navedenega pododstavka, ki se ne sprostijo iz rezerve, prenehajo veljati.


  4.   Komisija skupno število pravic v obtoku, zajetih s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, vsako leto objavi do 1. junija naslednjega leta, in sicer ločeno od števila pravic v obtoku na podlagi člena 1(4) tega sklepa. V posameznem letu je skupno število pravic v obtoku na podlagi tega člena skupno število pravic, zajetih z navedenim poglavjem in izdanih v obdobju od 1. januarja 2027, od katerega se odštejejo skupne tone preverjenih emisij, zajetih z navedenim poglavjem, v obdobju od 1. januarja 2027 do 31. decembra istega danega leta ter vse pravice, zajete z navedenim poglavjem, ki so bile ukinjene v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES. Prva objava je najpozneje 1. junija 2028.


  5.   Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku, kakor je določeno v najnovejši objavi iz odstavka 4 tega člena, presega 440 milijonov pravic, se 100 milijonov pravic odšteje od količine pravic, zajetih s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 30d navedene direktive, in se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo.


  6.   Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku znaša manj kot 210 milijonov pravic, se iz rezerve sprosti 100 milijonov pravic, zajetih s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, in se doda količini pravic, zajetih z navedenim poglavjem, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 30d navedene direktive. Kadar je v rezervi manj kot 100 milijonov pravic, se na podlagi tega odstavka iz rezerve sprostijo vse pravice.


  7.   Količine, ki se sprostijo iz rezerve v skladu s členom 30h Direktive 2003/87/ES, se dodajo količini pravic, zajetih s poglavjem IVa navedene direktive, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 30d navedene direktive. Količine, ki se sprostijo iz rezerve, se enakomerno porazdelijo v obdobju treh mesecev, ki se začne najpozneje dva meseca po datumu, ko so bili izpolnjeni pogoji v skladu z njihovo objavo v Uradnem listu Evropske unije na podlagi člena 30h(8) Direktive 2003/87/ES.


  8.   Za pravice, zajete s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, se uporabljata člen 1(8) in člen 3 tega sklepa.


  9.   Z odstopanjem od odstavkov 2, 3 in 4 tega člena, kadar je izpolnjen eden ali oba od pogojev iz člena 30k(1) Direktive 2003/87/ES, vključitev pravic v rezervo iz odstavka 2 tega člena se izvaja od 1. septembra 2029, datumi iz odstavkov 3 in 4 tega člena pa se preložijo za eno leto.“

  ; |
| --- | --- |

(2)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 1a

Delovanje rezerve za stabilnost trga za stavbni sektor, sektor cestnega prometa in dodatne sektorje

1.   Pravice, zajete s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, se vključijo v ločen del rezerve, vzpostavljene na podlagi člena 1 tega sklepa, in sprostijo iz njega v skladu s pravili iz tega člena.

2.   Vključevanje pravic v rezervo na podlagi tega člena se izvaja od 1. septembra 2028. Pravice, zajete s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, se vključijo v rezervo, hranijo v njej in sprostijo iz nje ločeno od pravic, zajetih s členom 1 tega sklepa.

3.   Del rezerve iz odstavka 1 tega člena se vzpostavi leta 2027 v skladu s členom 30d(2), drugi pododstavek, Direktive 2003/87/ES. Od 1. januarja 2031 pravice iz navedenega pododstavka, ki se ne sprostijo iz rezerve, prenehajo veljati.

4.   Komisija skupno število pravic v obtoku, zajetih s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, vsako leto objavi do 1. junija naslednjega leta, in sicer ločeno od števila pravic v obtoku na podlagi člena 1(4) tega sklepa. V posameznem letu je skupno število pravic v obtoku na podlagi tega člena skupno število pravic, zajetih z navedenim poglavjem in izdanih v obdobju od 1. januarja 2027, od katerega se odštejejo skupne tone preverjenih emisij, zajetih z navedenim poglavjem, v obdobju od 1. januarja 2027 do 31. decembra istega danega leta ter vse pravice, zajete z navedenim poglavjem, ki so bile ukinjene v skladu s členom 12(4) Direktive 2003/87/ES. Prva objava je najpozneje 1. junija 2028.

5.   Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku, kakor je določeno v najnovejši objavi iz odstavka 4 tega člena, presega 440 milijonov pravic, se 100 milijonov pravic odšteje od količine pravic, zajetih s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 30d navedene direktive, in se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo.

6.   Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku znaša manj kot 210 milijonov pravic, se iz rezerve sprosti 100 milijonov pravic, zajetih s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, in se doda količini pravic, zajetih z navedenim poglavjem, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 30d navedene direktive. Kadar je v rezervi manj kot 100 milijonov pravic, se na podlagi tega odstavka iz rezerve sprostijo vse pravice.

7.   Količine, ki se sprostijo iz rezerve v skladu s členom 30h Direktive 2003/87/ES, se dodajo količini pravic, zajetih s poglavjem IVa navedene direktive, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 30d navedene direktive. Količine, ki se sprostijo iz rezerve, se enakomerno porazdelijo v obdobju treh mesecev, ki se začne najpozneje dva meseca po datumu, ko so bili izpolnjeni pogoji v skladu z njihovo objavo v Uradnem listu Evropske unije na podlagi člena 30h(8) Direktive 2003/87/ES.

8.   Za pravice, zajete s poglavjem IVa Direktive 2003/87/ES, se uporabljata člen 1(8) in člen 3 tega sklepa.

9.   Z odstopanjem od odstavkov 2, 3 in 4 tega člena, kadar je izpolnjen eden ali oba od pogojev iz člena 30k(1) Direktive 2003/87/ES, vključitev pravic v rezervo iz odstavka 2 tega člena se izvaja od 1. septembra 2029, datumi iz odstavkov 3 in 4 tega člena pa se preložijo za eno leto.“

| (3) | člen 3 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 3
  Pregled
  Komisija nadzoruje delovanje rezerve in na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES pripravi poročilo. Navedeno poročilo bi moralo obravnavati ustrezne učinke na konkurenčnost, zlasti v industrijskem sektorju, vključno s kazalniki BDP, zaposlovanja in naložb. Komisija v treh letih po začetku delovanja rezerve in nato vsakih pet let na podlagi analize ustreznega delovanja evropskega trga ogljika pregleda rezervo ter Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog. Pri vsakem pregledu posebno pozornost nameni odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo na podlagi člena 1(5) tega sklepa, numerični vrednosti zgornje meje za skupno število pravic v obtoku, tudi z namenom morebitne prilagoditve te zgornje meje v skladu z linearnim faktorjem iz člena 9 Direktive 2003/87/ES, in število pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve, na podlagi člena 1(6) ali (7) tega sklepa. Pri pregledu Komisija preuči tudi vpliv rezerve na rast, delovna mesta, industrijsko konkurenčnost Unije in tveganje za selitev virov ogljika.“ |
| --- | --- |

(3)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Pregled

Komisija nadzoruje delovanje rezerve in na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES pripravi poročilo. Navedeno poročilo bi moralo obravnavati ustrezne učinke na konkurenčnost, zlasti v industrijskem sektorju, vključno s kazalniki BDP, zaposlovanja in naložb. Komisija v treh letih po začetku delovanja rezerve in nato vsakih pet let na podlagi analize ustreznega delovanja evropskega trga ogljika pregleda rezervo ter Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog. Pri vsakem pregledu posebno pozornost nameni odstotku za določitev števila pravic, ki se vključijo v rezervo na podlagi člena 1(5) tega sklepa, numerični vrednosti zgornje meje za skupno število pravic v obtoku, tudi z namenom morebitne prilagoditve te zgornje meje v skladu z linearnim faktorjem iz člena 9 Direktive 2003/87/ES, in število pravic, ki naj bi se sprostile iz rezerve, na podlagi člena 1(6) ali (7) tega sklepa. Pri pregledu Komisija preuči tudi vpliv rezerve na rast, delovna mesta, industrijsko konkurenčnost Unije in tveganje za selitev virov ogljika.“

Člen 3

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1 te direktive, do 31. decembra 2023. Države članice te predpise uporabljajo od 1. januarja 2024.

Države članice pa do 30. junija 2024 uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev z naslednjimi členi:

| (a) | členom 1, točka 3, točke (ae) do (ai) te direktive; |
| --- | --- |

(a)

členom 1, točka 3, točke (ae) do (ai) te direktive;

| (b) | členom 1, točka 29, te direktive, razen člena 30f(4) Direktive 2003/87/ES, kakor je bil vstavljen z navedeno točko, ter |
| --- | --- |

(b)

členom 1, točka 29, te direktive, razen člena 30f(4) Direktive 2003/87/ES, kakor je bil vstavljen z navedeno točko, ter

| (c) | členom 1, točka 31, te direktive v zvezi s prilogama III in IIIa k Direktivi 2003/87/ES, kakor sta bili vstavljeni z navedeno točko. |
| --- | --- |

(c)

členom 1, točka 31, te direktive v zvezi s prilogama III in IIIa k Direktivi 2003/87/ES, kakor sta bili vstavljeni z navedeno točko.

Države članice Komisijo takoj obvestijo o predpisih, sprejetih v skladu s prvim in drugim pododstavkom.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Prehodne določbe

Države članice pri izpolnjevanju obveznosti iz člena 3(1) te direktive zagotovijo, da se njihova nacionalna zakonodaja za prenos člena 3, točka (u), člena 10a(3) in (4), člena 10c(7) in Priloge I, točki 1 in 3, k različici Direktive 2003/87/ES, ki se uporablja 4. junija 2023, še naprej uporablja do 31. decembra 2025. Z odstopanjem od člena 3(1), prvi pododstavek, zadnji stavek, uporabljajo svoje nacionalne ukrepe za prenos sprememb navedenih določb od 1. januarja 2026.

Člen 5

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 2 se uporablja od 1. januarja 2024.

Člen 6

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 10. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  
  UL C 152, 6.4.2022, str. 175.

1

(2)  
  UL C 301, 5.8.2022, str. 116.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 18. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. aprila 2023.

3

(4)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

4

(5)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

5

(6)  Direktiva (EU) 2018/410 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2018 o spremembi Direktive 2003/87/ES za krepitev stroškovno učinkovitega zmanjšanja emisij in nizkoogljičnih naložb ter Sklepa (EU) 2015/1814 (UL L 76, 19.3.2018, str. 3).

6

(7)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

7

(8)  Direktiva Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (UL L 257, 10.10.1996, str. 26).

8

(9)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 59, 27.2.2019, str. 8).

10

(11)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

11

(12)  Uredba (EU) 2015/757 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (UL L 123, 19.5.2015, str. 55).

12

(13)  Uredba (EU) 2017/2392 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi ohranitve obstoječih omejitev področja uporabe za letalske dejavnosti in priprave na izvajanje globalnega tržnega ukrepa po letu 2021 (UL L 350, 29.12.2017, str. 7).

13

(14)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

14

(15)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) 2023/956 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah (glej stran 52 tega Uradnega lista).

16

(17)  Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).

17

(18)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1122 z dne 12. marca 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede delovanja registra Unije (UL L 177, 2.7.2019, str. 3).

18

(19)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

19

(20)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1).

20

(21)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

21

(22)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1842 z dne 31. oktobra 2019 o določitvi pravil za uporabo Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nadaljnjimi ureditvami za prilagoditve brezplačne dodelitve pravic do emisije zaradi sprememb ravni dejavnosti (UL L 282, 4.11.2019, str. 20).

22

(23)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 (UL L 334, 31.12.2018, str. 1).

23

(24)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

24

(25)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

25

(26)  Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES (UL L 264, 9.10.2015, str. 1).

26

(27)  Direktiva Sveta (EU) 2020/262 z dne 19. decembra 2019 o določitvi splošnega režima za trošarino (UL L 58, 27.2.2020, str. 4).

27

(28)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

28

(29)  Uredba (EU) 2023/955 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. maja 2023 o vzpostavitvi Socialnega sklada za podnebje in spremembi Uredbe (EU) 2021/1060 (glej stran 1 tega Uradnega lista).

29

(30)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

30

(31)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

31

(32)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

32

(33)  
  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

33

---

PRILOGA

| (1) | Priloga I k Direktivi 2003/87/ES se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Naprave ali deli naprav, ki se uporabljajo za raziskave, razvoj in preskušanje novih izdelkov in postopkov, niso zajete v tej direktivi. Naprave, v katerih emisije iz zgorevanja biomase, ki izpolnjuje merila iz člena 14, v predhodnem ustreznem petletnem obdobju iz člena 11(1), drugi pododstavek, povprečno prispevajo k več kot 95 % skupnih povprečnih emisij toplogrednih plinov, niso zajete v tej direktivi.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Priloga I k Direktivi 2003/87/ES se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

Naprave ali deli naprav, ki se uporabljajo za raziskave, razvoj in preskušanje novih izdelkov in postopkov, niso zajete v tej direktivi. Naprave, v katerih emisije iz zgorevanja biomase, ki izpolnjuje merila iz člena 14, v predhodnem ustreznem petletnem obdobju iz člena 11(1), drugi pododstavek, povprečno prispevajo k več kot 95 % skupnih povprečnih emisij toplogrednih plinov, niso zajete v tej direktivi.“;

| (b) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Ko se izračuna skupna nazivna vhodna toplotna moč neke naprave, da se odloči o njeni vključitvi v EU ETS, se sešteje nazivna vhodna toplotna moč vseh tehničnih enot, iz katerih je sestavljena naprava, v katerih izgorevajo goriva. Te enote so lahko med drugim vse vrste kotlov, gorilnikov, turbin, grelnikov, industrijskih peči, sežigalnic, žgalnih peči, peči, sušilnih naprav, motorjev, gorivnih celic, enot CLC (chemical looping combustion units), bakel in toplotnega ali katalitičnega naknadnega zgorevanja. Za namen tega izračuna se ne upoštevajo enote, ki imajo nazivno vhodno toplotno moč pod 3 MW.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

Ko se izračuna skupna nazivna vhodna toplotna moč neke naprave, da se odloči o njeni vključitvi v EU ETS, se sešteje nazivna vhodna toplotna moč vseh tehničnih enot, iz katerih je sestavljena naprava, v katerih izgorevajo goriva. Te enote so lahko med drugim vse vrste kotlov, gorilnikov, turbin, grelnikov, industrijskih peči, sežigalnic, žgalnih peči, peči, sušilnih naprav, motorjev, gorivnih celic, enot CLC (chemical looping combustion units), bakel in toplotnega ali katalitičnega naknadnega zgorevanja. Za namen tega izračuna se ne upoštevajo enote, ki imajo nazivno vhodno toplotno moč pod 3 MW.“;

| (c) | preglednica se spremeni:






  (i) | prva vrstica se nadomesti z naslednjim:






  „Izgorevanje goriv v napravah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW (razen v napravah za sežiganje nevarnih ali komunalnih odpadkov)
  Od 1. januarja 2024 zgorevanje goriv v napravah za sežiganje komunalnih odpadkov s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW za namene členov 14 in 15. | Ogljikov dioksid“ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

preglednica se spremeni:

(i)

prva vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Izgorevanje goriv v napravah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW (razen v napravah za sežiganje nevarnih ali komunalnih odpadkov)

Od 1. januarja 2024 zgorevanje goriv v napravah za sežiganje komunalnih odpadkov s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW za namene členov 14 in 15.

Ogljikov dioksid“

| (ii) | druga vrstica se nadomesti z naslednjim:






  „Rafiniranje olja, pri katerem obratujejo kurilne enote s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW | Ogljikov dioksid“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

druga vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Rafiniranje olja, pri katerem obratujejo kurilne enote s skupno nazivno vhodno toplotno močjo nad 20 MW

Ogljikov dioksid“

| (iii) | peta vrstica se nadomesti z naslednjim:






  „Proizvodnja železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje), vključno z neprekinjenim litjem, z zmogljivostjo nad 2,5 tone na uro | Ogljikov dioksid“ |
| --- | --- | --- |

(iii)

peta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Proizvodnja železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje), vključno z neprekinjenim litjem, z zmogljivostjo nad 2,5 tone na uro

Ogljikov dioksid“

| (iv) | sedma vrstica se nadomesti z naslednjim:






  „Proizvodnja primarnega aluminija ali glinice | Ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki“ |
| --- | --- | --- |

(iv)

sedma vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Proizvodnja primarnega aluminija ali glinice

Ogljikov dioksid in perfluorirani ogljikovodiki“

| (v) | petnajsta vrstica se nadomesti z naslednjim:






  „Sušenje ali žganje mavca ali proizvodnja mavčnih plošč in drugih mavčnih proizvodov, katerih proizvodna zmogljivost žgane sadre ali posušene sekundarne sadre presega skupno 20 ton na dan | Ogljikov dioksid“ |
| --- | --- | --- |

(v)

petnajsta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Sušenje ali žganje mavca ali proizvodnja mavčnih plošč in drugih mavčnih proizvodov, katerih proizvodna zmogljivost žgane sadre ali posušene sekundarne sadre presega skupno 20 ton na dan

Ogljikov dioksid“

| (vi) | osemnajsta vrstica se nadomesti z naslednjim:






  „Proizvodnja industrijskega oglja, ki vključuje karbonizacijo organskih snovi, kot so olja, katrani ter ostanki krekinga in destilacije, katerih proizvodna zmogljivost presega 50 ton na dan | Ogljikov dioksid“ |
| --- | --- | --- |

(vi)

osemnajsta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Proizvodnja industrijskega oglja, ki vključuje karbonizacijo organskih snovi, kot so olja, katrani ter ostanki krekinga in destilacije, katerih proizvodna zmogljivost presega 50 ton na dan

Ogljikov dioksid“

| (vii) | štiriindvajseta vrstica se nadomesti z naslednjim:






  „Proizvodnja vodika (H2) in sinteznega plina s proizvodno zmogljivostjo nad 5 ton na dan | Ogljikov dioksid“ |
| --- | --- | --- |

(vii)

štiriindvajseta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Proizvodnja vodika (H2) in sinteznega plina s proizvodno zmogljivostjo nad 5 ton na dan

Ogljikov dioksid“

| (viii) | sedemindvajseta vrstica se nadomesti z naslednjim:






  „Prenos toplogrednih plinov za geološko shranjevanje na kraju shranjevanja, ki ga dovoljuje Direktiva 2009/31/ES, razen tistih emisij, ki jih zajema druga dejavnost na podlagi te direktive | Ogljikov dioksid“ |
| --- | --- | --- |

(viii)

sedemindvajseta vrstica se nadomesti z naslednjim:

„Prenos toplogrednih plinov za geološko shranjevanje na kraju shranjevanja, ki ga dovoljuje Direktiva 2009/31/ES, razen tistih emisij, ki jih zajema druga dejavnost na podlagi te direktive

Ogljikov dioksid“

| (ix) | za zadnjo novo vrstico se doda naslednja vrstica, vmes pa je ločnica:






  „Pomorski promet
  Dejavnosti pomorskega prometa iz Uredbe (EU) 2015/757, razen dejavnosti pomorskega prometa iz člena 2(1a) in, do 31. decembra 2026, člena 2(1b) navedene uredbe | Ogljikov dioksid
  od 1. januarja 2026 metan in dušikov oksid“ |
| --- | --- | --- |

(ix)

za zadnjo novo vrstico se doda naslednja vrstica, vmes pa je ločnica:

„Pomorski promet

Dejavnosti pomorskega prometa iz Uredbe (EU) 2015/757, razen dejavnosti pomorskega prometa iz člena 2(1a) in, do 31. decembra 2026, člena 2(1b) navedene uredbe

Ogljikov dioksid

od 1. januarja 2026 metan in dušikov oksid“

| (2) | Priloga IIb k Direktivi 2003/87/ES se nadomesti z naslednjim:


  „PRILOGA IIb
  Del A
  PORAZDELITEV FINANČNIH SREDSTEV IZ SKLADA ZA MODERNIZACIJO V SKLADU S ČLENOM 10(1), TRETJI PODODSTAVEK | Delež |
| --- | --- | --- |
| Bolgarija | 5,84  % |
| Češka | 15,59  % |
| Estonija | 2,78  % |
| Hrvaška | 3,14  % |
| Latvija | 1,44  % |
| Litva | 2,57  % |
| Madžarska | 7,12  % |
| Poljska | 43,41  % |
| Romunija | 11,98  % |
| Slovaška | 6,13  % |

(2)

Priloga IIb k Direktivi 2003/87/ES se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA IIb

Del A

PORAZDELITEV FINANČNIH SREDSTEV IZ SKLADA ZA MODERNIZACIJO V SKLADU S ČLENOM 10(1), TRETJI PODODSTAVEK

Delež

Bolgarija

5,84  %

Češka

15,59  %

Estonija

2,78  %

Hrvaška

3,14  %

Latvija

1,44  %

Litva

2,57  %

Madžarska

7,12  %

Poljska

43,41  %

Romunija

11,98  %

Slovaška

6,13  %

Del B

RAZDELITEV SREDSTEV IZ SKLADA ZA MODERNIZACIJO V SKLADU S ČLENOM 10(1), ČETRTI PODODSTAVEK

| | Delež |
| --- | --- |
| Bolgarija | 4,9  % |
| Češka | 12,6  % |
| Estonija | 2,1  % |
| Grčija | 10,1  % |
| Hrvaška | 2,3  % |
| Latvija | 1,0  % |
| Litva | 1,9  % |
| Madžarska | 5,8  % |
| Poljska | 34,2  % |
| Portugalska | 8,6  % |
| Romunija | 9,7  % |
| Slovaška | 4,8  % |
| Slovenija | 2,0  % |

Delež

Bolgarija

4,9  %

Češka

12,6  %

Estonija

2,1  %

Grčija

10,1  %

Hrvaška

2,3  %

Latvija

1,0  %

Litva

1,9  %

Madžarska

5,8  %

Poljska

34,2  %

Portugalska

8,6  %

Romunija

9,7  %

Slovaška

4,8  %

Slovenija

2,0  %

| (3) | naslednji prilogi se vstavita kot prilogi III in IIIa k Direktivi 2003/87/ES:


  „PRILOGA III
  DEJAVNOST IZ POGLAVJA IVa






  Dejavnost | Toplogredni plini |
| --- | --- | --- |
| Sprostitev za porabo goriv, ki se uporabljajo za izgorevanje v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih. Ta dejavnost ne vključuje:






  (a) | sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v dejavnostih iz Priloge I, razen če se uporabljajo za izgorevanje v dejavnostih prevoza toplogrednih plinov za geološko shranjevanje, kot je določeno v preglednici, vrstica sedemindvajset, navedene priloge ali če se uporabljajo za zgorevanje v napravah, izključenih v skladu s členom 27a; |

(3)

naslednji prilogi se vstavita kot prilogi III in IIIa k Direktivi 2003/87/ES:

„PRILOGA III

DEJAVNOST IZ POGLAVJA IVa

Dejavnost

Toplogredni plini

Sprostitev za porabo goriv, ki se uporabljajo za izgorevanje v stavbnem sektorju, sektorju cestnega prometa in dodatnih sektorjih. Ta dejavnost ne vključuje:

(a)

sprostitve za porabo goriv, ki se uporabljajo v dejavnostih iz Priloge I, razen če se uporabljajo za izgorevanje v dejavnostih prevoza toplogrednih plinov za geološko shranjevanje, kot je določeno v preglednici, vrstica sedemindvajset, navedene priloge ali če se uporabljajo za zgorevanje v napravah, izključenih v skladu s členom 27a;

| (b) | sprostitve za porabo goriv, za katera je faktor emisije enak nič; |
| --- | --- |

(b)

sprostitve za porabo goriv, za katera je faktor emisije enak nič;

| (c) | sprostitve za porabo nevarnih ali komunalnih odpadkov, ki se uporabljajo kot gorivo. |
| --- | --- |

(c)

sprostitve za porabo nevarnih ali komunalnih odpadkov, ki se uporabljajo kot gorivo.

Sektor stavb in sektor cestnega prometa ustrezata naslednjim virom emisij, opredeljenim v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, s potrebnimi spremembami teh opredelitev:

| (a) | soproizvodnja toplote in električne energije (oznaka kategorije vira 1A1a ii) in toplotne naprave (oznaka kategorije vira 1A1a iii), če proizvajajo toploto za kategorije na podlagi točk (c) in (d) tega odstavka, neposredno ali prek omrežij za daljinsko ogrevanje; |
| --- | --- |

(a)

soproizvodnja toplote in električne energije (oznaka kategorije vira 1A1a ii) in toplotne naprave (oznaka kategorije vira 1A1a iii), če proizvajajo toploto za kategorije na podlagi točk (c) in (d) tega odstavka, neposredno ali prek omrežij za daljinsko ogrevanje;

Ogljikov dioksid

| (b) | cestni promet (oznaka kategorije vira 1A3b), razen uporabe kmetijskih vozil na asfaltiranih cestah; |
| --- | --- |

(b)

cestni promet (oznaka kategorije vira 1A3b), razen uporabe kmetijskih vozil na asfaltiranih cestah;

| (c) | komercialni/institucionalni (oznaka kategorije vira 1A4a); |
| --- | --- |

(c)

komercialni/institucionalni (oznaka kategorije vira 1A4a);

| (d) | stanovanjski (oznaka kategorije vira 1A4b). |
| --- | --- |

(d)

stanovanjski (oznaka kategorije vira 1A4b).

Dodatni sektorji ustrezajo naslednjim virom emisij, opredeljenim v Smernicah IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006:

| (a) | energetske dejavnosti (oznaka kategorije vira 1A1), razen kategorij, opredeljenih v drugem odstavku, točka (a), te priloge; |
| --- | --- |

(a)

energetske dejavnosti (oznaka kategorije vira 1A1), razen kategorij, opredeljenih v drugem odstavku, točka (a), te priloge;

| (b) | predelovalne dejavnosti in gradbeništvo (oznaka kategorije vira 1A2). |
| --- | --- |

(b)

predelovalne dejavnosti in gradbeništvo (oznaka kategorije vira 1A2).

PRILOGA IIIa

PRILAGODITEV LINEARNEGA FAKTORJA ZMANJŠANJA V SKLADU S ČLENOM 30c(2)

1.

Če so povprečne emisije, sporočene v skladu s poglavjem IVa za leta 2024 do 2026, za več kot 2 % višje v primerjavi z vrednostjo količine za leto 2025, opredeljene v skladu s členom 30c(1), in če te razlike niso posledica manj kot 5-odstotne razlike med emisijami, sporočenimi v skladu s poglavjem IVa, in evidenčnimi podatki za leto 2025 o emisijah toplogrednih plinov iz kategorij virov UNFCCC za sektorje iz poglavja IVa, se linearni faktor zmanjšanja izračuna s prilagoditvijo linearnega faktorja zmanjšanja iz člena 30c(1).

2.

| LRFADJ = 100%
  *
  [MRV[2024-2026] – (ESR[2024] - 6
  *
  LRF[2024]
  *
  ESR[2024])]/ (5
  *
   MRV[2024-2026]), kjer je: |
| --- |

LRFADJ = 100%
  *
  [MRV[2024-2026] – (ESR[2024] - 6
  *
  LRF[2024]
  *
  ESR[2024])]/ (5
  *
   MRV[2024-2026]), kjer je:

| LRFADJ je prilagojeni linearni faktor zmanjšanja; |
| --- |

LRFADJ je prilagojeni linearni faktor zmanjšanja;

| MRV[2024–2026] je povprečje preverjenih emisij v skladu s poglavjem IVa za leta 2024 do 2026; |
| --- |

MRV[2024–2026] je povprečje preverjenih emisij v skladu s poglavjem IVa za leta 2024 do 2026;

| ESR[2024] je vrednost emisij iz leta 2024, opredeljena v skladu s členom 30c(1) za sektorje iz poglavja IVa; |
| --- |

ESR[2024] je vrednost emisij iz leta 2024, opredeljena v skladu s členom 30c(1) za sektorje iz poglavja IVa;

| LRF[2024] je linearni faktor zmanjšanja iz člena 30c(1).; |
| --- |

LRF[2024] je linearni faktor zmanjšanja iz člena 30c(1).;

| (4) | Priloga IV k Direktivi 2003/87/ES se spremeni:






  (a) | v delu A se oddelek „Izračun“ spremeni:






  (i) | v tretjem odstavku se zadnji stavek „Faktor emisije za biomaso je nič.“ nadomesti z naslednjim:

  „Faktor emisije za biomaso, ki izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranke emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določen z Direktivo (EU) 2018/2001, z vsemi potrebnimi prilagoditvami za uporabo na podlagi te direktive, kot je določeno v izvedbenih aktih iz člena 14 te direktive, je nič.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Priloga IV k Direktivi 2003/87/ES se spremeni:

(a)

v delu A se oddelek „Izračun“ spremeni:

(i)

v tretjem odstavku se zadnji stavek „Faktor emisije za biomaso je nič.“ nadomesti z naslednjim:

„Faktor emisije za biomaso, ki izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranke emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določen z Direktivo (EU) 2018/2001, z vsemi potrebnimi prilagoditvami za uporabo na podlagi te direktive, kot je določeno v izvedbenih aktih iz člena 14 te direktive, je nič.“;

| (ii) | peti odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Uporabijo se privzeti faktorji oksidacije, razviti na podlagi Direktive 2010/75/EU, razen če upravljavec lahko dokaže, da so faktorji, specifični za dejavnost, bolj točni.“; |
| --- | --- |

(ii)

peti odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Uporabijo se privzeti faktorji oksidacije, razviti na podlagi Direktive 2010/75/EU, razen če upravljavec lahko dokaže, da so faktorji, specifični za dejavnost, bolj točni.“;

| (b) | v delu B, oddelek „Spremljanje emisij ogljikovega dioksida“, četrti odstavek, se zadnji stavek „Faktor emisije za biomaso je nič.“ nadomesti z naslednjim:

  „Faktor emisije za biomaso, ki izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranke emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določen z Direktivo (EU) 2018/2001, z vsemi potrebnimi prilagoditvami za uporabo na podlagi te direktive, kot je določeno v izvedbenih aktih iz člena 14 te direktive, je nič.“; |
| --- | --- |

(b)

v delu B, oddelek „Spremljanje emisij ogljikovega dioksida“, četrti odstavek, se zadnji stavek „Faktor emisije za biomaso je nič.“ nadomesti z naslednjim:

„Faktor emisije za biomaso, ki izpolnjuje trajnostna merila in merila za prihranke emisij toplogrednih plinov za uporabo biomase, določen z Direktivo (EU) 2018/2001, z vsemi potrebnimi prilagoditvami za uporabo na podlagi te direktive, kot je določeno v izvedbenih aktih iz člena 14 te direktive, je nič.“;

| (c) | doda se naslednji del:

  „DEL C

  Spremljanje in poročanje o emisijah, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III

  Spremljanje emisij
  Emisije se spremljajo na podlagi izračuna.
  Izračun
  Emisije se izračunajo z naslednjo formulo:
  Gorivo, sproščeno za porabo × faktor emisije
  Gorivo, sproščeno za porabo, vključuje količino goriva, sproščenega za porabo reguliranega subjekta.
  Uporabijo se privzeti faktorji emisije IPCC iz Smernic za popis IPCC 2006 ali naknadnih dopolnil teh smernic, razen če so faktorji emisije, posebni za gorivo, ki jih identificirajo neodvisno akreditirani laboratoriji, ki uporabljajo analitične metode, natančnejši.
  Za vsak regulirani subjekt in vsako gorivo se opravi ločen izračun.
  Poročanje o emisijah
  Vsak regulirani subjekt v svoje poročilo vključi naslednje informacije:






  A. | Podatki za identifikacijo reguliranega subjekta, ki vključujejo:






  — | naziv reguliranega subjekta; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednji del:

„DEL C

Spremljanje in poročanje o emisijah, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III

Spremljanje in poročanje o emisijah, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III

Spremljanje emisij

Emisije se spremljajo na podlagi izračuna.

Izračun

Emisije se izračunajo z naslednjo formulo:

Gorivo, sproščeno za porabo × faktor emisije

Gorivo, sproščeno za porabo, vključuje količino goriva, sproščenega za porabo reguliranega subjekta.

Uporabijo se privzeti faktorji emisije IPCC iz Smernic za popis IPCC 2006 ali naknadnih dopolnil teh smernic, razen če so faktorji emisije, posebni za gorivo, ki jih identificirajo neodvisno akreditirani laboratoriji, ki uporabljajo analitične metode, natančnejši.

Za vsak regulirani subjekt in vsako gorivo se opravi ločen izračun.

Poročanje o emisijah

Vsak regulirani subjekt v svoje poročilo vključi naslednje informacije:

A.

Podatki za identifikacijo reguliranega subjekta, ki vključujejo:

—

naziv reguliranega subjekta;

| — | njegov naslov, skupaj s poštno številko in državo; |
| --- | --- |

—

njegov naslov, skupaj s poštno številko in državo;

| — | vrsto goriv, ki jih sprošča v porabo, in dejavnosti, s katerimi sprošča goriva v porabo, vključno z uporabljeno tehnologijo; |
| --- | --- |

—

vrsto goriv, ki jih sprošča v porabo, in dejavnosti, s katerimi sprošča goriva v porabo, vključno z uporabljeno tehnologijo;

| — | naslov, številki telefona in telefaksa ter naslov elektronske pošte kontaktne osebe ter |
| --- | --- |

—

naslov, številki telefona in telefaksa ter naslov elektronske pošte kontaktne osebe ter

| — | ime lastnika reguliranega subjekta in vsakega matičnega podjetja. |
| --- | --- |

—

ime lastnika reguliranega subjekta in vsakega matičnega podjetja.

| B. | Za vsako vrsto goriva, sproščenega za porabo ter ki se uporablja za izgorevanje v sektorjih iz Priloge III, za katero se izračunajo emisije:






  — | količina goriva, sproščenega za porabo; |
| --- | --- | --- |

B.

Za vsako vrsto goriva, sproščenega za porabo ter ki se uporablja za izgorevanje v sektorjih iz Priloge III, za katero se izračunajo emisije:

—

količina goriva, sproščenega za porabo;

| — | faktorji emisije; |
| --- | --- |

—

faktorji emisije;

| — | skupne emisije; |
| --- | --- |

—

skupne emisije;

| — | končne uporabe goriva, sproščenega za porabo, in ter |
| --- | --- |

—

končne uporabe goriva, sproščenega za porabo, in ter

| — | faktor negotovosti. |
| --- | --- |

—

faktor negotovosti.

Države članice sprejmejo ukrepe za usklajevanje zahtev za poročanje z vsemi obstoječimi zahtevami za poročanje, da so podjetja čim manj obremenjena s poročanjem.“;

| (5) | v Prilogi V k Direktivi 2003/87/ES se doda naslednji del:

  „DEL C

  Preverjanje emisij, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III

  Splošna načela








  1. | Emisije, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III, se preverjajo. |
| --- | --- | --- |

(5)

v Prilogi V k Direktivi 2003/87/ES se doda naslednji del:

„DEL C

Preverjanje emisij, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III

Preverjanje emisij, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III

Splošna načela

1.

Emisije, ki ustrezajo dejavnosti iz Priloge III, se preverjajo.

| 2. | Postopek preverjanja vključuje preučitev poročila na podlagi člena 14(3) in spremljanja v predhodnem letu. Obravnava zanesljivost, verodostojnost in točnost sistemov spremljanja ter sporočenih podatkov in informacij o emisijah, in zlasti:






  (a) | sporočena goriva, sproščena za porabo, in z njimi povezanih izračunov; |
| --- | --- | --- |

2.

Postopek preverjanja vključuje preučitev poročila na podlagi člena 14(3) in spremljanja v predhodnem letu. Obravnava zanesljivost, verodostojnost in točnost sistemov spremljanja ter sporočenih podatkov in informacij o emisijah, in zlasti:

(a)

sporočena goriva, sproščena za porabo, in z njimi povezanih izračunov;

| (b) | izbiro in uporabo faktorjev emisije; |
| --- | --- |

(b)

izbiro in uporabo faktorjev emisije;

| (c) | izračunov, s katerimi so se določile skupne emisije. |
| --- | --- |

(c)

izračunov, s katerimi so se določile skupne emisije.

| 3. | Sporočene emisije se lahko potrdijo le, če zanesljivi in verodostojni podatki in informacije dopuščajo določitev emisij z visoko stopnjo gotovosti. Za visoko stopnjo gotovosti mora regulirani subjekt dokazati, da:






  (a) | v sporočenih podatkih ni neskladij; |
| --- | --- | --- |

3.

Sporočene emisije se lahko potrdijo le, če zanesljivi in verodostojni podatki in informacije dopuščajo določitev emisij z visoko stopnjo gotovosti. Za visoko stopnjo gotovosti mora regulirani subjekt dokazati, da:

(a)

v sporočenih podatkih ni neskladij;

| (b) | so bili podatki zbrani v skladu z veljavnimi znanstvenimi standardi, ter |
| --- | --- |

(b)

so bili podatki zbrani v skladu z veljavnimi znanstvenimi standardi, ter

| (c) | so ustrezne evidence reguliranega subjekta popolne in skladne. |
| --- | --- |

(c)

so ustrezne evidence reguliranega subjekta popolne in skladne.

| 4. | Preveritelju se omogoči dostop do vseh lokacij in informacij, povezanih s predmetom preverjanja. |
| --- | --- |

4.

Preveritelju se omogoči dostop do vseh lokacij in informacij, povezanih s predmetom preverjanja.

| 5. | Preveritelj upošteva, ali je regulirani subjekt registriran v sistemu Unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS).
  Metodologija
  Strateška analiza |
| --- | --- |

5.

Preveritelj upošteva, ali je regulirani subjekt registriran v sistemu Unije za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS).

Metodologija

Strateška analiza

| 6. | Preverjanje temelji na strateški analizi vseh količin goriv, ki jih regulirani subjekt sprosti za porabo. To pomeni, da mora preveritelj imeti pregled nad vsemi dejavnostmi, s katerimi regulirani subjekt sprošča goriva v porabo, in njihovim pomenom za emisije.
  Analiza procesov |
| --- | --- |

6.

Preverjanje temelji na strateški analizi vseh količin goriv, ki jih regulirani subjekt sprosti za porabo. To pomeni, da mora preveritelj imeti pregled nad vsemi dejavnostmi, s katerimi regulirani subjekt sprošča goriva v porabo, in njihovim pomenom za emisije.

Analiza procesov

| 7. | Preverjanje predloženih podatkov in informacij se, kadar je to primerno, opravi na lokaciji reguliranega subjekta. Preveritelj s kontrolami na kraju samem določi zanesljivost sporočenih podatkov in informacij.
  Analiza tveganja |
| --- | --- |

7.

Preverjanje predloženih podatkov in informacij se, kadar je to primerno, opravi na lokaciji reguliranega subjekta. Preveritelj s kontrolami na kraju samem določi zanesljivost sporočenih podatkov in informacij.

Analiza tveganja

| 8. | Preveritelj predloži vsa sredstva, s katerimi regulirani subjekt sprosti goriva za porabo, na oceno zanesljivosti podatkov o skupnih emisijah reguliranega subjekta. |
| --- | --- |

8.

Preveritelj predloži vsa sredstva, s katerimi regulirani subjekt sprosti goriva za porabo, na oceno zanesljivosti podatkov o skupnih emisijah reguliranega subjekta.

| 9. | Na podlagi te analize preveritelj izrecno določi vse elemente, ki predstavljajo veliko tveganje napake, ter druge vidike postopka spremljanja in poročanja, ki bi lahko prispevali k napakam pri določanju skupnih emisij. To vključuje zlasti izračune, potrebne za določitev ravni emisij iz posameznih virov. Posebno pozornost je treba posvetiti elementom, ki predstavljajo veliko tveganje napake, in zgoraj navedenim vidikom postopka spremljanja. |
| --- | --- |

9.

Na podlagi te analize preveritelj izrecno določi vse elemente, ki predstavljajo veliko tveganje napake, ter druge vidike postopka spremljanja in poročanja, ki bi lahko prispevali k napakam pri določanju skupnih emisij. To vključuje zlasti izračune, potrebne za določitev ravni emisij iz posameznih virov. Posebno pozornost je treba posvetiti elementom, ki predstavljajo veliko tveganje napake, in zgoraj navedenim vidikom postopka spremljanja.

| 10. | Preveritelj upošteva vse učinkovite metode nadzorovanja tveganja, ki jih uporablja regulirani subjekt, da bi čim bolj zmanjšal stopnjo negotovosti.
  Poročilo |
| --- | --- |

10.

Preveritelj upošteva vse učinkovite metode nadzorovanja tveganja, ki jih uporablja regulirani subjekt, da bi čim bolj zmanjšal stopnjo negotovosti.

Poročilo

| 11. | Preveritelj pripravi poročilo o postopku potrjevanja in navede, ali je poročilo na podlagi člena 14(3) zadovoljivo. V tem poročilu morajo biti navedene vse zadeve, pomembne za opravljeno delo. Izjava, da je poročilo na podlagi člena 14(3) zadovoljivo, se lahko poda, če navedene skupne emisije po mnenju preveritelja niso pomembno netočne.
  Minimalna zahteva za usposobljenost preveritelja |
| --- | --- |

11.

Preveritelj pripravi poročilo o postopku potrjevanja in navede, ali je poročilo na podlagi člena 14(3) zadovoljivo. V tem poročilu morajo biti navedene vse zadeve, pomembne za opravljeno delo. Izjava, da je poročilo na podlagi člena 14(3) zadovoljivo, se lahko poda, če navedene skupne emisije po mnenju preveritelja niso pomembno netočne.

Minimalna zahteva za usposobljenost preveritelja

| 12. | Preveritelj je neodvisen od reguliranega subjekta, svoje dejavnosti izvaja profesionalno in objektivno ter razume:






  (a) | določbe te direktive ter ustrezne standarde in navodila, ki jih sprejme Komisija na podlagi člena 14(1); |
| --- | --- | --- |

12.

Preveritelj je neodvisen od reguliranega subjekta, svoje dejavnosti izvaja profesionalno in objektivno ter razume:

(a)

določbe te direktive ter ustrezne standarde in navodila, ki jih sprejme Komisija na podlagi člena 14(1);

| (b) | zakonodajne, regulatorne in upravne zahteve, pomembne za dejavnosti, ki se preverjajo, ter |
| --- | --- |

(b)

zakonodajne, regulatorne in upravne zahteve, pomembne za dejavnosti, ki se preverjajo, ter

| (c) | pridobivanje vseh informacij, povezanih z vsemi sredstvi, s katerimi regulirani subjekt sprosti goriva za porabo, zlasti v zvezi z zbiranjem, merjenjem, izračunavanjem in poročanjem podatkov.“. |
| --- | --- |

(c)

pridobivanje vseh informacij, povezanih z vsemi sredstvi, s katerimi regulirani subjekt sprosti goriva za porabo, zlasti v zvezi z zbiranjem, merjenjem, izračunavanjem in poročanjem podatkov.“.

---