# Úradný vestník L 130/2023

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 130 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6616. mája 2023 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 130

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6616. mája 2023

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond a mení nariadenie (EÚ) 2021/1060 | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/956 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (
  1
  ) | 52 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/957 z 10. mája 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757 s cieľom začleniť činnosti námornej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami a zabezpečiť monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií ďalších skleníkových plynov a emisií z ďalších typov lodí (
  1
  ) | 105 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/958 z 10. mája 2023, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie (
  1
  ) | 115 |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/959 z 10. mája 2023, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (
  1
  ) | 134 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond a mení nariadenie (EÚ) 2021/1060

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/956 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (
  1
  )

1

52

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/957 z 10. mája 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757 s cieľom začleniť činnosti námornej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami a zabezpečiť monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií ďalších skleníkových plynov a emisií z ďalších typov lodí (
  1
  )

1

105

SMERNICE

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/958 z 10. mája 2023, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie (
  1
  )

1

115

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/959 z 10. mája 2023, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (
  1
  )

1

134

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 16.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 130/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/955

z 10. mája 2023,

ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond a mení nariadenie (EÚ) 2021/1060

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91 ods. 1 písm. d), článok 192 ods. 1, článok 194 ods. 2 a článok 322 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Parížska dohoda (4) prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) nadobudla platnosť 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia a budú pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia. Tento záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu v rámci UNFCCC 13. novembra 2021, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC, ktorá slúžila ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody, uznala, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší, ak sa teplota zvýši o 1,5 °C v porovnaní so zvýšením o 2 °C, a rozhodla sa pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda (4) prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) nadobudla platnosť 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia a budú pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia. Tento záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu v rámci UNFCCC 13. novembra 2021, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC, ktorá slúžila ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody, uznala, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší, ak sa teplota zvýši o 1,5 °C v porovnaní so zvýšením o 2 °C, a rozhodla sa pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C.

| (2) | V oznámení Komisie z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „Európska zelená dohoda“) sa stanovuje nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na udržateľnú, spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré najneskôr do roku 2050 dosiahne nulový stav čistých emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Cieľom Európskej zelenej dohody je takisto obnoviť, chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Nakoniec uvádza, že táto transformácia by mala byť spravodlivá a inkluzívna a nemalo by sa pri nej na nikoho zabudnúť. |
| --- | --- |

(2)

V oznámení Komisie z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „Európska zelená dohoda“) sa stanovuje nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na udržateľnú, spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré najneskôr do roku 2050 dosiahne nulový stav čistých emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Cieľom Európskej zelenej dohody je takisto obnoviť, chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Nakoniec uvádza, že táto transformácia by mala byť spravodlivá a inkluzívna a nemalo by sa pri nej na nikoho zabudnúť.

| (3) | Prostredníctvom prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (5) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť najneskôr do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu a cieľ dosiahnuť následne záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Od všetkých odvetví hospodárstva sa očakáva, že prispejú k dosiahnutiu tohto cieľa. |
| --- | --- |

(3)

Prostredníctvom prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (5) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť najneskôr do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu a cieľ dosiahnuť následne záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Od všetkých odvetví hospodárstva sa očakáva, že prispejú k dosiahnutiu tohto cieľa.

| (4) | Európska rada vo svojich záveroch z 10. a 11. decembra 2020 schválila záväzný cieľ Únie dosiahnuť domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov, pričom zdôraznila význam aspektov spravodlivosti a solidarity a toho, aby sa na nikoho nezabudlo. Tieto závery boli potvrdené v záveroch Európskej rady z 24. a 25. mája 2021, kde Európska rada vyzvala Komisiu, aby urýchlene predložila svoj legislatívny balík spolu s hĺbkovým preskúmaním environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

(4)

Európska rada vo svojich záveroch z 10. a 11. decembra 2020 schválila záväzný cieľ Únie dosiahnuť domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov, pričom zdôraznila význam aspektov spravodlivosti a solidarity a toho, aby sa na nikoho nezabudlo. Tieto závery boli potvrdené v záveroch Európskej rady z 24. a 25. mája 2021, kde Európska rada vyzvala Komisiu, aby urýchlene predložila svoj legislatívny balík spolu s hĺbkovým preskúmaním environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu na úrovni členských štátov.

| (5) | V Akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv schválenom v záveroch Európskej rady z 24. a 25. júna 2021 sa zdôrazňuje potreba posilniť sociálne práva a európsky sociálny rozmer vo všetkých politikách Únie. V zásade 20 Európskeho piliera sociálnych práv sa uvádza, že „každý má právo na prístup ku kvalitným základným službám vrátane dodávky vody, sanitácie, energie, dopravy, finančných služieb a digitálnych komunikácií. Ľuďom v núdzi treba poskytnúť podporu na prístup k týmto službám“. |
| --- | --- |

(5)

V Akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv schválenom v záveroch Európskej rady z 24. a 25. júna 2021 sa zdôrazňuje potreba posilniť sociálne práva a európsky sociálny rozmer vo všetkých politikách Únie. V zásade 20 Európskeho piliera sociálnych práv sa uvádza, že „každý má právo na prístup ku kvalitným základným službám vrátane dodávky vody, sanitácie, energie, dopravy, finančných služieb a digitálnych komunikácií. Ľuďom v núdzi treba poskytnúť podporu na prístup k týmto službám“.

| (6) | V Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 sa opätovne potvrdil záväzok Európskej rady, ktorým je snažiť sa budovať sociálnu Európu posilňujúcu spravodlivú transformáciu, a jej odhodlanie čoraz intenzívnejšie vykonávať Európsky pilier sociálnych práv na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni s náležitým ohľadom na príslušné právomoci a zásady subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

(6)

V Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 sa opätovne potvrdil záväzok Európskej rady, ktorým je snažiť sa budovať sociálnu Európu posilňujúcu spravodlivú transformáciu, a jej odhodlanie čoraz intenzívnejšie vykonávať Európsky pilier sociálnych práv na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni s náležitým ohľadom na príslušné právomoci a zásady subsidiarity a proporcionality.

| (7) | S cieľom plniť záväzok týkajúci sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom plniť záväzok týkajúci sa dosiahnutia klimatickej neutrality sa preskúmali a zmenili právne predpisy Únie v oblasti klímy a energetiky, aby sa urýchlilo znižovanie emisií skleníkových plynov.

| (8) | Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne vplyvy na rôzne odvetvia hospodárstva, na občanov a na členské štáty. Začlenenie emisií skleníkových plynov z odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví, ktoré zodpovedajú priemyselným činnostiam, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (6), do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. To by v kombinácii s inými opatreniami malo v strednodobom až dlhodobom horizonte prispieť k zníženiu energetickej chudoby a dopravnej chudoby, znížiť náklady na odvetvie budov a odvetvie cestnej dopravy a v relevantných prípadoch poskytnúť nové príležitosti na vytváranie kvalitných pracovných miest a udržateľné investície v plnom súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody. |
| --- | --- |

(8)

Uvedené zmeny majú rôzne hospodárske a sociálne vplyvy na rôzne odvetvia hospodárstva, na občanov a na členské štáty. Začlenenie emisií skleníkových plynov z odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví, ktoré zodpovedajú priemyselným činnostiam, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (6), do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice by malo predovšetkým predstavovať ďalší hospodársky stimul na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív, a tým aj na urýchlenie znižovania emisií skleníkových plynov. To by v kombinácii s inými opatreniami malo v strednodobom až dlhodobom horizonte prispieť k zníženiu energetickej chudoby a dopravnej chudoby, znížiť náklady na odvetvie budov a odvetvie cestnej dopravy a v relevantných prípadoch poskytnúť nové príležitosti na vytváranie kvalitných pracovných miest a udržateľné investície v plnom súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody.

| (9) | Na financovanie uvedených investícií sú však potrebné zdroje. Okrem toho sa ešte pred uskutočnením takýchto investícií náklady, ktoré znášajú domácnosti a používatelia dopravy na vykurovanie, chladenie, varenie a cestnú dopravu pravdepodobne zvýšia, keďže dodávatelia palív, na ktorých sa vzťahujú povinnosti v rámci systému obchodovania s emisiami v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy, prenášajú náklady na uhlík na spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(9)

Na financovanie uvedených investícií sú však potrebné zdroje. Okrem toho sa ešte pred uskutočnením takýchto investícií náklady, ktoré znášajú domácnosti a používatelia dopravy na vykurovanie, chladenie, varenie a cestnú dopravu pravdepodobne zvýšia, keďže dodávatelia palív, na ktorých sa vzťahujú povinnosti v rámci systému obchodovania s emisiami v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy, prenášajú náklady na uhlík na spotrebiteľov.

| (10) | Klimatická transformácia bude mať hospodársky a sociálny vplyv, ktorý možno ťažko posúdiť ex ante. Naplnenie väčších ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné a súkromné zdroje. Investície do opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj do vykurovacích systémov založených na energii z obnoviteľných zdrojov, ako je vykurovanie elektrickými tepelnými čerpadlami, diaľkové vykurovanie a chladenie, a do účasti na komunitách vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, sú účinnou metódou znižovania závislosti od dovozu a emisií pri súčasnom zvyšovaní odolnosti Únie. Potrebné sú osobitné finančné prostriedky na podporu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy. |
| --- | --- |

(10)

Klimatická transformácia bude mať hospodársky a sociálny vplyv, ktorý možno ťažko posúdiť ex ante. Naplnenie väčších ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné a súkromné zdroje. Investície do opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj do vykurovacích systémov založených na energii z obnoviteľných zdrojov, ako je vykurovanie elektrickými tepelnými čerpadlami, diaľkové vykurovanie a chladenie, a do účasti na komunitách vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, sú účinnou metódou znižovania závislosti od dovozu a emisií pri súčasnom zvyšovaní odolnosti Únie. Potrebné sú osobitné finančné prostriedky na podporu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy.

| (11) | Zvýšenie ceny fosílnych palív môže neprimerane ovplyvniť zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí vynakladajú väčšiu časť svojho príjmu na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív. Geografické špecifiká, ako sú ostrovy, najvzdialenejšie regióny a územia, vidiecke oblasti alebo vzdialené regióny, menej prístupné periférie, horské oblasti či zaostávajúce oblasti, môžu mať v kontexte dopravnej chudoby osobitný vplyv na zraniteľnosť domácností, mikropodnikov a používateľov dopravy. V prípade, že je to uplatniteľné a relevantné, by sa uvedené geografické špecifiká preto mali zohľadniť pri príprave opatrení a investícií na podporu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy. |
| --- | --- |

(11)

Zvýšenie ceny fosílnych palív môže neprimerane ovplyvniť zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí vynakladajú väčšiu časť svojho príjmu na energiu a dopravu, ktorí v niektorých regiónoch nemajú prístup k alternatívnym a cenovo dostupným riešeniam v oblasti mobility a dopravy a ktorým môže chýbať finančná kapacita na investovanie do znižovania spotreby fosílnych palív. Geografické špecifiká, ako sú ostrovy, najvzdialenejšie regióny a územia, vidiecke oblasti alebo vzdialené regióny, menej prístupné periférie, horské oblasti či zaostávajúce oblasti, môžu mať v kontexte dopravnej chudoby osobitný vplyv na zraniteľnosť domácností, mikropodnikov a používateľov dopravy. V prípade, že je to uplatniteľné a relevantné, by sa uvedené geografické špecifiká preto mali zohľadniť pri príprave opatrení a investícií na podporu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy.

| (12) | Časť príjmov získaných začlenením odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES by sa mala použiť na riešenie sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo. Celková suma Sociálno-klimatického fondu zriadeného v súlade s týmto nariadením (ďalej len „fond“) by mala odrážať úroveň ambícií v oblasti dekarbonizácie, pokiaľ ide o začlenenie emisií skleníkových plynov z odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(12)

Časť príjmov získaných začlenením odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES by sa mala použiť na riešenie sociálnych vplyvov vyplývajúcich z daného začlenenia, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo. Celková suma Sociálno-klimatického fondu zriadeného v súlade s týmto nariadením (ďalej len „fond“) by mala odrážať úroveň ambícií v oblasti dekarbonizácie, pokiaľ ide o začlenenie emisií skleníkových plynov z odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES.

| (13) | Využitie časti príjmov na riešenie sociálnych vplyvov vyplývajúcich zo začlenenia odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES je vzhľadom na existujúce úrovne energetickej chudoby ešte dôležitejšie. Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti nemajú prístup k základným energetickým službám, ktoré sú základom prijateľnej životnej úrovne a prijateľnej úrovne zdravia, ako je primerané teplo prostredníctvom vykurovania, chladenie pri zvyšovaní teplôt, osvetlenie a elektrická energia pre spotrebiče. V roku 2021 sa v celoúnijnom prieskume približne 34 miliónov Európanov, takmer 6,9 % obyvateľov Únie, vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť. Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou. Zatiaľ čo sociálne tarify alebo dočasná priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe v krátkodobom horizonte, len cielené štrukturálne opatrenia, najmä obnova budov, a to aj prostredníctvom prístupu k energii z obnoviteľných zdrojov a aktívnej podpory obnoviteľných zdrojov energie pomocou informačných a osvetových opatrení zameraných na domácnosti, a obnova budov, ktorá prispieva k cieľom stanoveným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (7), môžu poskytnúť trvalé riešenia a účinne pomôcť v boji proti energetickej chudobe. Vymedzenie pojmu energetická chudoba podľa tohto nariadenia by malo byť možné aktualizovať tak, aby odrážalo výsledok rokovaní o smernici Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie). |
| --- | --- |

(13)

Využitie časti príjmov na riešenie sociálnych vplyvov vyplývajúcich zo začlenenia odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES je vzhľadom na existujúce úrovne energetickej chudoby ešte dôležitejšie. Energetická chudoba je situácia, v ktorej domácnosti nemajú prístup k základným energetickým službám, ktoré sú základom prijateľnej životnej úrovne a prijateľnej úrovne zdravia, ako je primerané teplo prostredníctvom vykurovania, chladenie pri zvyšovaní teplôt, osvetlenie a elektrická energia pre spotrebiče. V roku 2021 sa v celoúnijnom prieskume približne 34 miliónov Európanov, takmer 6,9 % obyvateľov Únie, vyjadrilo, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoju domácnosť. Energetická chudoba je preto pre Úniu veľkou výzvou. Zatiaľ čo sociálne tarify alebo dočasná priama podpora príjmu môžu poskytnúť okamžitú pomoc domácnostiam, ktoré čelia energetickej chudobe v krátkodobom horizonte, len cielené štrukturálne opatrenia, najmä obnova budov, a to aj prostredníctvom prístupu k energii z obnoviteľných zdrojov a aktívnej podpory obnoviteľných zdrojov energie pomocou informačných a osvetových opatrení zameraných na domácnosti, a obnova budov, ktorá prispieva k cieľom stanoveným v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (7), môžu poskytnúť trvalé riešenia a účinne pomôcť v boji proti energetickej chudobe. Vymedzenie pojmu energetická chudoba podľa tohto nariadenia by malo byť možné aktualizovať tak, aby odrážalo výsledok rokovaní o smernici Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie).

| (14) | Holistický prístup k obnove budov, ktorý účinnejšie zohľadňuje ľudí ohrozených vylúčením, konkrétne tých, ktorí sú najviac postihnutí energetickou chudobou v Únii, by mohol viesť k nižšiemu dopytu po energii. Podpora z fondu pre odvetvie budov by sa preto mala zamerať na zlepšenie energetickej efektívnosti vedúcej k zníženiu spotreby energie pre každú domácnosť, čo by bolo viditeľné z hľadiska ušetrených finančných prostriedkov, a tak by bola jedným z prostriedkov boja proti energetickej chudobe. Revízia smernice 2010/31/EÚ by vytvorila základy pre dosiahnutie týchto cieľov, a preto by sa mala zohľadniť pri vykonávaní tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(14)

Holistický prístup k obnove budov, ktorý účinnejšie zohľadňuje ľudí ohrozených vylúčením, konkrétne tých, ktorí sú najviac postihnutí energetickou chudobou v Únii, by mohol viesť k nižšiemu dopytu po energii. Podpora z fondu pre odvetvie budov by sa preto mala zamerať na zlepšenie energetickej efektívnosti vedúcej k zníženiu spotreby energie pre každú domácnosť, čo by bolo viditeľné z hľadiska ušetrených finančných prostriedkov, a tak by bola jedným z prostriedkov boja proti energetickej chudobe. Revízia smernice 2010/31/EÚ by vytvorila základy pre dosiahnutie týchto cieľov, a preto by sa mala zohľadniť pri vykonávaní tohto nariadenia.

| (15) | Keďže dopravná chudoba zatiaľ na úrovni Únie vymedzená nebola, na účely tohto nariadenia by sa malo zaviesť vymedzenie tohto pojmu. Otázka dopravnej chudoby by sa mohla stať ešte naliehavejšou, ako sa uznáva v odporúčaní Rady zo 16. júna 2022 o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo (8), a mohla by mať za následok obmedzený prístup k základným sociálno-ekonomickým činnostiam a službám, ako je zamestnanie, vzdelávanie alebo zdravotná starostlivosť, najmä pre zraniteľné osoby a domácnosti. Dopravná chudoba je zvyčajne spôsobená jedným z faktorov, ako sú nízky príjem, vysoké výdavky na pohonné hmoty, alebo nedostatok cenovo dostupnej alebo prístupnej súkromnej alebo verejnej dopravy, alebo ich kombináciou. Dopravná chudoba môže postihnúť najmä jednotlivcov a domácnosti vo vidieckych, ostrovných, okrajových, horských, vzdialených a menej prístupných oblastiach či menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov. |
| --- | --- |

(15)

Keďže dopravná chudoba zatiaľ na úrovni Únie vymedzená nebola, na účely tohto nariadenia by sa malo zaviesť vymedzenie tohto pojmu. Otázka dopravnej chudoby by sa mohla stať ešte naliehavejšou, ako sa uznáva v odporúčaní Rady zo 16. júna 2022 o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo (8), a mohla by mať za následok obmedzený prístup k základným sociálno-ekonomickým činnostiam a službám, ako je zamestnanie, vzdelávanie alebo zdravotná starostlivosť, najmä pre zraniteľné osoby a domácnosti. Dopravná chudoba je zvyčajne spôsobená jedným z faktorov, ako sú nízky príjem, vysoké výdavky na pohonné hmoty, alebo nedostatok cenovo dostupnej alebo prístupnej súkromnej alebo verejnej dopravy, alebo ich kombináciou. Dopravná chudoba môže postihnúť najmä jednotlivcov a domácnosti vo vidieckych, ostrovných, okrajových, horských, vzdialených a menej prístupných oblastiach či menej rozvinutých regiónoch alebo územiach vrátane menej rozvinutých prímestských oblastí a najvzdialenejších regiónov.

| (16) | Fond by sa mal zriadiť s cieľom poskytovať členským štátom finančné prostriedky na podporu ich politík na riešenie sociálnych vplyvov zavedenia systému obchodovania s emisiami v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy. To by sa malo dosiahnuť najmä prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a opatrení a investícií zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív prostredníctvom zvýšenej energetickej efektívnosti budov, dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov, bez ohľadu na to, kto tieto budovy vlastní, vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a prostredníctvom poskytnutia lepšieho prístupu k mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami v prospech zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy. Pozornosť je potrebné venovať rôznym formám nájomného bývania, a to i na trhu so súkromným nájomným bývaním. Finančná podpora alebo daňové stimuly, ako je odpočítateľnosť nákladov na obnovu z nájomného, by sa mohli zahrnúť medzi opatrenia s cieľom zohľadniť nájomníkov a osoby žijúce v sociálnych bytoch. |
| --- | --- |

(16)

Fond by sa mal zriadiť s cieľom poskytovať členským štátom finančné prostriedky na podporu ich politík na riešenie sociálnych vplyvov zavedenia systému obchodovania s emisiami v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy. To by sa malo dosiahnuť najmä prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a opatrení a investícií zameraných na zníženie závislosti od fosílnych palív prostredníctvom zvýšenej energetickej efektívnosti budov, dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov, bez ohľadu na to, kto tieto budovy vlastní, vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov a prostredníctvom poskytnutia lepšieho prístupu k mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami v prospech zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy. Pozornosť je potrebné venovať rôznym formám nájomného bývania, a to i na trhu so súkromným nájomným bývaním. Finančná podpora alebo daňové stimuly, ako je odpočítateľnosť nákladov na obnovu z nájomného, by sa mohli zahrnúť medzi opatrenia s cieľom zohľadniť nájomníkov a osoby žijúce v sociálnych bytoch.

| (17) | Každý členský štát by mal Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Plány by sa mali predložiť do 30. júna 2025, aby sa mohli starostlivo a včas zhodnotiť. Plány by mali obsahovať investičnú zložku, ktorá podporuje dlhodobé riešenie znižovania závislosti od fosílnych palív, a mohli by sa v nich plánovať iné opatrenia vrátane dočasnej priamej podpory príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte. Plány by mali mať dva ciele. Po prvé, mali by zraniteľným domácnostiam, zraniteľným mikropodnikom a zraniteľným používateľom dopravy poskytnúť potrebné zdroje na financovanie a uskutočnenie investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami, a to aj prostredníctvom poukážok, dotácií alebo úverov s nulovým úrokom. Po druhé, mali by zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej chudobe a dopravnej chudobe počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia. Plány by mohli podporiť prístup k cenovo dostupnému energeticky efektívnemu bývaniu vrátane sociálneho bývania. Pri vykonávaní opatrení na podporu zraniteľných používateľov dopravy by členské štáty mali mať možnosť vo svojich plánoch uprednostniť podporu vozidiel s nulovými emisiami za predpokladu, že ide o cenovo dostupné a realizovateľné riešenie. |
| --- | --- |

(17)

Každý členský štát by mal Komisii predložiť sociálno-klimatický plán (ďalej len „plán“). Plány by sa mali predložiť do 30. júna 2025, aby sa mohli starostlivo a včas zhodnotiť. Plány by mali obsahovať investičnú zložku, ktorá podporuje dlhodobé riešenie znižovania závislosti od fosílnych palív, a mohli by sa v nich plánovať iné opatrenia vrátane dočasnej priamej podpory príjmu na zmiernenie nepriaznivých účinkov na príjmy v krátkodobom horizonte. Plány by mali mať dva ciele. Po prvé, mali by zraniteľným domácnostiam, zraniteľným mikropodnikom a zraniteľným používateľom dopravy poskytnúť potrebné zdroje na financovanie a uskutočnenie investícií do energetickej efektívnosti, dekarbonizácie vykurovania a chladenia, vozidiel a mobility s nulovými a nízkymi emisiami, a to aj prostredníctvom poukážok, dotácií alebo úverov s nulovým úrokom. Po druhé, mali by zmierniť vplyv zvýšenia nákladov na fosílne palivá na tých najzraniteľnejších, a tým zabrániť energetickej chudobe a dopravnej chudobe počas prechodného obdobia, kým sa takéto investície neuskutočnia. Plány by mohli podporiť prístup k cenovo dostupnému energeticky efektívnemu bývaniu vrátane sociálneho bývania. Pri vykonávaní opatrení na podporu zraniteľných používateľov dopravy by členské štáty mali mať možnosť vo svojich plánoch uprednostniť podporu vozidiel s nulovými emisiami za predpokladu, že ide o cenovo dostupné a realizovateľné riešenie.

| (18) | Členské štáty majú po konzultácii s miestnymi a regionálnymi orgánmi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti najlepšie predpoklady na navrhovanie, vykonávanie a v relevantnom prípade zmenu plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti, ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov Únie. Vždy, keď sa od Komisie požaduje posúdenie plánu, by sa mala uskutočniť verejná konzultácia so zainteresovanými stranami. Tak možno najlepšie zohľadniť širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv, hospodárskych a sociálnych partnerov, príslušných organizácií občianskej spoločnosti, výskumných a inovačných inštitúcií, zainteresovaných strán z priemyslu a zástupcov sociálneho dialógu, ako aj vnútroštátne okolnosti, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných. |
| --- | --- |

(18)

Členské štáty majú po konzultácii s miestnymi a regionálnymi orgánmi, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti najlepšie predpoklady na navrhovanie, vykonávanie a v relevantnom prípade zmenu plánov, ktoré sú adaptované a zamerané na ich miestne, regionálne a národné okolnosti, ich existujúce politiky v príslušných oblastiach a plánované využívanie ďalších príslušných fondov Únie. Vždy, keď sa od Komisie požaduje posúdenie plánu, by sa mala uskutočniť verejná konzultácia so zainteresovanými stranami. Tak možno najlepšie zohľadniť širokú rozmanitosť situácií, špecifické znalosti miestnych a regionálnych samospráv, hospodárskych a sociálnych partnerov, príslušných organizácií občianskej spoločnosti, výskumných a inovačných inštitúcií, zainteresovaných strán z priemyslu a zástupcov sociálneho dialógu, ako aj vnútroštátne okolnosti, a prispieť k účinnosti a efektívnosti celkovej podpory pre zraniteľných.

| (19) | Plány by sa mali navrhovať v úzkej spolupráci s Komisiou a vypracovať v súlade s poskytnutým vzorom. V snahe predísť nadmernému administratívnemu zaťaženiu by členské štáty mali mať možnosť vykonať menšie úpravy alebo opraviť administratívne chyby v plánoch tým, že tieto zmeny jednoducho oznámia Komisii. Menšie úpravy by mali predstavovať zvýšenie alebo zníženie cieľa stanoveného v pláne o menej ako 5 %. |
| --- | --- |

(19)

Plány by sa mali navrhovať v úzkej spolupráci s Komisiou a vypracovať v súlade s poskytnutým vzorom. V snahe predísť nadmernému administratívnemu zaťaženiu by členské štáty mali mať možnosť vykonať menšie úpravy alebo opraviť administratívne chyby v plánoch tým, že tieto zmeny jednoducho oznámia Komisii. Menšie úpravy by mali predstavovať zvýšenie alebo zníženie cieľa stanoveného v pláne o menej ako 5 %.

| (20) | Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na domácnosti v energetickej chudobe alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, je kľúčom k spravodlivému prechodu ku klimatickej neutralite. Podporné opatrenia na presadzovanie znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom pomôcť riešiť sociálne vplyvy vyplývajúce z obchodovania s emisiami v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy. |
| --- | --- |

(20)

Zabezpečenie toho, aby boli opatrenia a investície osobitne zamerané na domácnosti v energetickej chudobe alebo zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, je kľúčom k spravodlivému prechodu ku klimatickej neutralite. Podporné opatrenia na presadzovanie znižovania emisií skleníkových plynov by mali členským štátom pomôcť riešiť sociálne vplyvy vyplývajúce z obchodovania s emisiami v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy.

| (21) | Dobre cielená priama podpora príjmu pre zraniteľné domácnosti a zraniteľných používateľov dopravy by prispela k zníženiu nákladov na energiu a mobilitu a pomohla spravodlivej transformácii, kým sa prejaví vplyv daných investícií na znižovanie nákladov a emisií. Priama podpora príjmu by sa mala chápať ako dočasné opatrenie sprevádzajúce dekarbonizáciu v odvetví bývania a v odvetví dopravy. Nebola by trvalá, pretože nerieši základné príčiny energetickej chudoby a dopravnej chudoby. Takáto podpora by sa mala použiť len na riešenie priamych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a nemala by sa použiť na riešenie nákladov na elektrinu alebo vykurovanie súvisiacich so začlenením výroby elektrickej energie a tepla do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Oprávnenosť na takúto priamu podporu príjmu by mala byť časovo obmedzená. Na príjemcov priamej podpory príjmu by sa ako na členov všeobecnej skupiny príjemcov mali vzťahovať cielené opatrenia a investície, ktoré by uvedeným príjemcom pomohli účinne sa vymaniť z energetickej chudoby a dopravnej chudoby. Plány by preto mali zahŕňať priamu podporu príjmu pod podmienkou, že budú obsahovať aj opatrenia alebo investície s trvalým vplyvom zamerané na zraniteľné domácnosti a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí dostávajú priamu podporu príjmu. |
| --- | --- |

(21)

Dobre cielená priama podpora príjmu pre zraniteľné domácnosti a zraniteľných používateľov dopravy by prispela k zníženiu nákladov na energiu a mobilitu a pomohla spravodlivej transformácii, kým sa prejaví vplyv daných investícií na znižovanie nákladov a emisií. Priama podpora príjmu by sa mala chápať ako dočasné opatrenie sprevádzajúce dekarbonizáciu v odvetví bývania a v odvetví dopravy. Nebola by trvalá, pretože nerieši základné príčiny energetickej chudoby a dopravnej chudoby. Takáto podpora by sa mala použiť len na riešenie priamych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a nemala by sa použiť na riešenie nákladov na elektrinu alebo vykurovanie súvisiacich so začlenením výroby elektrickej energie a tepla do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Oprávnenosť na takúto priamu podporu príjmu by mala byť časovo obmedzená. Na príjemcov priamej podpory príjmu by sa ako na členov všeobecnej skupiny príjemcov mali vzťahovať cielené opatrenia a investície, ktoré by uvedeným príjemcom pomohli účinne sa vymaniť z energetickej chudoby a dopravnej chudoby. Plány by preto mali zahŕňať priamu podporu príjmu pod podmienkou, že budú obsahovať aj opatrenia alebo investície s trvalým vplyvom zamerané na zraniteľné domácnosti a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí dostávajú priamu podporu príjmu.

| (22) | Členské štáty by mali zvyšovať informovanosť zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy tým, že budú poskytovať cielené, prístupné a cenovo dostupné informácie, vzdelávanie a poradenstvo týkajúce sa nákladovo efektívnych opatrení a investícií, a dostupnej podpory, a to aj prostredníctvom energetických auditov budov, ako aj individualizovaných konzultácií v oblasti energetiky alebo individualizovaných služieb v oblasti riadenia mobility. |
| --- | --- |

(22)

Členské štáty by mali zvyšovať informovanosť zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy tým, že budú poskytovať cielené, prístupné a cenovo dostupné informácie, vzdelávanie a poradenstvo týkajúce sa nákladovo efektívnych opatrení a investícií, a dostupnej podpory, a to aj prostredníctvom energetických auditov budov, ako aj individualizovaných konzultácií v oblasti energetiky alebo individualizovaných služieb v oblasti riadenia mobility.

| (23) | Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody a na záväzok plniť ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja by opatrenia a investície v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s cieľom, podľa ktorého by sa aspoň 30 % celkovej sumy výdavkov z rozpočtu Únie v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 až 2027 stanoveného v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (9) (ďalej len „viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027“) a celkovej sumy výdavkov z Nástroja Európskej únie na obnovu zriadeného nariadením Rady (EÚ) 2020/2094 (10) a aspoň 37 % celkovej sumy výdavkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (11) malo vynaložiť na začleňovanie cieľov v oblasti klímy. Opatrenia a investície v rámci tohto nariadenia sú tiež zamýšľané tak, aby boli v súlade s ambíciou poskytnúť 7,5 % ročných výdavkov v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 na ciele v oblasti biodiverzity v roku 2024 a 10 % ročných výdavkov v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 na ciele v oblasti biodiverzity v rokoch 2026 a 2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity.
  Na tento účel by sa na sledovanie výdavkov fondu mala použiť metodika stanovená v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 (12). Fond by mal podporovať opatrenia a investície, ktoré sú v plnej miere v súlade s klimatickými a environmentálnymi normami a prioritami Únie a ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (13). Do plánov by sa mali zahrnúť len takéto opatrenia a investície. Opatrenia priamej podpory príjmu by sa spravidla mali považovať za opatrenia, ktoré majú zanedbateľný predpokladaný vplyv na environmentálne ciele, a ako také by sa mali považovať za opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“. Komisia by mala vydať technické usmernenie pre členské štáty v dostatočnom predstihu pred prípravou plánov. V usmerneniach by mala vysvetliť, ako sa majú opatrenia a investície zosúladiť so zásadou „výrazne nenarušiť“. |
| --- | --- |

(23)

Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Parížskej dohody a na záväzok plniť ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja by opatrenia a investície v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s cieľom, podľa ktorého by sa aspoň 30 % celkovej sumy výdavkov z rozpočtu Únie v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 až 2027 stanoveného v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (9) (ďalej len „viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027“) a celkovej sumy výdavkov z Nástroja Európskej únie na obnovu zriadeného nariadením Rady (EÚ) 2020/2094 (10) a aspoň 37 % celkovej sumy výdavkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (11) malo vynaložiť na začleňovanie cieľov v oblasti klímy. Opatrenia a investície v rámci tohto nariadenia sú tiež zamýšľané tak, aby boli v súlade s ambíciou poskytnúť 7,5 % ročných výdavkov v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 na ciele v oblasti biodiverzity v roku 2024 a 10 % ročných výdavkov v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 na ciele v oblasti biodiverzity v rokoch 2026 a 2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie cieľov v oblasti klímy a biodiverzity.

Na tento účel by sa na sledovanie výdavkov fondu mala použiť metodika stanovená v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 (12). Fond by mal podporovať opatrenia a investície, ktoré sú v plnej miere v súlade s klimatickými a environmentálnymi normami a prioritami Únie a ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (13). Do plánov by sa mali zahrnúť len takéto opatrenia a investície. Opatrenia priamej podpory príjmu by sa spravidla mali považovať za opatrenia, ktoré majú zanedbateľný predpokladaný vplyv na environmentálne ciele, a ako také by sa mali považovať za opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“. Komisia by mala vydať technické usmernenie pre členské štáty v dostatočnom predstihu pred prípravou plánov. V usmerneniach by mala vysvetliť, ako sa majú opatrenia a investície zosúladiť so zásadou „výrazne nenarušiť“.

| (24) | Ženy sú neúmerne postihnuté energetickou chudobou a dopravnou chudobou, a to najmä osamelé matky, ktoré predstavujú 85 % rodín s jedným rodičom, ako aj slobodné ženy, ženy so zdravotným postihnutím a staršie ženy žijúce osamote. Ženy majú okrem toho odlišné a zložitejšie modely mobility. Rodiny s jedným rodičom s nezaopatrenými deťmi čelia mimoriadne vysokému riziku chudoby detí. Počas prípravy a vykonávania plánov by sa mala presadzovať a podporovať rodová rovnosť a rovnosť príležitostí pre všetkých a začleňovanie daných cieľov, ako aj práva v oblasti prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne. |
| --- | --- |

(24)

Ženy sú neúmerne postihnuté energetickou chudobou a dopravnou chudobou, a to najmä osamelé matky, ktoré predstavujú 85 % rodín s jedným rodičom, ako aj slobodné ženy, ženy so zdravotným postihnutím a staršie ženy žijúce osamote. Ženy majú okrem toho odlišné a zložitejšie modely mobility. Rodiny s jedným rodičom s nezaopatrenými deťmi čelia mimoriadne vysokému riziku chudoby detí. Počas prípravy a vykonávania plánov by sa mala presadzovať a podporovať rodová rovnosť a rovnosť príležitostí pre všetkých a začleňovanie daných cieľov, ako aj práva v oblasti prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne.

| (25) | Aktívni odberatelia, občianske energetické spoločenstvá a partnerské obchodovanie s energiou z obnoviteľných zdrojov môžu členským štátom pomôcť dosiahnuť ciele tohto nariadenia prostredníctvom prístupu zdola nahor iniciovaného občanmi. Posilňujú postavenie spotrebiteľov a zapájajú ich, pričom určitým skupinám odberateľov v domácnostiach umožňujú zúčastňovať sa na opatreniach a investíciách v oblasti energetickej efektívnosti, podporujú využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v domácnostiach a zároveň prispievajú k boju proti energetickej chudobe. Členské štáty by preto mali podporovať úlohu občianskych energetických spoločenstiev a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a považovať ich za oprávnených prijímateľov prostriedkov z fondu. |
| --- | --- |

(25)

Aktívni odberatelia, občianske energetické spoločenstvá a partnerské obchodovanie s energiou z obnoviteľných zdrojov môžu členským štátom pomôcť dosiahnuť ciele tohto nariadenia prostredníctvom prístupu zdola nahor iniciovaného občanmi. Posilňujú postavenie spotrebiteľov a zapájajú ich, pričom určitým skupinám odberateľov v domácnostiach umožňujú zúčastňovať sa na opatreniach a investíciách v oblasti energetickej efektívnosti, podporujú využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v domácnostiach a zároveň prispievajú k boju proti energetickej chudobe. Členské štáty by preto mali podporovať úlohu občianskych energetických spoločenstiev a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a považovať ich za oprávnených prijímateľov prostriedkov z fondu.

| (26) | Členské štáty by do plánov mali zahrnúť opatrenia a investície, ktoré sa majú financovať, odhadované náklady na tieto opatrenia a investície a národný príspevok. Členské štáty by pri predkladaní svojich plánov mali uviesť odhadované celkové náklady bez dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“), aby bolo možné plány porovnať. Plány by mali zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele, aby bolo možné posúdiť účinné vykonávanie opatrení a investícií. |
| --- | --- |

(26)

Členské štáty by do plánov mali zahrnúť opatrenia a investície, ktoré sa majú financovať, odhadované náklady na tieto opatrenia a investície a národný príspevok. Členské štáty by pri predkladaní svojich plánov mali uviesť odhadované celkové náklady bez dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“), aby bolo možné plány porovnať. Plány by mali zahŕňať aj kľúčové míľniky a ciele, aby bolo možné posúdiť účinné vykonávanie opatrení a investícií.

| (27) | Fond a plány by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (14), v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie), Akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, programov politiky súdržnosti v súlade s nariadením (EÚ) 2021/1060, plánov spravodlivej transformácie územia v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 (15), v rámci plánov obnovy a odolnosti v súlade s nariadením (EÚ) 2021/241, v rámci modernizačného fondu, ako sa stanovuje v článku 10d smernice 2003/87/ES, a v rámci dlhodobých stratégií obnovy budov členských štátov v súlade so smernicou 2010/31/EÚ, pričom uvedené plánované reformy a prijaté záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov. Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s uvedenými legislatívnymi aktmi a plánmi. |
| --- | --- |

(27)

Fond a plány by mali byť koherentné s plánovanými reformami a prijatými záväzkami členských štátov v rámci ich aktualizovaných integrovaných národných energetických a klimatických plánov v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (14), v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie), Akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, programov politiky súdržnosti v súlade s nariadením (EÚ) 2021/1060, plánov spravodlivej transformácie územia v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 (15), v rámci plánov obnovy a odolnosti v súlade s nariadením (EÚ) 2021/241, v rámci modernizačného fondu, ako sa stanovuje v článku 10d smernice 2003/87/ES, a v rámci dlhodobých stratégií obnovy budov členských štátov v súlade so smernicou 2010/31/EÚ, pričom uvedené plánované reformy a prijaté záväzky by mali tvoriť rámec fondu a plánov. Informácie obsiahnuté v plánoch by v záujme zabezpečenia administratívnej efektívnosti mali byť v príslušných prípadoch v súlade s uvedenými legislatívnymi aktmi a plánmi.

| (28) | V záujme efektívnejšieho plánovania by členské štáty mali vo svojich plánoch uviesť dôsledky odkladu systému obchodovania s emisiami zriadeného v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES podľa článku 30k uvedenej smernice. Na tento účel by sa mali dôsledne rozlíšiť všetky relevantné informácie, ktoré sa majú zahrnúť do plánu, tak, že sa rozdelia na dva scenáre, a to na opis a kvantifikáciu potrebných úprav opatrení, investícií, míľnikov, cieľov, výšky národného príspevku a akýchkoľvek iných relevantných prvkov plánu. |
| --- | --- |

(28)

V záujme efektívnejšieho plánovania by členské štáty mali vo svojich plánoch uviesť dôsledky odkladu systému obchodovania s emisiami zriadeného v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES podľa článku 30k uvedenej smernice. Na tento účel by sa mali dôsledne rozlíšiť všetky relevantné informácie, ktoré sa majú zahrnúť do plánu, tak, že sa rozdelia na dva scenáre, a to na opis a kvantifikáciu potrebných úprav opatrení, investícií, míľnikov, cieľov, výšky národného príspevku a akýchkoľvek iných relevantných prvkov plánu.

| (29) | Únia by mala členské štáty podporovať finančnými prostriedkami na vykonávanie ich plánov prostredníctvom fondu. Platby z fondu by mali byť podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch. To by umožnilo zohľadniť vnútroštátne okolnosti a priority a zároveň zjednodušiť financovanie a uľahčiť integráciu financovania v rámci fondu s inými vnútroštátnymi výdavkovými programami, pričom by sa tiež zaručil vplyv a integrita výdavkov Únie. |
| --- | --- |

(29)

Únia by mala členské štáty podporovať finančnými prostriedkami na vykonávanie ich plánov prostredníctvom fondu. Platby z fondu by mali byť podmienené dosiahnutím míľnikov a cieľov zahrnutých v plánoch. To by umožnilo zohľadniť vnútroštátne okolnosti a priority a zároveň zjednodušiť financovanie a uľahčiť integráciu financovania v rámci fondu s inými vnútroštátnymi výdavkovými programami, pričom by sa tiež zaručil vplyv a integrita výdavkov Únie.

| (30) | Fond by sa mal výnimočne a dočasne financovať z príjmov z obchodovania s 50 miliónmi kvót formou aukcie podľa článku 10a ods. 8b smernice 2003/87/ES, 150 miliónmi kvót podľa článku 30d ods. 3 uvedenej smernice a objemom dodatočných kvót podľa článku 30d ods. 4 uvedenej smernice, čo by malo predstavovať vonkajšie pripísané príjmy. Na implementáciu fondu na obdobie rokov 2026 – 2032 by sa v zásade mala sprístupniť maximálna suma 65 000 000 000 EUR. Komisia má zabezpečiť obchodovanie s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa uvedenej smernice. Ak sa systém obchodovania s emisiami zriadený v súlade s uvedenou kapitolou odloží na rok 2028 podľa článku 30k uvedenej smernice, maximálna suma sprístupnená na implementáciu fondu by mala byť 54 600 000 000 EUR. Uvedená suma a ročné sumy odrážajú väčšiu potrebu financovania na začiatku fungovania fondu. Maximálna finančná alokácia by sa mala pre každý členský štát vypočítať v súlade s metodikou prideľovania, ktorou sa poskytne dodatočná podpora najmä tým členským štátom, ktoré sú viac ovplyvnené zahrnutím emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Vzhľadom na to, že vonkajšie pripísané príjmy sa majú sprístupniť po obchodovaní s kvótami formou aukcie podľa článku 10a ods. 8b, článku 30d ods. 3 a článku 30d ods. 4 smernice 2003/87/ES, je potrebné stanoviť výnimku z článku 22 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (16), aby Únia mohla každý rok viazať sumy potrebné na platby členským štátom, ktoré sa majú vykonať v súlade s týmto nariadením na zabezpečenie rozpočtových prostriedkov zodpovedajúcich pripísaným príjmom. |
| --- | --- |

(30)

Fond by sa mal výnimočne a dočasne financovať z príjmov z obchodovania s 50 miliónmi kvót formou aukcie podľa článku 10a ods. 8b smernice 2003/87/ES, 150 miliónmi kvót podľa článku 30d ods. 3 uvedenej smernice a objemom dodatočných kvót podľa článku 30d ods. 4 uvedenej smernice, čo by malo predstavovať vonkajšie pripísané príjmy. Na implementáciu fondu na obdobie rokov 2026 – 2032 by sa v zásade mala sprístupniť maximálna suma 65 000 000 000 EUR. Komisia má zabezpečiť obchodovanie s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa uvedenej smernice. Ak sa systém obchodovania s emisiami zriadený v súlade s uvedenou kapitolou odloží na rok 2028 podľa článku 30k uvedenej smernice, maximálna suma sprístupnená na implementáciu fondu by mala byť 54 600 000 000 EUR. Uvedená suma a ročné sumy odrážajú väčšiu potrebu financovania na začiatku fungovania fondu. Maximálna finančná alokácia by sa mala pre každý členský štát vypočítať v súlade s metodikou prideľovania, ktorou sa poskytne dodatočná podpora najmä tým členským štátom, ktoré sú viac ovplyvnené zahrnutím emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Vzhľadom na to, že vonkajšie pripísané príjmy sa majú sprístupniť po obchodovaní s kvótami formou aukcie podľa článku 10a ods. 8b, článku 30d ods. 3 a článku 30d ods. 4 smernice 2003/87/ES, je potrebné stanoviť výnimku z článku 22 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (16), aby Únia mohla každý rok viazať sumy potrebné na platby členským štátom, ktoré sa majú vykonať v súlade s týmto nariadením na zabezpečenie rozpočtových prostriedkov zodpovedajúcich pripísaným príjmom.

| (31) | Členské štáty by mali prispieť na úhradu aspoň 25 % odhadovaných celkových nákladov na svoje plány. |
| --- | --- |

(31)

Členské štáty by mali prispieť na úhradu aspoň 25 % odhadovaných celkových nákladov na svoje plány.

| (32) | Rozpočtové záväzky by sa mali dať podľa potreby rozdeliť na ročné splátky. V dohodách s členskými štátmi, ktoré predstavujú individuálne právne záväzky, by sa okrem iného mala zohľadniť udalosť uvedená v článku 30k smernice 2003/87/ES, v dôsledku ktorej by sa mohlo začatie obchodovania s emisiami v odvetví budov, v odvetví cestnej dopravy a v ďalších odvetviach oddialiť o jeden rok. V uvedených dohodách by sa mali zohľadniť aj všetky potenciálne finančné riziká pre Úniu, ktoré by si mohli vyžadovať zmenu jednotlivých právnych záväzkov z dôvodu špecifík dočasného a výnimočného financovania fondu z vonkajších pripísaných príjmov pochádzajúcich z kvót v rámci systému obchodovania s emisiami. |
| --- | --- |

(32)

Rozpočtové záväzky by sa mali dať podľa potreby rozdeliť na ročné splátky. V dohodách s členskými štátmi, ktoré predstavujú individuálne právne záväzky, by sa okrem iného mala zohľadniť udalosť uvedená v článku 30k smernice 2003/87/ES, v dôsledku ktorej by sa mohlo začatie obchodovania s emisiami v odvetví budov, v odvetví cestnej dopravy a v ďalších odvetviach oddialiť o jeden rok. V uvedených dohodách by sa mali zohľadniť aj všetky potenciálne finančné riziká pre Úniu, ktoré by si mohli vyžadovať zmenu jednotlivých právnych záväzkov z dôvodu špecifík dočasného a výnimočného financovania fondu z vonkajších pripísaných príjmov pochádzajúcich z kvót v rámci systému obchodovania s emisiami.

| (33) | S cieľom zabezpečiť pre fond dodatočné zdroje by členské štáty mali mať možnosť požiadať, aby sa do fondu previedli zdroje z programov politiky súdržnosti v rámci zdieľaného riadenia ustanovených nariadením (EÚ) 2021/1060 za podmienok stanovených v uvedenom nariadení. Na to, aby sa členským štátom umožnila dostatočná flexibilita pri implementácii ich prostriedkov pridelených v rámci fondu, by malo byť možné previesť zdroje z ich ročnej finančnej alokácie do fondov v rámci zdieľaného riadenia stanovených v nariadení (EÚ) 2021/1060 až do stropu vo výške 15 %. S cieľom zmierniť administratívnu záťaž vyplývajúcu z po sebe nasledujúcich prevodov zdrojov z ročnej finančnej alokácie členských štátov z fondu do fondov v rámci zdieľaného riadenia, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2021/1060, by sa príslušná zmena jedného alebo viacerých programov mala v zásade vyžadovať len raz a mala by podliehať určitým podmienkam v záujme zabezpečenia účinnej finančnej kontroly. V nasledujúcich rokoch by malo byť možné uskutočniť ďalšie prevody tým, že sa tabuľky týkajúce sa financií oznámia Komisii, a to za predpokladu, že zmeny sa týkajú výlučne zvýšenia finančných zdrojov bez akýchkoľvek ďalších zmien dotknutého programu. |
| --- | --- |

(33)

S cieľom zabezpečiť pre fond dodatočné zdroje by členské štáty mali mať možnosť požiadať, aby sa do fondu previedli zdroje z programov politiky súdržnosti v rámci zdieľaného riadenia ustanovených nariadením (EÚ) 2021/1060 za podmienok stanovených v uvedenom nariadení. Na to, aby sa členským štátom umožnila dostatočná flexibilita pri implementácii ich prostriedkov pridelených v rámci fondu, by malo byť možné previesť zdroje z ich ročnej finančnej alokácie do fondov v rámci zdieľaného riadenia stanovených v nariadení (EÚ) 2021/1060 až do stropu vo výške 15 %. S cieľom zmierniť administratívnu záťaž vyplývajúcu z po sebe nasledujúcich prevodov zdrojov z ročnej finančnej alokácie členských štátov z fondu do fondov v rámci zdieľaného riadenia, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2021/1060, by sa príslušná zmena jedného alebo viacerých programov mala v zásade vyžadovať len raz a mala by podliehať určitým podmienkam v záujme zabezpečenia účinnej finančnej kontroly. V nasledujúcich rokoch by malo byť možné uskutočniť ďalšie prevody tým, že sa tabuľky týkajúce sa financií oznámia Komisii, a to za predpokladu, že zmeny sa týkajú výlučne zvýšenia finančných zdrojov bez akýchkoľvek ďalších zmien dotknutého programu.

| (34) | Fond by mal podporovať opatrenia, pri ktorých sa dodržiava zásada doplnkovosti financovania z prostriedkov Únie. Fond by nemal byť náhradou za opakujúce sa vnútroštátne výdavky s výnimkou riadne odôvodnených prípadov vrátane platieb nákladov na opatrenia technickej pomoci uvedené v plánoch. |
| --- | --- |

(34)

Fond by mal podporovať opatrenia, pri ktorých sa dodržiava zásada doplnkovosti financovania z prostriedkov Únie. Fond by nemal byť náhradou za opakujúce sa vnútroštátne výdavky s výnimkou riadne odôvodnených prípadov vrátane platieb nákladov na opatrenia technickej pomoci uvedené v plánoch.

| (35) | S cieľom zabezpečiť efektívne, transparentné a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami Únie, národnými a v relevantnom prípade regionálnymi programami a dopĺňať ich, pričom je potrebné zabrániť dvojitému financovaniu tých istých výdavkov z fondu a iných programov Únie. Komisia a členské štáty by mali najmä zaistiť účinnú koordináciu vo všetkých fázach procesu, aby sa zabezpečila konzistentnosť, koherentnosť, komplementarita a synergia medzi zdrojmi financovania. Na daný účel by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby pri predkladaní svojich plánov Komisii predložili príslušné informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní z Únie. Finančná podpora v rámci fondu by mala dopĺňať podporu poskytovanú v rámci iných programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície financované v rámci fondu by mali byť schopné získať finančné prostriedky z iných programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady. |
| --- | --- |

(35)

S cieľom zabezpečiť efektívne, transparentné a koherentné pridelenie finančných prostriedkov a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami Únie, národnými a v relevantnom prípade regionálnymi programami a dopĺňať ich, pričom je potrebné zabrániť dvojitému financovaniu tých istých výdavkov z fondu a iných programov Únie. Komisia a členské štáty by mali najmä zaistiť účinnú koordináciu vo všetkých fázach procesu, aby sa zabezpečila konzistentnosť, koherentnosť, komplementarita a synergia medzi zdrojmi financovania. Na daný účel by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby pri predkladaní svojich plánov Komisii predložili príslušné informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní z Únie. Finančná podpora v rámci fondu by mala dopĺňať podporu poskytovanú v rámci iných programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície financované v rámci fondu by mali byť schopné získať finančné prostriedky z iných programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady.

| (36) | Platby by sa mali uskutočňovať na základe rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje vyplácanie dotknutému členskému štátu. Je preto potrebné odchýliť sa od článku 116 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, aby lehota na platbu mohla začať plynúť odo dňa, keď Komisia oznámi dané rozhodnutie dotknutému členskému štátu, a nie od dátumu prijatia žiadosti o platbu. |
| --- | --- |

(36)

Platby by sa mali uskutočňovať na základe rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje vyplácanie dotknutému členskému štátu. Je preto potrebné odchýliť sa od článku 116 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, aby lehota na platbu mohla začať plynúť odo dňa, keď Komisia oznámi dané rozhodnutie dotknutému členskému štátu, a nie od dátumu prijatia žiadosti o platbu.

| (37) | Po analýze všetkých žiadostí o platbu prijatých v danom kole a v prípade, že príjmy pripísané do fondu v súlade s článkom 30d ods. 4 smernice 2003/87/ES nestačia na pokrytie žiadostí o platbu predložených členskými štátmi, Komisia by mala členské štáty vyplatiť na pomernom základe, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s nimi. V ďalšom kole žiadostí o platbu by Komisia mala uprednostniť tie členské štáty, ktorých platby z predchádzajúceho kola žiadostí o platbu sa oneskorili, a až potom vyplácať novo predložené žiadosti o platbu. |
| --- | --- |

(37)

Po analýze všetkých žiadostí o platbu prijatých v danom kole a v prípade, že príjmy pripísané do fondu v súlade s článkom 30d ods. 4 smernice 2003/87/ES nestačia na pokrytie žiadostí o platbu predložených členskými štátmi, Komisia by mala členské štáty vyplatiť na pomernom základe, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchádzanie s nimi. V ďalšom kole žiadostí o platbu by Komisia mala uprednostniť tie členské štáty, ktorých platby z predchádzajúceho kola žiadostí o platbu sa oneskorili, a až potom vyplácať novo predložené žiadosti o platbu.

| (38) | S cieľom uľahčiť prípravu plánov a zabezpečiť transparentné pravidlá monitorovania a hodnotenia by sa do príloh k tomuto nariadeniu mal zahrnúť zoznam spoločných ukazovateľov a vzor plánov. Členské štáty by mali mať možnosť používať na stanovenie míľnikov a cieľov vo svojich plánoch príslušné spoločné ukazovatele. Zoznam spoločných ukazovateľov by mal obsahovať spoločné ukazovatele na účely podávania správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia vykonávania plánov a implementácie fondu. |
| --- | --- |

(38)

S cieľom uľahčiť prípravu plánov a zabezpečiť transparentné pravidlá monitorovania a hodnotenia by sa do príloh k tomuto nariadeniu mal zahrnúť zoznam spoločných ukazovateľov a vzor plánov. Členské štáty by mali mať možnosť používať na stanovenie míľnikov a cieľov vo svojich plánoch príslušné spoločné ukazovatele. Zoznam spoločných ukazovateľov by mal obsahovať spoločné ukazovatele na účely podávania správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia vykonávania plánov a implementácie fondu.

| (39) | Fond by sa mal implementovať v súlade so zásadou správneho finančného riadenia vrátane účinného predchádzania podvodom, daňovým podvodom, daňovým únikom, korupcii a konfliktom záujmov a ich stíhania. V prípade porušenia zásad právneho štátu v členských štátoch fond podlieha všeobecnému režimu podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie stanovenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 (17). |
| --- | --- |

(39)

Fond by sa mal implementovať v súlade so zásadou správneho finančného riadenia vrátane účinného predchádzania podvodom, daňovým podvodom, daňovým únikom, korupcii a konfliktom záujmov a ich stíhania. V prípade porušenia zásad právneho štátu v členských štátoch fond podlieha všeobecnému režimu podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie stanovenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 (17).

| (40) | Na účely správneho finančného riadenia by sa pri súčasnom rešpektovaní povahy fondu založenej na výsledkoch mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie a vymáhanie finančných prostriedkov, ako aj pre vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory. Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami podporovanými z fondu bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom. Ak je to uplatniteľné, členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa takáto podpora poskytovala v súlade s pravidlami Únie v oblasti štátnej pomoci. Predovšetkým by mali zabezpečiť, aby sa predchádzalo podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, aby sa tieto odhaľovali a napravovali a aby nedochádzalo k duplicitnému financovaniu z fondu a iných programov Únie. Ak dotknutý členský štát nesplnil plán uspokojivo alebo v prípade závažných nezrovnalostí, konkrétne podvodu, korupcie a konfliktov záujmov v súvislosti s opatreniami podporovanými prostredníctvom fondu, alebo závažného porušenia povinnosti v rámci dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, malo by byť možné pozastavenie a vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, ako aj zníženie a vymáhanie finančnej alokácie. V prípade vypovedania dohody týkajúcej sa finančnej podpory alebo zníženia a vymáhania finančnej alokácie by sa tieto sumy mali prideliť členským štátom do 31. decembra 2033 podľa pravidiel rozdeľovania kvót stanovených v článku 30d ods. 5 smernice 2003/87/ES. Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutia Komisie týkajúce sa pozastavenia a vymáhania vyplatených súm, alebo vypovedania dohôd týkajúcich sa finančnej podpory rešpektovali právo členských štátov na predloženie pripomienok. |
| --- | --- |

(40)

Na účely správneho finančného riadenia by sa pri súčasnom rešpektovaní povahy fondu založenej na výsledkoch mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie a vymáhanie finančných prostriedkov, ako aj pre vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory. Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby využívanie finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami podporovanými z fondu bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom. Ak je to uplatniteľné, členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa takáto podpora poskytovala v súlade s pravidlami Únie v oblasti štátnej pomoci. Predovšetkým by mali zabezpečiť, aby sa predchádzalo podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, aby sa tieto odhaľovali a napravovali a aby nedochádzalo k duplicitnému financovaniu z fondu a iných programov Únie. Ak dotknutý členský štát nesplnil plán uspokojivo alebo v prípade závažných nezrovnalostí, konkrétne podvodu, korupcie a konfliktov záujmov v súvislosti s opatreniami podporovanými prostredníctvom fondu, alebo závažného porušenia povinnosti v rámci dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, malo by byť možné pozastavenie a vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančnej podpory, ako aj zníženie a vymáhanie finančnej alokácie. V prípade vypovedania dohody týkajúcej sa finančnej podpory alebo zníženia a vymáhania finančnej alokácie by sa tieto sumy mali prideliť členským štátom do 31. decembra 2033 podľa pravidiel rozdeľovania kvót stanovených v článku 30d ods. 5 smernice 2003/87/ES. Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutia Komisie týkajúce sa pozastavenia a vymáhania vyplatených súm, alebo vypovedania dohôd týkajúcich sa finančnej podpory rešpektovali právo členských štátov na predloženie pripomienok.

| (41) | Komisia by mala zabezpečiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie. Hoci je v prvom rade zodpovednosťou samotného členského štátu zabezpečiť, aby sa fond implementoval v súlade s príslušným právom Únie a vnútroštátnym právom, Komisia by mala mať v uvedenej súvislosti možnosť získať od členských štátov dostatočné záruky. Na uvedený účel by mali členské štáty pri implementácii fondu zabezpečiť fungovanie účinného a efektívneho systému vnútornej kontroly a mali by vymáhať neoprávnene vyplatené alebo zneužité sumy. Členské štáty by mali mať možnosť využívať v uvedenej súvislosti svoje bežné vnútroštátne systémy rozpočtového riadenia. Členské štáty by mali zhromažďovať, zaznamenávať a uchovávať v elektronickom systéme štandardizované kategórie údajov a informácií, ktoré umožňujú predchádzanie závažným nezrovnalostiam v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými z fondu, konkrétne podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu. Komisia by mala sprístupniť informačný a monitorovací systém vrátane jednotného nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a hodnotenie rizika na účely prístupu k týmto údajom a informáciám a ich analýzy. Komisia by mala podporovať využívanie tohto informačného a monitorovacieho systému na účely všeobecného používania zo strany členských štátov. |
| --- | --- |

(41)

Komisia by mala zabezpečiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie. Hoci je v prvom rade zodpovednosťou samotného členského štátu zabezpečiť, aby sa fond implementoval v súlade s príslušným právom Únie a vnútroštátnym právom, Komisia by mala mať v uvedenej súvislosti možnosť získať od členských štátov dostatočné záruky. Na uvedený účel by mali členské štáty pri implementácii fondu zabezpečiť fungovanie účinného a efektívneho systému vnútornej kontroly a mali by vymáhať neoprávnene vyplatené alebo zneužité sumy. Členské štáty by mali mať možnosť využívať v uvedenej súvislosti svoje bežné vnútroštátne systémy rozpočtového riadenia. Členské štáty by mali zhromažďovať, zaznamenávať a uchovávať v elektronickom systéme štandardizované kategórie údajov a informácií, ktoré umožňujú predchádzanie závažným nezrovnalostiam v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými z fondu, konkrétne podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu. Komisia by mala sprístupniť informačný a monitorovací systém vrátane jednotného nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a hodnotenie rizika na účely prístupu k týmto údajom a informáciám a ich analýzy. Komisia by mala podporovať využívanie tohto informačného a monitorovacieho systému na účely všeobecného používania zo strany členských štátov.

| (42) | Komisia, Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“), Dvor audítorov a v príslušných prípadoch Európska prokuratúra by mali mať možnosť využívať informačný a monitorovací systém v rámci svojich právomocí a práv. |
| --- | --- |

(42)

Komisia, Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“), Dvor audítorov a v príslušných prípadoch Európska prokuratúra by mali mať možnosť využívať informačný a monitorovací systém v rámci svojich právomocí a práv.

| (43) | Členským štátom a Komisii by sa malo umožniť spracúvať osobné údaje len vtedy, keď je to potrebné na účely zabezpečenia absolutória, auditu a kontroly, informácií, komunikácie a zviditeľnenia týkajúcich sa využívania finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami na implementáciu v rámci fondu. Osobné údaje by sa mali spracúvať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (18) alebo nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (19), podľa toho, ktoré je uplatniteľné. |
| --- | --- |

(43)

Členským štátom a Komisii by sa malo umožniť spracúvať osobné údaje len vtedy, keď je to potrebné na účely zabezpečenia absolutória, auditu a kontroly, informácií, komunikácie a zviditeľnenia týkajúcich sa využívania finančných prostriedkov v súvislosti s opatreniami na implementáciu v rámci fondu. Osobné údaje by sa mali spracúvať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (18) alebo nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (19), podľa toho, ktoré je uplatniteľné.

| (44) | V súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (20) a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (21), (Euratom, ES) č. 2185/96 (22) a (EÚ) 2017/1939 (23) majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami vrátane opatrení týkajúcich sa predchádzania podvodom, korupcii a konfliktom záujmov a ich odhaľovania, nápravy a vyšetrovania a prípadne ukladania správnych sankcií. V súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 je OLAF oprávnený vykonávať administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či došlo k podvodu, korupcii, konfliktom záujmov alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
  V súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 je Európska prokuratúra oprávnená vyšetrovať a stíhať podvody, korupciu, konflikty záujmov a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (24). V súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046 má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, OLAF-u, Dvoru audítorov a pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci, Európskej prokuratúre podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939 a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. |
| --- | --- |

(44)

V súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (20) a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (21), (Euratom, ES) č. 2185/96 (22) a (EÚ) 2017/1939 (23) majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami vrátane opatrení týkajúcich sa predchádzania podvodom, korupcii a konfliktom záujmov a ich odhaľovania, nápravy a vyšetrovania a prípadne ukladania správnych sankcií. V súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 je OLAF oprávnený vykonávať administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či došlo k podvodu, korupcii, konfliktom záujmov alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.

V súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 je Európska prokuratúra oprávnená vyšetrovať a stíhať podvody, korupciu, konflikty záujmov a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (24). V súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046 má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, OLAF-u, Dvoru audítorov a pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci, Európskej prokuratúre podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939 a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva.

| (45) | Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou podľa článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení (EÚ, Euratom) 2018/1046 a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu Únie prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien a nepriameho riadenia a zabezpečujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté podľa článku 322 ZFEÚ zahŕňajú aj všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie. |
| --- | --- |

(45)

Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou podľa článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení (EÚ, Euratom) 2018/1046 a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu Únie prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien a nepriameho riadenia a zabezpečujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté podľa článku 322 ZFEÚ zahŕňajú aj všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie.

| (46) | Nariadenie (EÚ) 2021/1060 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(46)

Nariadenie (EÚ) 2021/1060 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (47) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to prispieť k sociálne spravodlivému prechodu ku klimatickej neutralite riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(47)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to prispieť k sociálne spravodlivému prechodu ku klimatickej neutralite riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

Týmto nariadením sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond (ďalej len „fond“) na obdobie od roku 2026 do roku 2032.

Fond poskytuje členským štátom finančnú podporu na opatrenia a investície, ktoré sú zahrnuté do ich sociálno-klimatických plánov (ďalej len „plány“).

Opatrenia a investície podporované z fondu sú prospešné pre domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy, ktorí sú zraniteľní a osobitne postihnutí začlenením emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to najmä pre domácnosti v energetickej chudobe alebo domácnosti v dopravnej chudobe.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „energetická chudoba“ je nedostatočný prístup domácnosti k základným energetickým službám, ktoré sú základom prijateľnej životnej úrovne a prijateľnej úrovne zdravia vrátane primeraného tepla, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách; |
| --- | --- |

1.

„energetická chudoba“ je nedostatočný prístup domácnosti k základným energetickým službám, ktoré sú základom prijateľnej životnej úrovne a prijateľnej úrovne zdravia vrátane primeraného tepla, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej sociálnej politike a iných relevantných politikách;

| 2. | „dopravná chudoba“ je neschopnosť alebo ťažkosti jednotlivcov a domácností hradiť náklady na súkromnú alebo verejnú dopravu, alebo ich nedostatočný či obmedzený prístup k doprave potrebnej pre ich prístup k základným sociálno-ekonomickým službám a činnostiam, a to s prihliadnutím na vnútroštátny a priestorový kontext; |
| --- | --- |

2.

„dopravná chudoba“ je neschopnosť alebo ťažkosti jednotlivcov a domácností hradiť náklady na súkromnú alebo verejnú dopravu, alebo ich nedostatočný či obmedzený prístup k doprave potrebnej pre ich prístup k základným sociálno-ekonomickým službám a činnostiam, a to s prihliadnutím na vnútroštátny a priestorový kontext;

| 3. | „odhadované celkové náklady na plán“ sú odhadované celkové náklady na opatrenia a investície zahrnuté v pláne; |
| --- | --- |

3.

„odhadované celkové náklady na plán“ sú odhadované celkové náklady na opatrenia a investície zahrnuté v pláne;

| 4. | „finančná alokácia“ je nenávratná finančná podpora v rámci fondu, ktorá je k dispozícii na pridelenie alebo ktorá bola pridelená členskému štátu; |
| --- | --- |

4.

„finančná alokácia“ je nenávratná finančná podpora v rámci fondu, ktorá je k dispozícii na pridelenie alebo ktorá bola pridelená členskému štátu;

| 5. | „míľnik“ je kvalitatívny výsledok úsilia, používaný na meranie pokroku dosahovaného pri plnení opatrenia alebo realizovaní investície; |
| --- | --- |

5.

„míľnik“ je kvalitatívny výsledok úsilia, používaný na meranie pokroku dosahovaného pri plnení opatrenia alebo realizovaní investície;

| 6. | „cieľ“ je kvantitatívny výsledok úsilia, používaný na meranie pokroku dosahovaného pri plnení opatrenia alebo realizovaní investície; |
| --- | --- |

6.

„cieľ“ je kvantitatívny výsledok úsilia, používaný na meranie pokroku dosahovaného pri plnení opatrenia alebo realizovaní investície;

| 7. | „energia z obnoviteľných zdrojov“ je energia z obnoviteľných zdrojov podľa vymedzenia v článku 2 druhom pododseku bode 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (25); |
| --- | --- |

7.

„energia z obnoviteľných zdrojov“ je energia z obnoviteľných zdrojov podľa vymedzenia v článku 2 druhom pododseku bode 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (25);

25

| 8. | „domácnosť“ je súkromná domácnosť v zmysle článku 2 bodu 15 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1700 (26); |
| --- | --- |

8.

„domácnosť“ je súkromná domácnosť v zmysle článku 2 bodu 15 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1700 (26);

26

| 9. | „mikropodnik“ je podnik, ktorý zamestnáva menej ako 10 osôb a ktorého ročný obrat alebo ročná súvaha nepresahuje 2 milióny EUR, čo sa vypočíta v súlade s článkami 3 až 6 prílohy I k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 651/2014 (27); |
| --- | --- |

9.

„mikropodnik“ je podnik, ktorý zamestnáva menej ako 10 osôb a ktorého ročný obrat alebo ročná súvaha nepresahuje 2 milióny EUR, čo sa vypočíta v súlade s článkami 3 až 6 prílohy I k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 651/2014 (27);

27

| 10. | „zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti v energetickej chudobe alebo domácnosti vrátane domácností s nízkymi a nižšími strednými príjmami, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú; |
| --- | --- |

10.

„zraniteľné domácnosti“ sú domácnosti v energetickej chudobe alebo domácnosti vrátane domácností s nízkymi a nižšími strednými príjmami, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na obnovu budov, ktoré obývajú;

| 11. | „zraniteľné mikropodniky“ sú mikropodniky, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov alebo z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré na účely svojej činnosti nemajú prostriedky buď na obnovu budov, ktoré obývajú, alebo na nákup vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, alebo na prechod na alternatívne udržateľné druhy dopravy vrátane verejnej dopravy podľa toho, čo je relevantné; |
| --- | --- |

11.

„zraniteľné mikropodniky“ sú mikropodniky, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov alebo z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré na účely svojej činnosti nemajú prostriedky buď na obnovu budov, ktoré obývajú, alebo na nákup vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, alebo na prechod na alternatívne udržateľné druhy dopravy vrátane verejnej dopravy podľa toho, čo je relevantné;

| 12. | „zraniteľní používatelia dopravy“ sú jednotlivci a domácnosti v dopravnej chudobe, ako aj jednotlivci a domácnosti vrátane domácností s nízkymi a nižšími strednými príjmami, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na nákup vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami alebo na prechod na alternatívne udržateľné druhy dopravy vrátane verejnej dopravy; |
| --- | --- |

12.

„zraniteľní používatelia dopravy“ sú jednotlivci a domácnosti v dopravnej chudobe, ako aj jednotlivci a domácnosti vrátane domácností s nízkymi a nižšími strednými príjmami, ktoré sú významne zasiahnuté cenovými vplyvmi začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES a ktoré nemajú prostriedky na nákup vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami alebo na prechod na alternatívne udržateľné druhy dopravy vrátane verejnej dopravy;

| 13. | „obnova budov“ je akýkoľvek druh energetickej obnovy budov, ktorého cieľom je zvýšiť energetickú hospodárnosť budov, ako je izolácia plášťa budovy, teda stien, strechy, podlahy a výmena okien, a inštalácia technických systémov budov v súlade so všetkými príslušnými vnútroštátnymi bezpečnostnými normami vrátane príspevku k plneniu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie); |
| --- | --- |

13.

„obnova budov“ je akýkoľvek druh energetickej obnovy budov, ktorého cieľom je zvýšiť energetickú hospodárnosť budov, ako je izolácia plášťa budovy, teda stien, strechy, podlahy a výmena okien, a inštalácia technických systémov budov v súlade so všetkými príslušnými vnútroštátnymi bezpečnostnými normami vrátane príspevku k plneniu požiadaviek na obnovu stanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie);

| 14. | „technický systém budovy“ je technické vybavenie budovy alebo jednotky budovy na vykurovanie priestoru, chladenie priestoru, vetranie, prípravu teplej úžitkovej vody, automatizáciu a riadenie budovy, výrobu energie z obnoviteľných zdrojov na mieste a jej uskladňovanie alebo kombinácia takéhoto technického vybavenia vrátane tých systémov, ktoré využívajú energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

14.

„technický systém budovy“ je technické vybavenie budovy alebo jednotky budovy na vykurovanie priestoru, chladenie priestoru, vetranie, prípravu teplej úžitkovej vody, automatizáciu a riadenie budovy, výrobu energie z obnoviteľných zdrojov na mieste a jej uskladňovanie alebo kombinácia takéhoto technického vybavenia vrátane tých systémov, ktoré využívajú energiu z obnoviteľných zdrojov;

| 15. | „aktívny odberateľ“ je aktívny odberateľ v zmysle článku 2 bodu 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (28); |
| --- | --- |

15.

„aktívny odberateľ“ je aktívny odberateľ v zmysle článku 2 bodu 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (28);

28

| 16. | „občianske energetické spoločenstvo“ je občianske energetické spoločenstvo v zmysle článku 2 bodu 11 smernice (EÚ) 2019/944; |
| --- | --- |

16.

„občianske energetické spoločenstvo“ je občianske energetické spoločenstvo v zmysle článku 2 bodu 11 smernice (EÚ) 2019/944;

| 17. | „komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov“ je komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 16 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

17.

„komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov“ je komunita vyrábajúca energiu z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 16 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 18. | „partnerské obchodovanie s energiou z obnoviteľných zdrojov“ je partnerské obchodovanie s energiou z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 18 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

18.

„partnerské obchodovanie s energiou z obnoviteľných zdrojov“ je partnerské obchodovanie s energiou z obnoviteľných zdrojov v zmysle článku 2 bodu 18 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 19. | „vozidlo s nulovými a nízkymi emisiami“ je vozidlo s nulovými a nízkymi emisiami v zmysle článku 3 ods. 1 písm. m) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (29). |
| --- | --- |

19.

„vozidlo s nulovými a nízkymi emisiami“ je vozidlo s nulovými a nízkymi emisiami v zmysle článku 3 ods. 1 písm. m) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (29).

29

Článok 3

Ciele

1.   Všeobecným cieľom fondu je prispieť k sociálne spravodlivému prechodu ku klimatickej neutralite riešením sociálnych vplyvov začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES.

2.   Osobitnými cieľmi fondu je podporovať zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy prostredníctvom dočasnej priamej podpory príjmu a prostredníctvom opatrení a investícií určených na zvýšenie energetickej efektívnosti budov, dekarbonizáciu vykurovania a chladenia budov, a to aj prostredníctvom integrácie výroby a uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov v budovách, a poskytovať lepší prístup k mobilite a doprave s nulovými a nízkymi emisiami.

KAPITOLA II

Sociálno-klimatické plány

Článok 4

Sociálno-klimatické plány

1.   Každý členský štát predloží Komisii svoj plán. Plán obsahuje ucelený súbor existujúcich alebo nových vnútroštátnych opatrení a investícií na riešenie vplyvu stanovovania cien uhlíka na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy s cieľom zabezpečiť cenovo dostupné vykurovanie, chladenie a mobilitu a zároveň doplniť a zrýchliť opatrenia potrebné na splnenie cieľov Únie v oblasti klímy.

2.   Každý členský štát zabezpečí súlad medzi svojím plánom a svojím aktualizovaným integrovaným národným energetickým a klimatickým plánom uvedeným v článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

3.   Plán môže zahŕňať vnútroštátne opatrenia poskytujúce dočasnú priamu podporu príjmu pre zraniteľné domácnosti a zraniteľných používateľov dopravy s cieľom znížiť dosah zvýšenia cien fosílnych palív, ktoré vyplýva zo začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES.

4.   Plán zahŕňa vnútroštátne a v relevantných prípadoch miestne a regionálne opatrenia a investície v súlade s článkom 8 na účely:

| a) | obnovy budov a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby a uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

a)

obnovy budov a dekarbonizácie vykurovania a chladenia budov vrátane integrácie výroby a uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov;

| b) | intenzívnejšieho využívania mobility a dopravy s nulovými a nízkymi emisiami. |
| --- | --- |

b)

intenzívnejšieho využívania mobility a dopravy s nulovými a nízkymi emisiami.

5.   Ak členský štát už zaviedol národný systém obchodovania s emisiami pre odvetvie budov a odvetvie cestnej dopravy alebo uhlíkovú daň, zavedené vnútroštátne opatrenia na zmiernenie sociálnych vplyvov a výziev sa môžu zahrnúť do plánu za predpokladu, že sú v súlade s týmto nariadením.

Článok 5

Verejná konzultácia

1.   Každý členský štát predloží Komisii plán po verejnej konzultácii s miestnymi a regionálnymi orgánmi, zástupcami hospodárskych a sociálnych partnerov, príslušnými organizáciami občianskej spoločnosti, mládežníckymi organizáciami a inými zainteresovanými stranami. Každý členský štát uskutoční uvedenú konzultáciu v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s vnútroštátnym právnym rámcom daného členského štátu.

2.   Každý členský štát zahrnie do svojho plánu súhrn:

| a) | konzultácie uskutočnenej podľa odseku 1; a |
| --- | --- |

a)

konzultácie uskutočnenej podľa odseku 1; a

| b) | toho, ako sa príspevok zainteresovaných strán, ktoré sa zúčastnili na konzultácii, odráža v pláne. |
| --- | --- |

b)

toho, ako sa príspevok zainteresovaných strán, ktoré sa zúčastnili na konzultácii, odráža v pláne.

3.   Komisia na účely článku 16 ods. 3 posúdi, či bol plán vypracovaný po konzultácii so zainteresovanými stranami v súlade s odsekom 1 tohto článku.

4.   Komisia podporuje členské štáty poskytovaním príkladov osvedčených postupov konzultácií o plánoch v súlade s článkom 6 ods. 4

Článok 6

Obsah sociálno-klimatických plánov

1.   V plánoch sa stanovujú tieto prvky:

| a) | konkrétne opatrenia a investície v súlade s článkami 4 a 8 na zníženie účinkov uvedených v písmene d) tohto odseku spolu s vysvetlením, ako by uvedené opatrenia a investície účinne prispievali k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 3 v rámci celkového stanovovania príslušných politík členského štátu; |
| --- | --- |

a)

konkrétne opatrenia a investície v súlade s článkami 4 a 8 na zníženie účinkov uvedených v písmene d) tohto odseku spolu s vysvetlením, ako by uvedené opatrenia a investície účinne prispievali k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 3 v rámci celkového stanovovania príslušných politík členského štátu;

| b) | v relevantných prípadoch konkrétne, vzájomne súdržné a posilnené sprievodné opatrenia na realizáciu opatrení a investícií a zníženie účinkov uvedených v písmene d); |
| --- | --- |

b)

v relevantných prípadoch konkrétne, vzájomne súdržné a posilnené sprievodné opatrenia na realizáciu opatrení a investícií a zníženie účinkov uvedených v písmene d);

| c) | informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní opatrení a investícií z iných zdrojov Únie, medzinárodných, verejných alebo v relevantnom prípade súkromných zdrojov, ktorými sa prispieva na opatrenia a investície uvedené v pláne, vrátane informácií o dočasnej priamej podpore príjmu; |
| --- | --- |

c)

informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní opatrení a investícií z iných zdrojov Únie, medzinárodných, verejných alebo v relevantnom prípade súkromných zdrojov, ktorými sa prispieva na opatrenia a investície uvedené v pláne, vrátane informácií o dočasnej priamej podpore príjmu;

| d) | odhad pravdepodobných účinkov zvýšenia cien vyplývajúceho zo začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES na domácnosti, najmä na výskyt energetickej chudoby a dopravnej chudoby, a na mikropodniky; tieto účinky sa majú analyzovať na príslušnej územnej úrovni vymedzenej každým členským štátom, pričom sa zohľadnia národné špecifiká a prvky, ako je prístup k verejnej doprave a základným službám, a identifikujú sa najviac postihnuté oblasti; |
| --- | --- |

d)

odhad pravdepodobných účinkov zvýšenia cien vyplývajúceho zo začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES na domácnosti, najmä na výskyt energetickej chudoby a dopravnej chudoby, a na mikropodniky; tieto účinky sa majú analyzovať na príslušnej územnej úrovni vymedzenej každým členským štátom, pričom sa zohľadnia národné špecifiká a prvky, ako je prístup k verejnej doprave a základným službám, a identifikujú sa najviac postihnuté oblasti;

| e) | odhadovaný počet a identifikácia zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy; |
| --- | --- |

e)

odhadovaný počet a identifikácia zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy;

| f) | vysvetlenie, ako sa majú vymedzenia energetickej chudoby a dopravnej chudoby uplatňovať na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

f)

vysvetlenie, ako sa majú vymedzenia energetickej chudoby a dopravnej chudoby uplatňovať na vnútroštátnej úrovni;

| g) | ak sa v pláne stanovujú opatrenia podľa článku 4 ods. 3, kritériá na identifikáciu oprávnených konečných príjemcov, plánovaná lehota pre dotknuté opatrenia a ich odôvodnenie na základe kvantitatívneho odhadu a kvalitatívneho vysvetlenia toho, ako podľa očakávaní uvedené opatrenia znížia energetickú chudobu, dopravnú chudobu a zraniteľnosť domácností v súvislosti so zvýšením cien cestnej dopravy a vykurovacích palív; |
| --- | --- |

g)

ak sa v pláne stanovujú opatrenia podľa článku 4 ods. 3, kritériá na identifikáciu oprávnených konečných príjemcov, plánovaná lehota pre dotknuté opatrenia a ich odôvodnenie na základe kvantitatívneho odhadu a kvalitatívneho vysvetlenia toho, ako podľa očakávaní uvedené opatrenia znížia energetickú chudobu, dopravnú chudobu a zraniteľnosť domácností v súvislosti so zvýšením cien cestnej dopravy a vykurovacích palív;

| h) | plánované míľniky, ciele a orientačný komplexný harmonogram vykonávania opatrení a investícií, ktoré sa majú dokončiť do 31. júla 2032; |
| --- | --- |

h)

plánované míľniky, ciele a orientačný komplexný harmonogram vykonávania opatrení a investícií, ktoré sa majú dokončiť do 31. júla 2032;

| i) | v prípade potreby harmonogram postupného znižovania podpory pre vozidlá s nízkymi emisiami; |
| --- | --- |

i)

v prípade potreby harmonogram postupného znižovania podpory pre vozidlá s nízkymi emisiami;

| j) | odhadované celkové náklady na plán podložené náležitým odôvodnením a vysvetleniami, ako sú v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vplyvu plánu; |
| --- | --- |

j)

odhadované celkové náklady na plán podložené náležitým odôvodnením a vysvetleniami, ako sú v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vplyvu plánu;

| k) | plánovaný národný príspevok na odhadované celkové náklady na plán vypočítaný v súlade s článkom 15; |
| --- | --- |

k)

plánovaný národný príspevok na odhadované celkové náklady na plán vypočítaný v súlade s článkom 15;

| l) | s výnimkou opatrení uvedených v článku 4 ods. 3 tohto nariadenia vysvetlenie, ako sa v pláne zabezpečuje, aby žiadne z opatrení ani investícií nespôsobili významné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852; |
| --- | --- |

l)

s výnimkou opatrení uvedených v článku 4 ods. 3 tohto nariadenia vysvetlenie, ako sa v pláne zabezpečuje, aby žiadne z opatrení ani investícií nespôsobili významné narušenie plnenia environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852;

| m) | opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu, najmä navrhovaných míľnikov a cieľov, relevantné spoločné ukazovatele uvedené v prílohe IV, a ak žiadny z týchto ukazovateľov nie je pre konkrétne opatrenie alebo investíciu relevantný, doplňujúce individuálne ukazovatele navrhnuté dotknutým členským štátom; |
| --- | --- |

m)

opatrenia na účinné monitorovanie a vykonávanie plánu zo strany dotknutého členského štátu, najmä navrhovaných míľnikov a cieľov, relevantné spoločné ukazovatele uvedené v prílohe IV, a ak žiadny z týchto ukazovateľov nie je pre konkrétne opatrenie alebo investíciu relevantný, doplňujúce individuálne ukazovatele navrhnuté dotknutým členským štátom;

| n) | na účely prípravy, a ak je to možné, na účely vykonávania plánu, zhrnutie procesu verejnej konzultácie uvedeného v článku 5; |
| --- | --- |

n)

na účely prípravy, a ak je to možné, na účely vykonávania plánu, zhrnutie procesu verejnej konzultácie uvedeného v článku 5;

| o) | vysvetlenie systému členského štátu na predchádzanie podvodu, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu pri využívaní finančnej alokácie poskytnutej v rámci fondu a opatrení zameraných na zabránenie dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie; |
| --- | --- |

o)

vysvetlenie systému členského štátu na predchádzanie podvodu, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu pri využívaní finančnej alokácie poskytnutej v rámci fondu a opatrení zameraných na zabránenie dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie;

| p) | ak je to vhodné a relevantné, vysvetlenie, ako sa v pláne zohľadnili geografické špecifiká, ako sú ostrovy, najvzdialenejšie regióny a územia, vidiecke oblasti alebo vzdialené regióny, menej prístupné periférie, horské oblasti či zaostávajúce oblasti; |
| --- | --- |

p)

ak je to vhodné a relevantné, vysvetlenie, ako sa v pláne zohľadnili geografické špecifiká, ako sú ostrovy, najvzdialenejšie regióny a územia, vidiecke oblasti alebo vzdialené regióny, menej prístupné periférie, horské oblasti či zaostávajúce oblasti;

| q) | ak je to relevantné, vysvetlenie, ako sa opatrenia a investície zameriavajú na riešenie rodovej nerovnosti. |
| --- | --- |

q)

ak je to relevantné, vysvetlenie, ako sa opatrenia a investície zameriavajú na riešenie rodovej nerovnosti.

2.   Plán môže zahŕňať opatrenia technickej pomoci potrebné na účinnú správu a vykonávanie opatrení a investícií.

3.   Plán musí byť v súlade s informáciami a záväzkami členského štátu v rámci:

| a) | akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv; |
| --- | --- |

a)

akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv;

| b) | jeho programov politiky súdržnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/1060; |
| --- | --- |

b)

jeho programov politiky súdržnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/1060;

| c) | jeho plánu obnovy a odolnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/241; |
| --- | --- |

c)

jeho plánu obnovy a odolnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/241;

| d) | jeho plánu obnovy budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie); |
| --- | --- |

d)

jeho plánu obnovy budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie);

| e) | jeho aktualizovaného integrovaného národného energetického a klimatického plánu podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999; a |
| --- | --- |

e)

jeho aktualizovaného integrovaného národného energetického a klimatického plánu podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999; a

| f) | jeho plánov spravodlivej transformácie územia podľa nariadenia (EÚ) 2021/1056. |
| --- | --- |

f)

jeho plánov spravodlivej transformácie územia podľa nariadenia (EÚ) 2021/1056.

4.   Počas prípravy plánov Komisia zorganizuje výmenu osvedčených postupov, ktorá sa bude okrem iného týkať nákladovo efektívnych opatrení a investícií, ktoré sa majú do plánov zahrnúť. Členské štáty môžu požiadať o technickú podporu v rámci Európskeho nástroja miestnej pomoci v oblasti energie (ELENA) zriadeného dohodou medzi Komisiou a Európskou investičnou bankou v roku 2009 alebo v rámci Nástroja technickej podpory zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/240 (30).

5.   Na účely odseku 1 písm. l) tohto článku Komisia poskytne členským štátom technické usmernenia prispôsobené rozsahu pôsobnosti fondu, ktoré sa týkajú súladu opatrení a investícií so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852.

6.   S cieľom pomôcť členským štátom pri poskytovaní informácií uvedených v odseku 1 písm. d) tohto článku Komisia poskytne spoločnú hodnotu, ktorá má slúžiť ako odhad ceny uhlíka vyplývajúcej zo začlenenia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov, z odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES.

7.   Každý členský štát používa pre plán vzor stanovený v prílohe V.

KAPITOLA III

Podpora z fondu na sociálno-klimatické plány

Článok 7

Zásady, ktorými sa riadi fond

1.   Z fondu sa poskytuje finančná podpora členským štátom na financovanie opatrení a investícií stanovených v ich plánoch.

2.   Vyplatenie finančnej podpory podľa odseku 1 tohto článku každému členskému štátu je podmienené tým, že daný členský štát dosiahne míľniky a ciele, pokiaľ ide o opatrenia a investície v súlade s článkom 8 tohto nariadenia. Uvedené míľniky a ciele musia byť zlučiteľné s cieľmi Únie v oblasti klímy, ako aj s cieľom stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119 a musia zahŕňať najmä:

| a) | energetickú efektívnosť; |
| --- | --- |

a)

energetickú efektívnosť;

| b) | obnovu budov; |
| --- | --- |

b)

obnovu budov;

| c) | mobilitu a dopravu s nulovými a nízkymi emisiami; |
| --- | --- |

c)

mobilitu a dopravu s nulovými a nízkymi emisiami;

| d) | zníženie emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- |

d)

zníženie emisií skleníkových plynov;

| e) | zníženie počtu zraniteľných domácností, najmä domácností v energetickej chudobe, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy. |
| --- | --- |

e)

zníženie počtu zraniteľných domácností, najmä domácností v energetickej chudobe, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy.

3.   Z fondu sa podporujú len opatrenia a investície, ktoré sú v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852.

4.   Opatreniami a investíciami podporovanými z fondu sa znižuje závislosť od fosílnych palív a v relevantných prípadoch sa nimi prispieva k vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv, ako aj k udržateľným a kvalitným pracovným miestam v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú opatrenia a investície fondu.

Článok 8

Oprávnené opatrenia a investície, ktoré sa majú zahrnúť do sociálno-klimatických plánov

1.   Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov na plán zahrnúť tieto opatrenia a investície s trvalým vplyvom za predpokladu, že sú zamerané predovšetkým na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľných používateľov dopravy a že sú určené na:

| a) | podporu obnovy budov, najmä v prípade zraniteľných domácností a zraniteľných mikropodnikov, ktoré využívajú budovy s najhoršou hospodárnosťou, a to aj pokiaľ ide o nájomníkov a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch; |
| --- | --- |

a)

podporu obnovy budov, najmä v prípade zraniteľných domácností a zraniteľných mikropodnikov, ktoré využívajú budovy s najhoršou hospodárnosťou, a to aj pokiaľ ide o nájomníkov a ľudí žijúcich v sociálnych bytoch;

| b) | podporu prístupu k cenovo dostupnému energeticky efektívnemu bývaniu vrátane sociálneho bývania; |
| --- | --- |

b)

podporu prístupu k cenovo dostupnému energeticky efektívnemu bývaniu vrátane sociálneho bývania;

| c) | prispievanie k dekarbonizácii vykurovania a chladenia budov a varenia v nich, napríklad prostredníctvom elektrifikácie, a to zabezpečovaním prístupu k cenovo dostupným a energeticky účinným systémom a integráciou výroby a uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, občianskych energetických spoločenstiev a ďalších aktívnych odberateľov s cieľom podporiť využívanie vlastnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov, ako je spoločné využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a partnerské obchodovanie s energiou z obnoviteľných zdrojov, pripojenie k inteligentným sieťam a sieťam diaľkového vykurovania, čo prispieva k dosiahnutiu úspor energie alebo k znižovaniu energetickej chudoby; |
| --- | --- |

c)

prispievanie k dekarbonizácii vykurovania a chladenia budov a varenia v nich, napríklad prostredníctvom elektrifikácie, a to zabezpečovaním prístupu k cenovo dostupným a energeticky účinným systémom a integráciou výroby a uskladňovania energie z obnoviteľných zdrojov, a to aj prostredníctvom komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, občianskych energetických spoločenstiev a ďalších aktívnych odberateľov s cieľom podporiť využívanie vlastnej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov, ako je spoločné využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a partnerské obchodovanie s energiou z obnoviteľných zdrojov, pripojenie k inteligentným sieťam a sieťam diaľkového vykurovania, čo prispieva k dosiahnutiu úspor energie alebo k znižovaniu energetickej chudoby;

| d) | poskytovanie cielených, prístupných a cenovo dostupných informácií, vzdelávania, osvety a poradenstva o nákladovo efektívnych opatreniach a investíciách, dostupnej podpore obnovy budov a energetickej efektívnosti, ako aj udržateľných a cenovo dostupných alternatívach mobility a dopravy; |
| --- | --- |

d)

poskytovanie cielených, prístupných a cenovo dostupných informácií, vzdelávania, osvety a poradenstva o nákladovo efektívnych opatreniach a investíciách, dostupnej podpore obnovy budov a energetickej efektívnosti, ako aj udržateľných a cenovo dostupných alternatívach mobility a dopravy;

| e) | podporu verejných a súkromných subjektov vrátane poskytovateľov sociálneho bývania, najmä verejno-súkromných družstiev, pri vývoji a poskytovaní cenovo dostupných riešení v oblasti energetickej efektívnosti a vhodných finančných nástrojov v súlade so sociálnymi cieľmi fondu; |
| --- | --- |

e)

podporu verejných a súkromných subjektov vrátane poskytovateľov sociálneho bývania, najmä verejno-súkromných družstiev, pri vývoji a poskytovaní cenovo dostupných riešení v oblasti energetickej efektívnosti a vhodných finančných nástrojov v súlade so sociálnymi cieľmi fondu;

| f) | poskytnutie prístupu k vozidlám s nulovými a nízkymi emisiami a bicyklom, a to pri zachovaní technologickej neutrality, vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup, ako aj na rozvoj primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry, najmä, ak je to relevantné z hľadiska nákupu vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, infraštruktúry na nabíjanie a dopĺňanie paliva a rozvoja trhu s ojazdenými vozidlami s nulovými emisiami; členské štáty sa usilujú zabezpečiť, aby sa v prípade, že vozidlá s nulovými emisiami predstavujú cenovo dostupné a realizovateľné riešenie, v plánoch uprednostňovala podpora takýchto vozidiel; |
| --- | --- |

f)

poskytnutie prístupu k vozidlám s nulovými a nízkymi emisiami a bicyklom, a to pri zachovaní technologickej neutrality, vrátane finančnej podpory alebo fiškálnych stimulov na ich nákup, ako aj na rozvoj primeranej verejnej a súkromnej infraštruktúry, najmä, ak je to relevantné z hľadiska nákupu vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, infraštruktúry na nabíjanie a dopĺňanie paliva a rozvoja trhu s ojazdenými vozidlami s nulovými emisiami; členské štáty sa usilujú zabezpečiť, aby sa v prípade, že vozidlá s nulovými emisiami predstavujú cenovo dostupné a realizovateľné riešenie, v plánoch uprednostňovala podpora takýchto vozidiel;

| g) | stimulovanie využívania cenovo dostupnej a prístupnej verejnej dopravy a podporu súkromných a verejných subjektov vrátane družstiev pri rozvoji a poskytovaní udržateľnej mobility na požiadanie, služieb spoločnej mobility a možností aktívnej mobility. |
| --- | --- |

g)

stimulovanie využívania cenovo dostupnej a prístupnej verejnej dopravy a podporu súkromných a verejných subjektov vrátane družstiev pri rozvoji a poskytovaní udržateľnej mobility na požiadanie, služieb spoločnej mobility a možností aktívnej mobility.

2.   Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na opatrenia na poskytovanie priamej podpory príjmu zraniteľným domácnostiam a zraniteľným používateľom dopravy s cieľom znížiť vplyv zvýšenia cien cestnej dopravy a vykurovacích palív. Takáto podpora je dočasná a postupne sa znižuje. Členské štáty môžu poskytovať dočasnú priamu podporu príjmu, ak ich plány obsahujú opatrenia alebo investície zamerané na tieto zraniteľné domácnosti a zraniteľných používateľov dopravy v súlade s článkom 8 ods. 1 tohto nariadenia. Takáto podpora sa obmedzuje na priamy vplyv zahrnutia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Náklady na opatrenia na poskytovanie dočasnej priamej podpory príjmu nesmú predstavovať viac ako 37,5 % odhadovaných celkových nákladov na plán, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 písm. j) tohto nariadenia.

3.   Členské štáty môžu do odhadovaných celkových nákladov na plány zahrnúť náklady na technickú pomoc na pokrytie výdavkov súvisiacich s činnosťami odbornej prípravy, programovania, monitorovania, kontroly, auditu a hodnotenia, ktoré sú potrebné na riadenie fondu a dosiahnutie jeho cieľov, napríklad výdavkov na štúdie, informačné technológie, verejné konzultácie so zainteresovanými stranami a informačné a komunikačné činnosti. Náklady na takúto technickú pomoc predstavujú najviac 2,5 % odhadovaných celkových nákladov na plán, ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 písm. j).

Článok 9

Prenesenie výhod na domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy

1.   Členské štáty môžu do plánov zahrnúť podporu poskytovanú prostredníctvom iného verejného alebo súkromného subjektu, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy, za predpokladu, že tieto subjekty vykonávajú opatrenia a investície, ktoré sú v konečnom dôsledku prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľných používateľov dopravy.

2.   Členské štáty poskytnú potrebné zákonné a zmluvné záruky na zabezpečenie toho, aby sa celá výhoda preniesla na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľných používateľov dopravy.

Článok 10

Zdroje fondu

1.   V súlade s článkom 10a ods. 8b a článkom 30d ods. 3 a 4 smernice 2003/87/ES sa na implementáciu fondu v období od 1. januára 2026 do 31. decembra 2032 poskytne maximálna suma 65 000 000 000 EUR v bežných cenách. Uvedená suma predstavuje vonkajšie pripísané príjmy na účely článku 21 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 bez toho, aby bol dotknutý článok 30d ods. 4 šiesty pododsek smernice 2003/87/ES.

Ročné sumy pridelené fondu v rámci maximálnej sumy stanovenej v prvom pododseku tohto odseku nesmú presiahnuť sumy uvedené v článku 30d ods. 4 štvrtom pododseku smernice 2003/87/ES.

Ak sa systém obchodovania s emisiami zriadený v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES odloží do roku 2028 podľa článku 30k uvedenej smernice, predstavuje maximálna suma, ktorá sa má sprístupniť fondu, 54 600 000 000 EUR a ročné sumy pridelené fondu nesmú presiahnuť príslušné sumy uvedené v článku 30d ods. 4 piatom pododseku smernice 2003/87/ES.

2.   Odchylne od článku 22 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 a bez toho, aby bol dotknutý článok 19 tohto nariadenia, sa viazané rozpočtové prostriedky pokrývajúce príslušnú maximálnu sumu uvedenú v odseku 1 tohto článku sprístupnia automaticky na začiatku každého rozpočtového roka počnúc 1. januárom 2026 až do výšky príslušných uplatniteľných ročných súm uvedených v odseku 1 druhom a treťom pododseku.

3.   Zo súm uvedených v odseku 1 sa môžu kryť aj výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré si vyžaduje riadenie fondu a plnenie jeho cieľov, najmä so štúdiami, stretnutiami expertov, konzultáciami so zainteresovanými stranami, informačnými a komunikačnými akciami vrátane osvetových akcií a inštitucionálnej komunikácie o politických prioritách Únie, pokiaľ súvisia s cieľmi tohto nariadenia, výdavky spojené so sieťami informačných technológií zameranými na spracovanie a výmenu informácií, výdavky spojené s inštitucionálnymi nástrojmi informačných technológií, ako aj všetky ďalšie výdavky na technickú a administratívnu pomoc, ktoré Komisii vznikajú na účely riadenia fondu. Výdavky môžu pokrývať aj náklady na iné podporné činnosti, ako je kontrola kvality a monitorovanie projektov na mieste, a náklady na partnerské poradenstvo a expertov na účely posúdenia a vykonávania oprávnených akcií.

Článok 11

Zdroje z programov so zdieľaným riadením a do takýchto programov a využitie zdrojov

1.   Na žiadosť členských štátov možno do fondu previesť zdroje, ktoré boli členským štátom pridelené v rámci zdieľaného riadenia, za podmienok stanovených v príslušných ustanoveniach nariadenia (EÚ) 2021/1060. Komisia implementuje uvedené zdroje priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046. Tieto zdroje sa použijú výlučne v prospech dotknutého členského štátu.

2.   Členské štáty môžu vo svojich plánoch predložených v súlade s článkom 4 ods. 1 tohto nariadenia požiadať o prevod najviac 15 % ich maximálnej ročnej finančnej alokácie do fondov v rámci zdieľaného riadenia stanovených v nariadení (EÚ) 2021/1060. Z prevedených zdrojov sa financujú opatrenia a investície uvedené v článku 8 tohto nariadenia, pričom sa implementujú v súlade s pravidlami fondov, do ktorých sa dané zdroje prevádzajú. Členské štáty prevádzajú zdroje prostredníctvom zmeny jedného alebo viacerých programov s výnimkou programov v rámci cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) v súlade s článkom 26a nariadenia (EÚ) 2021/1060 a implementujú sa v súlade s pravidlami stanovenými v uvedenom nariadení a pravidlami fondov, do ktorých sa zdroje prevádzajú.

3.   Členské štáty môžu poveriť riadiace orgány programov politiky súdržnosti podľa nariadenia (EÚ) 2021/1060 vykonávaním opatrení a investícií, v prípade ktorých sa využíva fond, ak je to vhodné vzhľadom na synergie s uvedenými programami politiky súdržnosti a v súlade s cieľmi fondu. Členské štáty uvedú vo svojich plánoch svoj zámer poveriť uvedené orgány. V takýchto prípadoch sa existujúce systémy riadenia a kontroly zavedené členskými štátmi a oznámené Komisii považujú za systémy spĺňajúce požiadavky tohto nariadenia.

4.   Členské štáty môžu do svojich plánov ako časť odhadovaných celkových nákladov zahrnúť platby za dodatočnú technickú podporu podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2021/240 a výšku peňažného príspevku na účely zložky v zodpovednosti členských štátov podľa príslušných ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 (31). Uvedené náklady nesmú presiahnuť 4 % maximálnej finančnej alokácie na plán a príslušné opatrenia stanovené v pláne musia byť v súlade s týmto nariadením.

Článok 12

Implementácia

Fond implementuje Komisia v rámci priameho riadenia v súlade s príslušnými pravidlami prijatými podľa článku 322 ZFEÚ, najmä s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046 a s nariadením (EÚ, Euratom) 2020/2092 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie.

Článok 13

Doplnkovosť a doplnkové financovanie

1.   Podpora v rámci fondu dopĺňa podporu poskytovanú v rámci iných fondov, programov a nástrojov Únie. Opatrenia a investície podporované v rámci fondu môžu získať podporu z iných fondov, programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady.

2.   Podpora z fondu vrátane dočasnej priamej podpory príjmu uvedenej v článku 4 ods. 3 je doplnková a nenahrádza opakujúce sa vnútroštátne rozpočtové výdavky.

3.   V prípade technickej pomoci členským štátom sa administratívne náklady priamo spojené s vykonávaním plánu nepovažujú za opakujúce sa vnútroštátne rozpočtové výdavky.

Článok 14

Maximálna finančná alokácia

1.   Maximálna finančná alokácia sa vypočíta pre každý členský štát v súlade s článkom 10 a ako sa uvádza v prílohách I a II.

2.   Na vykonávanie svojho plánu môže každý členský štát predložiť žiadosť až do výšky svojej maximálnej finančnej alokácie.

Článok 15

Národný príspevok na odhadované celkové náklady

Členské štáty prispievajú prinajmenšom do výšky 25 % odhadovaných celkových nákladov na svoje plány.

Článok 16

Posúdenie Komisiou

1.   Komisia posúdi plán a v relevantnom prípade akúkoľvek zmenu uvedeného plánu predloženú zo strany členského štátu v súlade s článkom 18 z hľadiska súladu s týmto nariadením. Pri vykonávaní uvedeného posúdenia Komisia koná v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom. Komisia môže predložiť pripomienky alebo požiadať o dodatočné informácie do dvoch mesiacov od dátumu predloženia plánu zo strany členského štátu. Členský štát poskytne požadované dodatočné informácie a v prípade potreby môže plán prepracovať, a to aj po jeho predložení. Členský štát a Komisia sa môžu dohodnúť na predĺžení lehoty na posúdenie o primerané obdobie, ak je to potrebné.

2.   Komisia posúdi, či prevody požadované v súlade s článkom 11 spĺňajú ciele tohto nariadenia.

3.   Komisia posúdi relevantnosť, účinnosť, efektívnosť a koherentnosť plánu s prihliadnutím na osobitné výzvy a finančnú alokáciu členského štátu takto:

| a) | na účely posúdenia relevantnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:






  i) | či plán predstavuje primeranú reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte v dôsledku zahrnutia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to najmä domácnosti v energetickej chudobe alebo domácnosti v dopravnej chudobe, s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom na ciele Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050; |
| --- | --- | --- |

a)

na účely posúdenia relevantnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:

i)

či plán predstavuje primeranú reakciu na sociálny vplyv a výzvy, ktorým čelia zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy v dotknutom členskom štáte v dôsledku zahrnutia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to najmä domácnosti v energetickej chudobe alebo domácnosti v dopravnej chudobe, s náležitým zohľadnením výziev identifikovaných v posúdeniach Komisie týkajúcich sa aktualizácie integrovaného národného energetického a klimatického plánu dotknutého členského štátu a jeho pokroku podľa článku 9 ods. 3 a článkov 13 a 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako aj v odporúčaniach Komisie členským štátom vydaných podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vzhľadom na ciele Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a na dlhodobý cieľ klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050;

| ii) | či sa očakáva, že sa plánom zabezpečí, aby opatrenia a investície zahrnuté do plánu výrazne nenarušovali plnenie environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852, a či plán pomôže znížiť závislosť od fosílnych palív; |
| --- | --- |

ii)

či sa očakáva, že sa plánom zabezpečí, aby opatrenia a investície zahrnuté do plánu výrazne nenarušovali plnenie environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852, a či plán pomôže znížiť závislosť od fosílnych palív;

| iii) | či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré prispievajú k zelenej transformácii vrátane riešenia sociálnych vplyvov a výziev, ktoré z nej vyplývajú, a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030, ako aj dlhodobého cieľa klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050 a míľnikov stratégie Únie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu do roku 2030; |
| --- | --- |

iii)

či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré prispievajú k zelenej transformácii vrátane riešenia sociálnych vplyvov a výziev, ktoré z nej vyplývajú, a najmä k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030, ako aj dlhodobého cieľa klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050 a míľnikov stratégie Únie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu do roku 2030;

| b) | na účely posúdenia účinnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:






  i) | či sa očakáva, že plán bude mať v členskom štáte trvalý vplyv v súvislosti s výzvami, ktorými sa uvedený plán zaoberá, a to v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a dlhodobým cieľom klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, a to najmä domácnosti v energetickej chudobe alebo domácnosti v dopravnej chudobe; |
| --- | --- | --- |

b)

na účely posúdenia účinnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:

i)

či sa očakáva, že plán bude mať v členskom štáte trvalý vplyv v súvislosti s výzvami, ktorými sa uvedený plán zaoberá, a to v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a dlhodobým cieľom klimatickej neutrality v Únii najneskôr do roku 2050, a najmä na zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy, a to najmä domácnosti v energetickej chudobe alebo domácnosti v dopravnej chudobe;

| ii) | či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany členského štátu zabezpečia účinné monitorovanie a vykonávanie plánu vrátane plánovaného harmonogramu, míľnikov a cieľov a súvisiacich ukazovateľov; |
| --- | --- |

ii)

či sa očakáva, že opatrenia navrhnuté zo strany členského štátu zabezpečia účinné monitorovanie a vykonávanie plánu vrátane plánovaného harmonogramu, míľnikov a cieľov a súvisiacich ukazovateľov;

| iii) | či sú opatrenia a investície navrhované zo strany členského štátu konzistentné a v súlade s požiadavkami smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie), smernice (EÚ) 2018/2001, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES (32) a smernice 2010/31/EÚ; a |
| --- | --- |

iii)

či sú opatrenia a investície navrhované zo strany členského štátu konzistentné a v súlade s požiadavkami smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie), smernice (EÚ) 2018/2001, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES (32) a smernice 2010/31/EÚ; a

| iv) | či opatrenia a investície navrhnuté členským štátom podporujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a konzistentnosť s nástrojmi Únie uvedenými v článku 6 ods. 3; |
| --- | --- |

iv)

či opatrenia a investície navrhnuté členským štátom podporujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a konzistentnosť s nástrojmi Únie uvedenými v článku 6 ods. 3;

| c) | na účely posúdenia efektívnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:






  i) | či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené zo strany členského štátu odôvodnené, realistické, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu, a to aj s ohľadom na národné špecifiká, ktoré by mohli mať vplyv na náklady uvedené v pláne; |
| --- | --- | --- |

c)

na účely posúdenia efektívnosti Komisia zohľadní tieto kritériá:

i)

či je odôvodnenie výšky odhadovaných celkových nákladov na plán predložené zo strany členského štátu odôvodnené, realistické, v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vnútroštátnemu environmentálnemu a sociálnemu vplyvu, a to aj s ohľadom na národné špecifiká, ktoré by mohli mať vplyv na náklady uvedené v pláne;

| ii) | či sa očakáva, že opatreniami navrhnutými zo strany členského štátu sa pri využívaní finančnej alokácie poskytovanej v rámci fondu bude predchádzať korupcii, podvodom a konfliktom záujmov a budú sa odhaľovať a naprávať, a to vrátane opatrení zameraných na zabránenie dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie; |
| --- | --- |

ii)

či sa očakáva, že opatreniami navrhnutými zo strany členského štátu sa pri využívaní finančnej alokácie poskytovanej v rámci fondu bude predchádzať korupcii, podvodom a konfliktom záujmov a budú sa odhaľovať a naprávať, a to vrátane opatrení zameraných na zabránenie dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie;

| iii) | či sú míľniky a ciele navrhnuté zo strany členského štátu efektívne z hľadiska rozsahu pôsobnosti, cieľov a oprávnených akcií fondu; |
| --- | --- |

iii)

či sú míľniky a ciele navrhnuté zo strany členského štátu efektívne z hľadiska rozsahu pôsobnosti, cieľov a oprávnených akcií fondu;

| d) | na účely posúdenia súdržnosti Komisia zohľadní, či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré predstavujú koherentné akcie. |
| --- | --- |

d)

na účely posúdenia súdržnosti Komisia zohľadní, či plán obsahuje opatrenia a investície, ktoré predstavujú koherentné akcie.

Článok 17

Rozhodnutie Komisie

1.   Na základe posúdenia vykonaného v súlade s článkom 16 rozhodne Komisia o pláne členského štátu prostredníctvom vykonávacieho aktu najneskôr päť mesiacov od dátumu predloženia uvedeného plánu podľa článku 4 ods. 1 tohto nariadenia.

2.   Ak je posúdenie plánu zo strany Komisie kladné, vo vykonávacom akte uvedenom v odseku 1 sa stanovia:

| a) | opatrenia a investície, ktoré má vykonať členský štát, výška odhadovaných celkových nákladov na plán a míľniky a ciele; |
| --- | --- |

a)

opatrenia a investície, ktoré má vykonať členský štát, výška odhadovaných celkových nákladov na plán a míľniky a ciele;

| b) | maximálna finančná alokácia pridelená v súlade s článkom 14 ods. 1, ktorá sa má vyplatiť v splátkach v súlade s článkom 20 vtedy, keď členský štát uspokojivo dosiahne príslušné míľniky a ciele určené v súvislosti s vykonávaním plánu; |
| --- | --- |

b)

maximálna finančná alokácia pridelená v súlade s článkom 14 ods. 1, ktorá sa má vyplatiť v splátkach v súlade s článkom 20 vtedy, keď členský štát uspokojivo dosiahne príslušné míľniky a ciele určené v súvislosti s vykonávaním plánu;

| c) | národný príspevok; |
| --- | --- |

c)

národný príspevok;

| d) | podrobnosti a harmonogram monitorovania a vykonávania plánu v relevantných prípadoch vrátane opatrení potrebných na dosiahnutie súladu s článkom 21; |
| --- | --- |

d)

podrobnosti a harmonogram monitorovania a vykonávania plánu v relevantných prípadoch vrátane opatrení potrebných na dosiahnutie súladu s článkom 21;

| e) | príslušné ukazovatele týkajúce sa dosahovania plánovaných míľnikov a cieľov; a |
| --- | --- |

e)

príslušné ukazovatele týkajúce sa dosahovania plánovaných míľnikov a cieľov; a

| f) | opatrenia na zabezpečenie toho, aby Komisia mala prístup k podkladovým relevantným údajom. |
| --- | --- |

f)

opatrenia na zabezpečenie toho, aby Komisia mala prístup k podkladovým relevantným údajom.

3.   Maximálna finančná alokácia uvedená v odseku 2 písm. b) tohto článku sa určí na základe odhadovaných celkových nákladov na plán navrhnutý zo strany členského štátu, a to na základe posúdenia podľa kritérií stanovených v článku 16 ods. 3

Výška maximálnej finančnej alokácie uvedenej v odseku 2 písm. b) tohto článku sa stanovuje takto:

| a) | ak plán uspokojivo spĺňa kritériá stanovené v článku 16 ods. 3 a výška odhadovaných celkových nákladov na plán po odpočítaní národného príspevku sa rovná maximálnej finančnej alokácii pre daný členský štát podľa článku 14 ods. 1 alebo je vyššia, potom sa finančná alokácia vyčlenená pre členský štát rovná celkovej výške maximálnej finančnej alokácie uvedenej v článku 14 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

ak plán uspokojivo spĺňa kritériá stanovené v článku 16 ods. 3 a výška odhadovaných celkových nákladov na plán po odpočítaní národného príspevku sa rovná maximálnej finančnej alokácii pre daný členský štát podľa článku 14 ods. 1 alebo je vyššia, potom sa finančná alokácia vyčlenená pre členský štát rovná celkovej výške maximálnej finančnej alokácie uvedenej v článku 14 ods. 1;

| b) | ak plán uspokojivo spĺňa kritériá stanovené v článku 16 ods. 3 a výška odhadovaných celkových nákladov na plán po odpočítaní národného príspevku je nižšia ako maximálna finančná alokácia pre daný členský štát podľa článku 14 ods. 1, potom sa finančná alokácia vyčlenená pre členský štát rovná výške odhadovaných celkových nákladov na plán po odpočítaní národného príspevku; |
| --- | --- |

b)

ak plán uspokojivo spĺňa kritériá stanovené v článku 16 ods. 3 a výška odhadovaných celkových nákladov na plán po odpočítaní národného príspevku je nižšia ako maximálna finančná alokácia pre daný členský štát podľa článku 14 ods. 1, potom sa finančná alokácia vyčlenená pre členský štát rovná výške odhadovaných celkových nákladov na plán po odpočítaní národného príspevku;

| c) | ak plán uspokojivo spĺňa kritériá stanovené v článku 16 ods. 3, ale posúdením sa zistia nedostatky v systémoch vnútornej kontroly, môže Komisia od členského štátu požadovať, aby pred prvou platbou začlenil do plánu dodatočné opatrenia na odstránenie týchto nedostatkov a realizoval ich; |
| --- | --- |

c)

ak plán uspokojivo spĺňa kritériá stanovené v článku 16 ods. 3, ale posúdením sa zistia nedostatky v systémoch vnútornej kontroly, môže Komisia od členského štátu požadovať, aby pred prvou platbou začlenil do plánu dodatočné opatrenia na odstránenie týchto nedostatkov a realizoval ich;

| d) | ak plán uspokojivo nespĺňa kritériá stanovené v článku 16 ods. 3, nevyčlení sa členskému štátu žiadna finančná alokácia. |
| --- | --- |

d)

ak plán uspokojivo nespĺňa kritériá stanovené v článku 16 ods. 3, nevyčlení sa členskému štátu žiadna finančná alokácia.

4.   Ak je posúdenie plánu zo strany Komisie negatívne, uvedú sa v rozhodnutí uvedenom v odseku 1 dôvody tohto negatívneho posúdenia. Členský štát po zohľadnení posúdenia Komisie opätovne predloží plán.

Článok 18

Zmena sociálno-klimatických plánov

1.   Ak už členský štát nemôže splniť plán vrátane príslušných míľnikov a cieľov alebo je ho potrebné podstatne upraviť, či už úplne, alebo čiastočne, z dôvodu objektívnych okolností, predovšetkým z dôvodu skutočných priamych účinkov zahrnutia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, predloží dotknutý členský štát Komisii zmenený plán na účely zahrnutia potrebných a riadne odôvodnených zmien. Členské štáty môžu v súlade s článkom 11 ods. 4 požiadať o technickú podporu na prípravu zmeneného plánu.

2.   Komisia posúdi zmenený plán v súlade s článkom 16.

3.   Ak Komisia posúdi zmenený plán kladne, prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu v súlade s článkom 17 ods. 1 rozhodnutie, v ktorom uvedie dôvody svojho kladného posúdenia. Odchylne od článku 17 ods. 1 prijme Komisia rozhodnutie podľa tohto odseku do troch mesiacov od dátumu predloženia zmeneného plánu zo strany dotknutého členského štátu.

4.   Ak Komisia posúdi zmenený plán negatívne, zamietne zmenený plán v lehote uvedenej v odseku 3, a to po tom, ako dotknutému členskému štátu poskytne príležitosť predložiť pripomienky do troch mesiacov odo dňa od oznámenia posúdenia zmeneného plánu zo strany Komisie.

5.   Každý členský štát posúdi do 15. marca 2029 vhodnosť svojich plánov vzhľadom na skutočné priame účinky zahrnutia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Uvedené posúdenia sa predkladajú Komisii spolu s integrovanými národnými energetickými a klimatickými správami o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

6.   V prípade menších úprav plánu, ktoré predstavujú zvýšenie alebo zníženie cieľa stanoveného v pláne o menej ako 5 %, ako sú napríklad menšie aktualizácie opatrení a investícií stanovených v pláne alebo oprava administratívnych chýb, oznamuje členský štát takéto zmeny Komisii.

Článok 19

Záväzok vyplatiť finančnú alokáciu

1.   Po tom, ako Komisia prijme kladné rozhodnutie uvedené v článku 17 tohto nariadenia, včas uzavrie s dotknutým členským štátom dohodu, ktorá predstavuje individuálny právny záväzok v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 na obdobie 2026 – 2032 bez toho, aby bol dotknutý článok 30d ods. 4 a články 30i a 30k smernice 2003/87/ES. Uvedená dohoda sa uzatvára najskôr jeden rok pred rokom začatia aukcií podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES alebo dva roky pred uvedeným rokom v prípadoch, keď sa uplatňuje článok 10 ods. 1 tretí pododsek tohto nariadenia.

2.   Rozpočtové záväzky sa môžu zakladať na globálnych záväzkoch a v príslušnom prípade sa môžu rozdeliť na ročné splátky rozložené na viacero rokov.

Článok 20

Pravidlá pre platby, pozastavenie a vypovedanie dohôd týkajúcich sa finančných alokácií

1.   Platby finančných alokácií členskému štátu podľa tohto článku sa uskutočnia po dosiahnutí príslušných dohodnutých míľnikov a cieľov uvedených v pláne schválenom v súlade s článkom 17 a v závislosti od dostupnosti finančných prostriedkov. Po takomto dosiahnutí predloží členský štát Komisii riadne odôvodnenú žiadosť o platbu. Takéto žiadosti o platbu predkladajú členské štáty Komisii jeden alebo dvakrát za rok, a to do 31. júla alebo do 31. decembra.

2.   Komisia po prijatí žiadosti o platbu od členského štátu posúdi, či boli uspokojivo dosiahnuté príslušné míľniky a ciele stanovené v rozhodnutí Komisie uvedenom v článku 17. Uspokojivé dosiahnutie míľnikov a cieľov je predpokladom toho, aby dotknutý členský štát nezrušil opatrenia týkajúce sa predtým uspokojivo dosiahnutých míľnikov a cieľov.

3.   Ak je posúdenie jednotlivých žiadostí o platbu zo strany Komisie kladné, prijme Komisia jednotlivé rozhodnutia, ktorými sa povolí vyplatenie finančnej alokácie v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046, a to v závislosti od dostupnosti finančných prostriedkov a pri zaistení rovnakého zaobchádzania s členskými štátmi. Komisia prijme individuálne rozhodnutie najskôr dva mesiace a najneskôr tri mesiace po príslušnom termíne na predloženie žiadosti o platbu v súlade s odsekom 1 tohto článku.

4.   Ak Komisia na základe posúdenia uvedeného v odseku 3 tohto článku dospeje k záveru, že míľniky a ciele stanovené v rozhodnutí Komisie uvedenom v článku 17 neboli uspokojivo dosiahnuté, platba tej časti finančnej alokácie, ktorá zodpovedá nedosiahnutému cieľu alebo míľniku, sa pozastaví. Členský štát môže do jedného mesiaca od oznámenia posúdenia Komisie predložiť svoje pripomienky.

Pozastavenie sa zruší len v prípade, že míľniky a ciele boli uspokojivo dosiahnuté, ako sa stanovuje v rozhodnutí Komisie uvedenom v článku 17.

5.   Odchylne od článku 116 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 začína lehota na vykonanie platby plynúť odo dňa oznámenia rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje vyplatenie finančnej alokácie dotknutému členskému štátu podľa odseku 3 tohto článku, alebo odo dňa oznámenia o zrušení pozastavenia podľa odseku 4 druhého pododseku tohto článku.

6.   Keď sa míľniky a ciele uspokojivo nedosiahnu v lehote deviatich mesiacov od pozastavenia uvedeného v odseku 4 prvom pododseku, Komisia úmerne zníži sumu finančnej alokácie po tom, ako členskému štátu poskytne možnosť predložiť pripomienky do dvoch mesiacov odo dňa, keď mu v súvislosti s dosiahnutím míľnikov a cieľov oznámila svoje závery.

7.   Keď členský štát do 15 mesiacov odo dňa uzavretia príslušných dohôd uvedených v článku 19 nedosiahne pri žiadnom z príslušných míľnikov a cieľov konkrétny pokrok, Komisia vypovie tieto dohody a zruší viazanosť sumy finančnej alokácie bez toho, aby bol dotknutý článok 14 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046. Rozhodnutie o vypovedaní týchto dohôd prijme Komisia po tom, ako členskému štátu poskytne možnosť predložiť pripomienky v lehote dvoch mesiacov od oznámenia posúdenia Komisie, ž sa nedosiahol žiadny konkrétny pokrok.

8.   Všetky platby sa vykonajú do 31. decembra 2033.

9.   Odchylne od článku 116 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 a odseku 5 tohto článku ak príjmy pripísané do fondu v súlade s článkom 30d ods. 4 smernice 2003/87/ES nepostačujú v danom kole žiadostí o platbu, ako sa uvádza v odseku 1 tohto článku, na pokrytie predložených žiadostí o platbu, vyplatí Komisia členským štátom pomernú časť určenú ako pomer disponibilných platobných prostriedkov k celkovým schváleným platbám. V nasledujúcom kole žiadostí o platbu uprednostní Komisia členské štáty s oneskorenými platbami z predchádzajúceho kola žiadostí o platbu, a až neskôr spracuje novopredložené žiadosti o platbu.

10.   Odchylne od článku 12 ods. 4 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 a bez toho, aby bol dotknutý článok 30d ods. 4 šiesty pododsek smernice 2003/87/ES, vyčlení Komisia členským štátom sumy zodpovedajúce akýmkoľvek rozpočtovým prostriedkom, ktoré sa nevyužijú do 31. decembra 2033, a to v súlade s pravidlami rozdeľovania kvót vymedzenými v článku 30d ods. 5 smernice 2003/87/ES na účely dosiahnutia cieľov uvedených v článku 3 tohto nariadenia.

Článok 21

Ochrana finančných záujmov Únie

1.   Členské štáty pri vykonávaní plánov ako prijímatelia finančných prostriedkov v rámci fondu prijmú všetky primerané opatrenia na ochranu finančných záujmov Únie a na zabezpečenie toho, aby využívanie finančných alokácií v súvislosti s opatreniami a investíciami podporovanými fondom, a to vrátane opatrení a investícií vykonávaných inými verejnými či súkromnými subjektmi, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy, podľa článku 9, bolo v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom, najmä pokiaľ ide o predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu. Na tento účel členské štáty zabezpečia účinný a efektívny systém vnútornej kontroly, ako sa ďalej uvádza v prílohe III, a vymáhanie neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých súm. Členské štáty môžu využívať svoje bežné vnútroštátne systémy rozpočtového riadenia.

2.   V dohodách uvedených v článku 19 sa stanovia tieto povinnosti členských štátov:

| a) | pravidelne kontrolovať, či sa poskytnuté finančné prostriedky riadne využili v súlade so všetkými uplatniteľnými pravidlami a či sa každé opatrenie alebo investícia v rámci plánu riadne vykonali v súlade so všetkými uplatniteľnými pravidlami, najmä pokiaľ ide o predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu; |
| --- | --- |

a)

pravidelne kontrolovať, či sa poskytnuté finančné prostriedky riadne využili v súlade so všetkými uplatniteľnými pravidlami a či sa každé opatrenie alebo investícia v rámci plánu riadne vykonali v súlade so všetkými uplatniteľnými pravidlami, najmä pokiaľ ide o predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu;

| b) | prijímať vhodné opatrenia na predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu, ako sa vymedzuje v článku 61 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, a prijímať právne kroky na vymáhanie finančných prostriedkov, ktoré boli spreneverené, a to aj v súvislosti s akýmkoľvek opatrením alebo investíciou realizovanou v rámci plánu; |
| --- | --- |

b)

prijímať vhodné opatrenia na predchádzanie podvodom, korupcii a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu, ako sa vymedzuje v článku 61 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, a prijímať právne kroky na vymáhanie finančných prostriedkov, ktoré boli spreneverené, a to aj v súvislosti s akýmkoľvek opatrením alebo investíciou realizovanou v rámci plánu;

| c) | priložiť k žiadosti o platbu:






  i) | vyhlásenie riadiaceho subjektu, že finančné alokácie boli použité na určený účel, že informácie predložené spolu so žiadosťou o platbu sú úplné, presné a spoľahlivé a že zavedené systémy vnútornej kontroly poskytujú potrebné záruky, že finančné alokácie boli spravované v súlade so všetkými uplatniteľnými pravidlami, najmä pravidlami týkajúcimi sa predchádzania konfliktom záujmov, podvodom a korupcii a dvojitému financovaniu z fondu a ďalších programov Únie v súlade so zásadou správneho finančného riadenia; a |
| --- | --- | --- |

c)

priložiť k žiadosti o platbu:

i)

vyhlásenie riadiaceho subjektu, že finančné alokácie boli použité na určený účel, že informácie predložené spolu so žiadosťou o platbu sú úplné, presné a spoľahlivé a že zavedené systémy vnútornej kontroly poskytujú potrebné záruky, že finančné alokácie boli spravované v súlade so všetkými uplatniteľnými pravidlami, najmä pravidlami týkajúcimi sa predchádzania konfliktom záujmov, podvodom a korupcii a dvojitému financovaniu z fondu a ďalších programov Únie v súlade so zásadou správneho finančného riadenia; a

| ii) | súhrn auditov vykonaných v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi vrátane rozsahu týchto auditov, pokiaľ ide o výšku pokrytých výdavkov a pokryté obdobie, a analýzu zistených nedostatkov a akýchkoľvek prijatých nápravných opatrení; |
| --- | --- |

ii)

súhrn auditov vykonaných v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi vrátane rozsahu týchto auditov, pokiaľ ide o výšku pokrytých výdavkov a pokryté obdobie, a analýzu zistených nedostatkov a akýchkoľvek prijatých nápravných opatrení;

| d) | na účely auditu a kontroly a na poskytovanie porovnateľných informácií o využívaní finančných alokácií v súvislosti s opatreniami a investíciami vykonávanými v rámci plánu zhromažďovať, zaznamenávať a uchovávať v elektronickom systéme a zabezpečovať prístup k týmto štandardizovaným kategóriám údajov:






  i) | meno/názov konečných príjemcov finančných alokácií, ich identifikačné čísla pre DPH alebo daňové identifikačné čísla a výška finančných alokácií z fondu; |
| --- | --- | --- |

d)

na účely auditu a kontroly a na poskytovanie porovnateľných informácií o využívaní finančných alokácií v súvislosti s opatreniami a investíciami vykonávanými v rámci plánu zhromažďovať, zaznamenávať a uchovávať v elektronickom systéme a zabezpečovať prístup k týmto štandardizovaným kategóriám údajov:

i)

meno/názov konečných príjemcov finančných alokácií, ich identifikačné čísla pre DPH alebo daňové identifikačné čísla a výška finančných alokácií z fondu;

| ii) | meno dodávateľov a subdodávateľov a ich identifikačné čísla pre DPH alebo daňové identifikačné čísla a hodnota zákaziek, ak je konečným príjemcom finančných alokácií verejný obstarávateľ v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom o verejnom obstarávaní; |
| --- | --- |

ii)

meno dodávateľov a subdodávateľov a ich identifikačné čísla pre DPH alebo daňové identifikačné čísla a hodnota zákaziek, ak je konečným príjemcom finančných alokácií verejný obstarávateľ v súlade s právom Únie alebo vnútroštátnym právom o verejnom obstarávaní;

| iii) | meno, priezvisko, dátum narodenia a identifikačné číslo pre DPH alebo daňové identifikačné číslo konečných užívateľov výhod príjemcu finančných alokácií alebo dodávateľa, ako sa vymedzuje v článku 3 bode 6 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 (33); |
| --- | --- |

iii)

meno, priezvisko, dátum narodenia a identifikačné číslo pre DPH alebo daňové identifikačné číslo konečných užívateľov výhod príjemcu finančných alokácií alebo dodávateľa, ako sa vymedzuje v článku 3 bode 6 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 (33);

| iv) | zoznam akýchkoľvek opatrení a investícií vykonaných v rámci fondu s celkovou výškou verejného financovania uvedených opatrení a investícií s uvedením sumy finančných prostriedkov vyplatených v rámci iných fondov financovaných z rozpočtu Únie; |
| --- | --- |

iv)

zoznam akýchkoľvek opatrení a investícií vykonaných v rámci fondu s celkovou výškou verejného financovania uvedených opatrení a investícií s uvedením sumy finančných prostriedkov vyplatených v rámci iných fondov financovaných z rozpočtu Únie;

| e) | výslovne oprávniť Komisiu, úrad OLAF, Dvor audítorov, a pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, aj Európsku prokuratúru na vykonávanie ich práv, ako sa stanovuje v článku 129 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, a uložiť všetkým konečným príjemcom finančných alokácií vyplatených na vykonávanie opatrení a investícií zahrnutých v pláne alebo všetkým ostatným osobám alebo subjektom zapojeným do ich vykonávania povinnosti výslovne oprávniť Komisiu, úrad OLAF, Dvor audítorov a v príslušných prípadoch Európsku prokuratúru na vykonávanie ich práv, ako sa stanovuje v článku 129 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, a uložiť podobné povinnosti všetkým konečným príjemcom vyplatených finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

e)

výslovne oprávniť Komisiu, úrad OLAF, Dvor audítorov, a pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, aj Európsku prokuratúru na vykonávanie ich práv, ako sa stanovuje v článku 129 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, a uložiť všetkým konečným príjemcom finančných alokácií vyplatených na vykonávanie opatrení a investícií zahrnutých v pláne alebo všetkým ostatným osobám alebo subjektom zapojeným do ich vykonávania povinnosti výslovne oprávniť Komisiu, úrad OLAF, Dvor audítorov a v príslušných prípadoch Európsku prokuratúru na vykonávanie ich práv, ako sa stanovuje v článku 129 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, a uložiť podobné povinnosti všetkým konečným príjemcom vyplatených finančných prostriedkov;

| f) | viesť záznamy v súlade s článkom 132 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, pričom referenčným bodom je platobná transakcia relevantná pre príslušné opatrenie alebo investíciu. |
| --- | --- |

f)

viesť záznamy v súlade s článkom 132 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, pričom referenčným bodom je platobná transakcia relevantná pre príslušné opatrenie alebo investíciu.

Informácie uvedené v prvom pododseku písm. d) bode ii) tohto článku sa vyžadujú len vtedy, ak je hodnota verejného obstarávania vyššia ako finančné limity Únie stanovené v článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (34). Pokiaľ ide o subdodávateľov, tieto informácie sa vyžadujú len:

| a) | pre prvú úroveň subdodávok; |
| --- | --- |

a)

pre prvú úroveň subdodávok;

| b) | ak sú tieto informácie zaznamenané v súvislosti s príslušným dodávateľom; a |
| --- | --- |

b)

ak sú tieto informácie zaznamenané v súvislosti s príslušným dodávateľom; a

| c) | v prípade subdodávok s celkovou hodnotou vyššou ako 50 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

v prípade subdodávok s celkovou hodnotou vyššou ako 50 000 EUR.

3.   Osobné údaje uvedené v odseku 2 písm. d) tohto článku spracúvajú členské štáty a Komisia na účely a počas zodpovedajúceho obdobia trvania postupov udeľovania absolutória, auditu a kontroly a činností v oblasti informácií, komunikácie a zviditeľnenia spojených s využívaním finančných alokácií súvisiacich s vykonávaním dohôd uvedených v článku 19. Osobné údaje sa spracúvajú v súlade s nariadením (EÚ) 2016/679 alebo nariadením (EÚ) 2018/1725, podľa toho, ktoré je uplatniteľné. V rámci postupu udeľovania absolutória Komisii v súlade s článkom 319 ZFEÚ podlieha fond podávaniu správ v rámci integrovaného podávania finančných správ a správ o zodpovednosti uvedeného v článku 247 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, a to najmä samostatne vo výročnej správe o riadení a výkonnosti.

4.   V dohodách uvedených v článku 19 sa takisto stanovuje právo Komisie primerane znížiť podporu v rámci fondu a vymáhať všetky sumy splatné do rozpočtu Únie v prípadoch podvodu, korupcie a konfliktu záujmov, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie a ktoré členský štát nenapravil, alebo v prípade závažného porušenia povinnosti vyplývajúcej z takýchto dohôd.

Pri rozhodovaní o výške vymáhanej sumy a znížení Komisia dodržiava zásadu proporcionality a zohľadňuje závažnosť podvodu, korupcie a konfliktu záujmov, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, alebo závažnosť porušenia povinnosti. Pred tým, ako dôjde k zníženiu, poskytne Komisia členskému štátu príležitosť predložiť pripomienky.

KAPITOLA IV

Komplementarita, monitorovanie a hodnotenie

Článok 22

Koordinácia a komplementarita

Komisia a dotknuté členské štáty podporujú úmerne k svojim príslušným zodpovednostiam synergie a zabezpečujú účinnú koordináciu medzi fondom a programami a nástrojmi Únie uvedenými v článku 6 ods. 3 tohto nariadenia a Modernizačným fondom podľa článku 10d smernice 2003/87/ES. Na uvedený účel:

| a) | zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na miestnej alebo regionálnej úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania; |
| --- | --- |

a)

zabezpečujú komplementaritu, synergiu, koherentnosť a súlad medzi rôznymi nástrojmi na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a v príslušných prípadoch na miestnej alebo regionálnej úrovni, a to tak vo fáze plánovania, ako aj počas vykonávania;

| b) | optimalizujú mechanizmy na koordináciu s cieľom zabrániť duplicite úsilia; a |
| --- | --- |

b)

optimalizujú mechanizmy na koordináciu s cieľom zabrániť duplicite úsilia; a

| c) | zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na miestnej alebo regionálnej úrovni na účely dosiahnutia cieľov fondu. |
| --- | --- |

c)

zabezpečujú úzku spoluprácu medzi subjektmi zodpovednými za implementáciu a kontrolu na úrovni Únie, na vnútroštátnej a v príslušných prípadoch na miestnej alebo regionálnej úrovni na účely dosiahnutia cieľov fondu.

Článok 23

Informácie, komunikácia a zviditeľnenie

1.   Členské štáty verejne sprístupňujú a udržiavajú v aktuálnom stave údaje uvedené v článku 21 ods. 2 písm. d) bodoch i), ii) a iv) tohto nariadenia na jedinom webovom sídle v otvorených, strojovo čitateľných formátoch, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 (35), čím sa umožní triedenie, vyhľadávanie, extrakcia, porovnávanie a opätovné použitie údajov. Informácie uvedené v článku 21 ods. 2 písm. d) bodoch i) a ii) tohto nariadenia sa neuverejňujú v prípadoch uvedených v článku 38 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 ani v prípade dočasnej priamej podpory príjmu pre zraniteľné domácnosti.

2.   Príjemcovia podpory z fondu musia byť informovaní o pôvode týchto finančných prostriedkov vrátane prípadov, keď tieto finančné prostriedky využívajú prostredníctvom sprostredkovateľov. Tieto informácie zahŕňajú znak Únie a príslušné vyhlásenie o financovaní, ktoré znie „financované Európskou úniou – Sociálno-klimatickým fondom“ v dokumentoch a komunikačných materiáloch týkajúcich sa vykonávania opatrenia určeného pre príjemcov. Príjemcovia podpory z fondu s výnimkou podpory pre fyzické osoby alebo prípadov, keď existuje riziko zverejnenia obchodne citlivých informácií, zabezpečujú zviditeľnenie financovania Únie, najmä pri propagácii akcií a ich výsledkov, a to tým, že poskytnú ucelené, účinné a primerané informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti.

3.   Komisia vykonáva informačné a komunikačné akcie v súvislosti s fondom, v súvislosti s akciami vykonávanými podľa tohto nariadenia a v súvislosti s dosiahnutými výsledkami, a to v príslušných prípadoch a so súhlasom vnútroštátnych orgánov aj prostredníctvom spoločných komunikačných činností s vnútroštátnymi orgánmi a zastúpeniami Európskeho parlamentu a Komisie v dotknutom členskom štáte.

Článok 24

Monitorovanie vykonávania

1.   Každý členský štát podáva Komisii každé dva roky správu o vykonávaní svojho plánu spolu so svojou integrovanou národnou energetickou a klimatickou správou o pokroku podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s jeho článkom 28. Monitorovanie vykonávania musí byť cielené a primerané činnostiam vykonávaným v rámci plánu. Členské štáty zahrnú ukazovatele stanovené v prílohe IV k tomuto nariadeniu do svojej správy o pokroku.

2.   Komisia monitoruje implementáciu fondu a meria dosahovanie jeho cieľov. Monitorovanie implementácie musí byť cielené a primerané činnostiam vykonávaným v rámci fondu.

3.   Systémom Komisie na predkladanie správ o výkonnosti sa zabezpečí, aby sa údaje na monitorovanie vykonávania činností a výsledkov zhromažďovali účinne, efektívne a včas. Na daný účel sa príjemcom podpory z fondu ukladajú primerané požiadavky na podávanie správ.

4.   Na podávanie správ o pokroku a na účely monitorovania a hodnotenia fondu pri dosahovaní cieľov stanovených v článku 3 používa Komisia spoločné ukazovatele stanovené v prílohe IV.

Článok 25

Transparentnosť

1.   Komisia bez zbytočného odkladu postúpi plány predložené členskými štátmi a rozhodnutia zverejnené Komisiou súčasne a za rovnakých podmienok Európskemu parlamentu a Rade.

2.   Informácie, ktoré Komisia zasiela v súvislosti s týmto nariadením alebo jeho vykonávaním Rade, sa súčasne poskytujú Európskemu parlamentu, a to v prípade potreby pri splnení dojednaní o zachovaní dôvernosti.

3.   Príslušné výbory Európskeho parlamentu môžu vyzvať Komisiu, aby poskytla informácie o súčasnom stave posudzovania plánov Komisiou.

Článok 26

Sociálno-klimatický dialóg

1.   S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom a Komisiou, a zabezpečiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môžu príslušné výbory Európskeho parlamentu dva razy do roka vyzvať Komisiu, aby prediskutovala tieto záležitosti:

| a) | plány predložené členskými štátmi; |
| --- | --- |

a)

plány predložené členskými štátmi;

| b) | posúdenie plánov predložených členskými štátmi zo strany Komisie; |
| --- | --- |

b)

posúdenie plánov predložených členskými štátmi zo strany Komisie;

| c) | stav dosahovania míľnikov a cieľov stanovených v plánoch predložených členskými štátmi; |
| --- | --- |

c)

stav dosahovania míľnikov a cieľov stanovených v plánoch predložených členskými štátmi;

| d) | postupy týkajúce sa platieb, pozastavenia a vypovedania vrátane všetkých predložených pripomienok a nápravných opatrení, ktoré prijali členské štáty na zabezpečenie uspokojivého dosahovania míľnikov a cieľov stanovených v plánoch, ktoré predložili. |
| --- | --- |

d)

postupy týkajúce sa platieb, pozastavenia a vypovedania vrátane všetkých predložených pripomienok a nápravných opatrení, ktoré prijali členské štáty na zabezpečenie uspokojivého dosahovania míľnikov a cieľov stanovených v plánoch, ktoré predložili.

2.   Komisia zohľadní všetky prvky vyplývajúce z názorov vyjadrených v rámci sociálno-klimatického dialógu vrátane uznesení Európskeho parlamentu, ak sú k dispozícii.

KAPITOLA V

Záverečné ustanovenia

Článok 27

Hodnotenie a preskúmanie fondu

1.   Komisia dva roky po začiatku vykonávania plánov predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov hodnotiacu správu o implementácii a fungovaní fondu, a to s prihliadnutím na výsledky prvých správ predložených členskými štátmi v súlade s článkom 24, a v prípade potreby predloží akékoľvek návrhy na zmeny tohto nariadenia.

2.   V hodnotiacej správe uvedenej v odseku 1 sa posudzuje najmä:

| a) | miera dosiahnutia cieľov fondu stanovených v článku 3, efektívnosť využívania zdrojov a pridaná hodnota Únie; |
| --- | --- |

a)

miera dosiahnutia cieľov fondu stanovených v článku 3, efektívnosť využívania zdrojov a pridaná hodnota Únie;

| b) | efektívnosť opatrení a investícií a využitie priamej podpory príjmu vzhľadom na dosiahnutie míľnikov a cieľov stanovených v plánoch, a to podľa jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

b)

efektívnosť opatrení a investícií a využitie priamej podpory príjmu vzhľadom na dosiahnutie míľnikov a cieľov stanovených v plánoch, a to podľa jednotlivých krajín;

| c) | ako sa v členských štátoch uplatňujú vymedzenia pojmov energetickej chudoby a dopravnej chudoby, a to na základe informácií uvedených v článku 6 ods. 1 písm. f), ako aj to, či sú potrebné zmeny týchto vymedzení pojmov; |
| --- | --- |

c)

ako sa v členských štátoch uplatňujú vymedzenia pojmov energetickej chudoby a dopravnej chudoby, a to na základe informácií uvedených v článku 6 ods. 1 písm. f), ako aj to, či sú potrebné zmeny týchto vymedzení pojmov;

| d) | pretrvávajúci význam všetkých cieľov a opatrení a investícií stanovených v článku 8 tohto nariadenia vzhľadom na vplyv, ktorý bude mať zahrnutie emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a vnútroštátnych opatrení prijatých na splnenie záväzného ročného znižovania emisií skleníkových plynov členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (36) na emisie skleníkových plynov, ako aj pretrvávajúci význam pripísaných príjmov vo vzťahu k možnému vývoju v súvislosti s obchodovaním s kvótami formou aukcie v rámci systému obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES a ďalšie relevantné aspekty. |
| --- | --- |

d)

pretrvávajúci význam všetkých cieľov a opatrení a investícií stanovených v článku 8 tohto nariadenia vzhľadom na vplyv, ktorý bude mať zahrnutie emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a vnútroštátnych opatrení prijatých na splnenie záväzného ročného znižovania emisií skleníkových plynov členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (36) na emisie skleníkových plynov, ako aj pretrvávajúci význam pripísaných príjmov vo vzťahu k možnému vývoju v súvislosti s obchodovaním s kvótami formou aukcie v rámci systému obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES a ďalšie relevantné aspekty.

3.   Komisia do 31. decembra 2033 predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov nezávislú hodnotiacu správu ex post. Hodnotiaca správa ex post pozostáva z celkového posúdenia fondu a obsahuje informácie o jeho vplyve.

4.   Bez toho, aby bol dotknutý viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2027, v prípade, že sa príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa článku 30d ods. 5 smernice 2003/87/ES stanovia ako vlastný zdroj v súlade s článkom 311 ods. 3 ZFEÚ, predloží Komisia v príslušných prípadoch potrebné návrhy s cieľom zabezpečiť v rámci viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2027 efektivitu a kontinuitu implementácie fondu, ktorý je dočasne a výnimočne financovaný z vonkajších pripísaných príjmov získaných z kvót v rámci systému obchodovania s emisiami.

Článok 28

Zmena nariadenia (EÚ) 2021/1060

V nariadení (EÚ) 2021/1060 sa vkladá tento článok:

„Článok 26a

Zdroje prevedené zo Sociálno-klimatického fondu

1.   Zdroje prevedené zo Sociálno-klimatického fondu zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 (*1) sa implementujú v súlade s týmto nariadením a ustanoveniami, ktorými sa riadi fond, do ktorého sa zdroje prevádzajú, a sú konečné. Takéto zdroje predstavujú vonkajšie pripísané príjmy na účely článku 21 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 a dopĺňajú zdroje uvedené v článku 110 tohto nariadenia.

2.   Ak členské štáty implementujú zdroje uvedené v odseku 1 tohto článku v rámci zdieľaného riadenia, predložia v súlade s článkom 24 tohto nariadenia zmeny programu týkajúce sa jedného alebo viacerých programov. Členské štáty plánujú využitie takýchto zdrojov v záujme dosiahnutia cieľov v oblasti klímy stanovených pre rozpočet Únie v súlade s článkom 6 ods. 1 tohto nariadenia. Uvedené zdroje prispievajú k dosiahnutiu príslušných cieľov Sociálno-klimatického fondu stanovených v článku 3 nariadenia (EÚ) 2023/955 a použijú sa na podporu opatrení a investícií stanovených v článku 8 uvedeného nariadenia. Programujú sa v rámci jednej alebo viacerých osobitných priorít zodpovedajúcich jednému alebo viacerým špecifickým cieľom fondu, do ktorého sa zdroje prevádzajú, a v prípade potreby pre jednu alebo viacero kategórií regiónov, a to s uvedením rozdelenia zdrojov podľa rokov. Nezohľadňujú sa pri výpočte dodržiavania požiadaviek tematickej koncentrácie stanovených v pravidlách pre jednotlivé fondy.

3.   Ak už Komisia schválila žiadosť členského štátu o zmenu programu týkajúcu sa prevodu zdrojov zo Sociálno-klimatického fondu, môže členský štát, pokiaľ ide o akýkoľvek ďalší prevod zdrojov v nasledujúcich rokoch, predložiť namiesto zmeny programu oznámenie o finančných tabuľkách za predpokladu, že navrhované zmeny sa týkajú výlučne zvýšenia finančných zdrojov bez akýchkoľvek ďalších zmien programu.

4.   Odchylne od článku 18 a článku 86 ods. 1 druhého pododseku tohto nariadenia sa zdroje prevedené v súlade s týmto článkom a článkom 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2023/955 nezohľadňujú pri preskúmaní v polovici trvania a sume flexibility.

5.   Odchylne od článku 14 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 začína lehota, po uplynutí ktorej Komisia zruší viazanosť súm v súlade s článkom 105 ods. 1 tohto nariadenia, plynúť od roku, v ktorom sa prijali zodpovedajúce rozpočtové záväzky. Zdroje sa neprevádzajú na programy v rámci cieľa Európska územná spolupráca (Interreg).

Článok 29

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 30. júna 2024, dňa, do ktorého majú členské štáty uviesť do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/959 (37), ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o kapitolu IVa smernice 2003/87/ES.

37

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 10. mája 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predsedníčka

J. ROSWALL

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 158.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 301, 5.8.2022, s. 70.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 18. apríla 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 25. apríla 2023.

3

(4)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

7

(8)  
  Ú. v. EÚ C 243, 27.6.2022, s. 35.

8

(9)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

9

(10)  Nariadenie Rady (EÚ) 2020/2094 zo 14. decembra 2020, ktorým sa zriaďuje Nástroj Európskej únie na obnovu s cieľom podporiť obnovu po kríze COVID-19 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 23).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

16

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

17

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

18

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

19

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

20

(21)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).

21

(22)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

22

(23)  Nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1).

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29).

24

(25)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

25

(26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1700 z 10. októbra 2019, ktorým sa zavádza spoločný rámec pre európske štatistiky o osobách a domácnostiach na základe individuálnych údajov zbieraných zo vzoriek, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 808/2004, (ES) č. 452/2008 a (ES) č. 1338/2008 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1177/2003 a nariadenie Rady (ES) č. 577/98 (Ú. v. EÚ L 261 I, 14.10.2019, s. 1).

26

(27)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1).

27

(28)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

28

(29)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 zo 17. apríla 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 443/2009 a (EÚ) č. 510/2011 (Ú. v. EÚ L 111, 25.4.2019, s. 13).

29

2

(30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/240 z 10. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj technickej podpory (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 1).

30

(31)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30).

31

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/33/ES z 23. apríla 2009 o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy (Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 5).

32

(33)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73).

33

(34)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

34

(35)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1024 z 20. júna 2019 o otvorených dátach a opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 172, 26.6.2019, s. 56).

35

(36)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

36

(37)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/959 z 10. mája 2023, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (pozri stranu 134 tohto úradného vestníka).

37

---

PRÍLOHA I

Metodika výpočtu maximálnej finančnej alokácie v rámci fondu pre každý členský štát podľa článku 14

V tejto prílohe sa stanovuje metodika výpočtu maximálnej finančnej alokácie, ktorá je k dispozícii pre každý členský štát v súlade s článkami 10 a 14.

Metodika zohľadňuje v súvislosti s každým členským štátom tieto premenné:

| — | obyvateľstvo ohrozené chudobou žijúce vo vidieckych oblastiach (2019), |
| --- | --- |

—

obyvateľstvo ohrozené chudobou žijúce vo vidieckych oblastiach (2019),

| — | emisie oxidu uhličitého zo spaľovania palív domácnosťami (priemer za roky 2016 – 2018), |
| --- | --- |

—

emisie oxidu uhličitého zo spaľovania palív domácnosťami (priemer za roky 2016 – 2018),

| — | percentuálny podiel domácností ohrozených chudobou s nedoplatkami v súvislosti s účtami za služby spojené s bývaním (2019), |
| --- | --- |

—

percentuálny podiel domácností ohrozených chudobou s nedoplatkami v súvislosti s účtami za služby spojené s bývaním (2019),

| — | celkový počet obyvateľov (2019), |
| --- | --- |

—

celkový počet obyvateľov (2019),

| — | hrubý národný dôchodok (HND) členského štátu na obyvateľa meraný v štandarde kúpnej sily (2019), |
| --- | --- |

—

hrubý národný dôchodok (HND) členského štátu na obyvateľa meraný v štandarde kúpnej sily (2019),

| — | podiel referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842 pre zdroje emisií 1A3b, 1A4a a 1A4b, ako sa stanovuje v usmerneniach IPCC z roku 2006 pre národné inventúry skleníkových plynov (priemer za roky 2016 – 2018), ktoré boli komplexne preskúmané podľa článku 4 ods. 3 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

—

podiel referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842 pre zdroje emisií 1A3b, 1A4a a 1A4b, ako sa stanovuje v usmerneniach IPCC z roku 2006 pre národné inventúry skleníkových plynov (priemer za roky 2016 – 2018), ktoré boli komplexne preskúmané podľa článku 4 ods. 3 uvedeného nariadenia.

Maximálna finančná alokácia v rámci fondu na členský štát (MFAi
  ) je stanovená takto:

Formula

kde:

MS je maximálna suma na implementáciu fondu uvedená v článku 10 ods. 1 a α

  i
  predstavuje podiel členského štátu i na maximálnej sume určený na základe týchto krokov:

Formula

pričom

Formula

Formula

Formula

Formula

fi = 1, ak
  Formula
  ; fi = 2,5, ak
  Formula

Kde v prípade každého členského štátu i:

vidiecke obyv

  i
  je obyvateľstvo ohrozené chudobou žijúce vo vidieckych oblastiach členského štátu i,

vidiecke obyv

  EÚ
  je súčet obyvateľov ohrozených chudobou žijúcich vo vidieckych oblastiach členských štátov EÚ27,

obyv

  i
  je obyvateľstvo členského štátu i,

obyv

  EÚ
  je súčet obyvateľov členských štátov EÚ27,

HCO2
  i
  sú emisie oxidu uhličitého zo spaľovania palív domácnosťami v členskom štáte i,

HCO2
  EÚ
  je súčet emisií oxidu uhličitého zo spaľovania palív domácnosťami v členských štátoch EÚ27,

nedoplatky

  i
  je percentuálny podiel domácností ohrozených chudobou s nedoplatkami v súvislosti s účtami za služby spojené s bývaním v členskom štáte i,

nedoplatky

  EÚ
  je percentuálny podiel domácností ohrozených chudobou s nedoplatkami v súvislosti s účtami za služby spojené s bývaním v EÚ27,

Formula
  je HND na obyvateľa v členskom štáte i,

Formula
  je HND na obyvateľa v EÚ27.

Hodnoty βi
  tých členských štátov, ktorých hodnota HND na obyvateľa je nižšia ako hodnota EÚ27 a v prípade ktorých je
  Formula
  minimálna zložka, sú úmerne upravené, aby sa zabezpečilo, že súčet βi
  v prípade všetkých členských štátov sa rovná 100 %. Všetky hodnoty λi
  sú úmerne upravené, aby sa zabezpečilo, že ich súčet sa rovná 100 %.

V prípade všetkých členských štátov nemôže byť hodnota αi nižšia ako 0,07 % maximálnej sumy uvedenej v článku 10 ods. 1 Hodnoty α

  i
  všetkých členských štátov s α

  i
  vyššou ako 0,07 % sa úmerne upravia tak, aby sa zabezpečilo, že súčet všetkých hodnôt α

  i
  sa bude rovnať100 %.

V prípade členských štátov s HND na obyvateľa nižším ako 90 % hodnoty EÚ27 nemôže byť hodnota α

  i
  nižšia ako podiel referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842 pre zdroje emisií 1A3b, 1A4a a 1A4b, ako sa stanovuje v usmerneniach IPCC z roku 2006 pre národné inventúry skleníkových plynov pre priemer za roky 2016 – 2018, ktoré boli komplexne preskúmané podľa článku 4 ods. 3 uvedeného nariadenia. Hodnoty α

  i
  členských štátov s HND na obyvateľa vyšším ako hodnota EÚ27 sa úmerne upravia tak, aby sa zabezpečilo, že súčet všetkých hodnôt α

  i
  sa rovná 100 %.

---

PRÍLOHA II

Maximálna finančná alokácia v rámci fondu pre každý členský štát podľa článkov 10 a 14

Výsledkom uplatnenia metodiky v prílohe I na sumy uvedené v článku 10 ods. 1 je nasledovný podiel a maximálna finančná alokácia pre každý členský štát.

Akékoľvek sumy vzťahujúce sa na článok 10 ods. 3 sa pokryjú v rámci limitov maximálnej finančnej alokácie pre každý členský štát na pomernom základe.

| Maximálna finančná alokácia na členský štát |
| --- |
| Členský štát | Podiel ako % celku | SPOLU
  2026 – 2032
  (v EUR, bežné ceny) |
| Podľa článku 10 ods. 1 prvého a druhého pododseku | Podľa článku 10 ods. 1 tretieho pododseku |
| Belgicko | 2,55 | 1 659 606 425 | 1 394 069 397 |
| Bulharsko | 3,85 | 2 499 490 282 | 2 099 571 836 |
| Česko | 2,40 | 1 562 617 717 | 1 312 598 882 |
| Dánsko | 0,50 | 324 991 338 | 272 992 724 |
| Nemecko | 8,18 | 5 317 778 511 | 4 466 933 949 |
| Estónsko | 0,29 | 186 244 570 | 156 445 439 |
| Írsko | 1,02 | 663 390 868 | 557 248 329 |
| Grécko | 5,52 | 3 586 843 608 | 3 012 948 631 |
| Španielsko | 10,52 | 6 837 784 631 | 5 743 739 090 |
| Francúzsko | 11,19 | 7 276 283 944 | 6 112 078 513 |
| Chorvátsko | 1,94 | 1 263 071 899 | 1 060 980 395 |
| Taliansko | 10,81 | 7 023 970 924 | 5 900 135 577 |
| Cyprus | 0,20 | 131 205 466 | 110 212 591 |
| Lotyšsko | 0,71 | 463 676 528 | 389 488 284 |
| Litva | 1,02 | 664 171 367 | 557 903 948 |
| Luxembursko | 0,10 | 66 102 592 | 55 526 177 |
| Maďarsko | 4,33 | 2 815 968 174 | 2 365 413 267 |
| Malta | 0,07 | 45 500 000 | 38 220 000 |
| Holandsko | 1,11 | 720 463 632 | 605 189 451 |
| Rakúsko | 0,89 | 578 936 189 | 486 306 399 |
| Poľsko | 17,60 | 11 439 026 446 | 9 608 782 215 |
| Portugalsko | 1,88 | 1 223 154 017 | 1 027 449 374 |
| Rumunsko | 9,25 | 6 012 677 290 | 5 050 648 923 |
| Slovinsko | 0,55 | 357 971 733 | 300 696 256 |
| Slovensko | 2,35 | 1 530 553 074 | 1 285 664 582 |
| Fínsko | 0,54 | 348 132 328 | 292 431 155 |
| Švédsko | 0,62 | 400 386 447 | 336 324 616 |
| EÚ27 | 100  % | 65 000 000 000 | 54 600 000 000 |

Maximálna finančná alokácia na členský štát

Členský štát

Podiel ako % celku

SPOLU

2026 – 2032

(v EUR, bežné ceny)

Podľa článku 10 ods. 1 prvého a druhého pododseku

Podľa článku 10 ods. 1 tretieho pododseku

Belgicko

2,55

1 659 606 425

1 394 069 397

Bulharsko

3,85

2 499 490 282

2 099 571 836

Česko

2,40

1 562 617 717

1 312 598 882

Dánsko

0,50

324 991 338

272 992 724

Nemecko

8,18

5 317 778 511

4 466 933 949

Estónsko

0,29

186 244 570

156 445 439

Írsko

1,02

663 390 868

557 248 329

Grécko

5,52

3 586 843 608

3 012 948 631

Španielsko

10,52

6 837 784 631

5 743 739 090

Francúzsko

11,19

7 276 283 944

6 112 078 513

Chorvátsko

1,94

1 263 071 899

1 060 980 395

Taliansko

10,81

7 023 970 924

5 900 135 577

Cyprus

0,20

131 205 466

110 212 591

Lotyšsko

0,71

463 676 528

389 488 284

Litva

1,02

664 171 367

557 903 948

Luxembursko

0,10

66 102 592

55 526 177

Maďarsko

4,33

2 815 968 174

2 365 413 267

Malta

0,07

45 500 000

38 220 000

Holandsko

1,11

720 463 632

605 189 451

Rakúsko

0,89

578 936 189

486 306 399

Poľsko

17,60

11 439 026 446

9 608 782 215

Portugalsko

1,88

1 223 154 017

1 027 449 374

Rumunsko

9,25

6 012 677 290

5 050 648 923

Slovinsko

0,55

357 971 733

300 696 256

Slovensko

2,35

1 530 553 074

1 285 664 582

Fínsko

0,54

348 132 328

292 431 155

Švédsko

0,62

400 386 447

336 324 616

EÚ27

100  %

65 000 000 000

54 600 000 000

---

PRÍLOHA III

KĽÚČOVÉ POŽIADAVKY NA SYSTÉM VNÚTORNEJ KONTROLY ČLENSKÉHO ŠTÁTU

| 1. | Členský štát zabezpečí v súlade so svojím inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom účinný a efektívny systém vnútornej kontroly vrátane oddelenia funkcií a opatrení v oblasti podávania správ, dohľadu a monitorovania.
  Zahŕňa to:






  a) | určenie orgánov poverených vykonávaním plánu a pridelenie súvisiacich povinností a funkcií; |
| --- | --- | --- |

1.

Zahŕňa to:

a)

určenie orgánov poverených vykonávaním plánu a pridelenie súvisiacich povinností a funkcií;

| b) | určenie orgánu alebo orgánov zodpovedných za podpísanie vyhlásenia riadiaceho subjektu, ktoré sa prikladá k žiadostiam o platbu; |
| --- | --- |

b)

určenie orgánu alebo orgánov zodpovedných za podpísanie vyhlásenia riadiaceho subjektu, ktoré sa prikladá k žiadostiam o platbu;

| c) | postupy zabezpečujúce, že tento orgán alebo tieto orgány získajú uistenie o dosiahnutí míľnikov a cieľov stanovených v pláne, a že finančné prostriedky boli spravované v súlade so všetkými uplatniteľnými pravidlami, najmä pravidlami týkajúcimi sa predchádzania konfliktom záujmov, predchádzania podvodom, korupcii a dvojitému financovaniu; |
| --- | --- |

c)

postupy zabezpečujúce, že tento orgán alebo tieto orgány získajú uistenie o dosiahnutí míľnikov a cieľov stanovených v pláne, a že finančné prostriedky boli spravované v súlade so všetkými uplatniteľnými pravidlami, najmä pravidlami týkajúcimi sa predchádzania konfliktom záujmov, predchádzania podvodom, korupcii a dvojitému financovaniu;

| d) | primerané oddelenie riadiacich funkcií a funkcií auditu. |
| --- | --- |

d)

primerané oddelenie riadiacich funkcií a funkcií auditu.

| 2. | Členský štát musí účinne vykonávať primerané opatrenia na boj proti podvodom a korupcii, ako aj všetky potrebné opatrenia na účinné predchádzanie konfliktu záujmov.
  Zahŕňa to:






  a) | vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania podvodom, korupcii a konfliktu záujmov, ich odhaľovania a nápravy, ako aj zabraňovania dvojitému financovaniu a prijímania právnych krokov na vymáhanie finančných prostriedkov, ktoré boli spreneverené; |
| --- | --- | --- |

2.

Zahŕňa to:

a)

vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania podvodom, korupcii a konfliktu záujmov, ich odhaľovania a nápravy, ako aj zabraňovania dvojitému financovaniu a prijímania právnych krokov na vymáhanie finančných prostriedkov, ktoré boli spreneverené;

| b) | posúdenie rizika podvodov a vymedzenie vhodných opatrení na zmiernenie podvodov. |
| --- | --- |

b)

posúdenie rizika podvodov a vymedzenie vhodných opatrení na zmiernenie podvodov.

| 3. | Členský štát zachováva primerané postupy na vypracovanie vyhlásenia riadiaceho subjektu a súhrn auditov vykonaných na vnútroštátnej úrovni.
  Zahŕňa to:






  a) | účinný postup na vypracovanie vyhlásenia riadiaceho subjektu, dokumentovanie súhrnu auditov a uchovávanie podkladových informácií pre audítorský záznam; |
| --- | --- | --- |

3.

Zahŕňa to:

a)

účinný postup na vypracovanie vyhlásenia riadiaceho subjektu, dokumentovanie súhrnu auditov a uchovávanie podkladových informácií pre audítorský záznam;

| b) | účinné postupy na zabezpečenie toho, aby všetky prípady podvodov, korupcie a konfliktu záujmov boli riadne nahlásené a napravené prostredníctvom náhrad. |
| --- | --- |

b)

účinné postupy na zabezpečenie toho, aby všetky prípady podvodov, korupcie a konfliktu záujmov boli riadne nahlásené a napravené prostredníctvom náhrad.

| 4. | S cieľom poskytnúť potrebné informácie členský štát zabezpečí primerané overovania na riadiacej úrovni vrátane postupov na kontrolu dosahovania míľnikov a cieľov a dodržiavania horizontálnych zásad správneho finančného riadenia.
  Zahŕňa to:






  a) | primerané overovania na riadiacej úrovni, prostredníctvom ktorých budú vykonávacie orgány kontrolovať dosahovanie míľnikov a cieľov fondu (napr. administratívne kontroly, kontroly na mieste); |
| --- | --- | --- |

4.

Zahŕňa to:

a)

primerané overovania na riadiacej úrovni, prostredníctvom ktorých budú vykonávacie orgány kontrolovať dosahovanie míľnikov a cieľov fondu (napr. administratívne kontroly, kontroly na mieste);

| b) | primerané overovania na riadiacej úrovni, prostredníctvom ktorých budú vykonávacie orgány kontrolovať neprítomnosť závažných nezrovnalostí, a to podvodu, korupcie a konfliktu záujmov, a dvojitého financovania (napr. administratívne kontroly, kontroly na mieste). |
| --- | --- |

b)

primerané overovania na riadiacej úrovni, prostredníctvom ktorých budú vykonávacie orgány kontrolovať neprítomnosť závažných nezrovnalostí, a to podvodu, korupcie a konfliktu záujmov, a dvojitého financovania (napr. administratívne kontroly, kontroly na mieste).

| 5. | Členský štát vykonáva primerané a nezávislé audity systémov a operácií v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi.
  Zahŕňa to:






  a) | určenie orgánu alebo orgánov, ktoré budú vykonávať audity systémov a operácií, a spôsob, akým je zabezpečená ich funkčná nezávislosť; |
| --- | --- | --- |

5.

Zahŕňa to:

a)

určenie orgánu alebo orgánov, ktoré budú vykonávať audity systémov a operácií, a spôsob, akým je zabezpečená ich funkčná nezávislosť;

| b) | pridelenie dostatočných zdrojov tomuto orgánu alebo orgánom na účely fondu; |
| --- | --- |

b)

pridelenie dostatočných zdrojov tomuto orgánu alebo orgánom na účely fondu;

| c) | účinné riešenie rizika podvodu, korupcie, konfliktu záujmov a dvojitého financovania zo strany orgánu alebo orgánov, a to tak prostredníctvom auditov systémov, ako aj auditov operácií. |
| --- | --- |

c)

účinné riešenie rizika podvodu, korupcie, konfliktu záujmov a dvojitého financovania zo strany orgánu alebo orgánov, a to tak prostredníctvom auditov systémov, ako aj auditov operácií.

| 6. | Členský štát udržiava účinný systém na zabezpečenie uchovávania všetkých informácií a dokumentov potrebných na účely audítorského záznamu.
  Zahŕňa to:






  a) | účinné zhromažďovanie, zaznamenávanie a uchovávanie údajov o konečných príjemcoch opatrení alebo investícií v elektronickom systéme, ktoré sú potrebné na dosiahnutie míľnikov a cieľov; |
| --- | --- | --- |

6.

Zahŕňa to:

a)

účinné zhromažďovanie, zaznamenávanie a uchovávanie údajov o konečných príjemcoch opatrení alebo investícií v elektronickom systéme, ktoré sú potrebné na dosiahnutie míľnikov a cieľov;

| b) | prístup k údajom o konečných príjemcoch pre Komisiu, úrad OLAF, Európsky dvor audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, aj Európsku prokuratúru. |
| --- | --- |

b)

prístup k údajom o konečných príjemcoch pre Komisiu, úrad OLAF, Európsky dvor audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, aj Európsku prokuratúru.

---

PRÍLOHA IV

SPOLOČNÉ UKAZOVATELE PRE ORIENTAČNÉ MÍĽNIKY A CIELE, POKIAĽ IDE O SOCIÁLNO-KLIMATICKÉ PLÁNY ČLENSKÝCH ŠTÁTOV UVEDENÉ V ČLÁNKU 6 ODS. 1 PÍSM. M), MONITOROVANIE VYKONÁVANIA SVOJHO PLÁNU ZO STRANY ČLENSKÉHO ŠTÁTU PODĽA ČLÁNKU. 24 ODS. 1, HODNOTENIE POKROKU DOSIAHNUTÉHO PRI PLNENÍ CIEĽOV FONDU VYKONANÉ KOMISIOU PODĽA ČLÁNKU 24 ODS. 4

Opatrenia a investície môžu prispieť k niekoľkým spoločným ukazovateľom. Ak plán členského štátu neobsahuje opatrenie alebo investíciu prispievajúce k niektorým ukazovateľom, môže členský štát uviesť „neuplatňuje sa“.

| Číslo | Spoločný ukazovateľ týkajúci sa podpory z fondu | Vysvetlenie | Jednotka |
| --- | --- | --- | --- |
| Odvetvie budov |
| Kontextové ukazovatele |
| 1 | Počet zraniteľných domácností | V súlade s vymedzením v článku 2 bode 10. | Počet domácností |
| 2 | Počet domácností v energetickej chudobe | V súlade s vymedzením v článku 2 bode 1. | Počet domácností |
| Ukazovatele výstupov |
| 3 | Počet zraniteľných domácností, ktoré využili aspoň jedno štrukturálne opatrenie na zníženie svojich emisií v odvetví budov | V súlade s článkom 2 bodom 10 a článkom 8 ods. 1 Iba opatrenia vyplývajúce z podpory z fondu. | Počet domácností |
| 4 | Počet budov, ktoré prešli hĺbkovou obnovou (t. j. obnova, ktorou sa budova alebo jednotka budovy transformuje a) do 1. januára 2030 na budovu s takmer nulovou spotrebou energie, b) od 1. januára 2030 na budovu s nulovými emisiami) | Ukazovateľ označuje počet budov a zodpovedajúcu podlahovú plochu, ktoré sa úplne alebo čiastočne obnovia na základe podpory prostredníctvom opatrení a investícií v rámci fondu, pričom „obnova budov“ je vymedzená v článku 2 bode 13. Ukazovateľ okrem toho rozlišuje budovy na základe ich triedy energetického certifikátu a konkrétne identifikuje, koľko budov s najhoršou energetickou hospodárnosťou bolo obnovených. | Jednotky budov |
| 5 | Celková úžitková podlahová plocha budov, ktoré prešli hĺbkovou obnovou (t. j. obnova, ktorou sa budova alebo jednotka budovy transformuje a) do 1. januára 2030 na budovu s takmer nulovou spotrebou energie, b) od 1. januára 2030 na budovu s nulovými emisiami) | Obnovená podlahová plocha (m2/rok) |
| 6 | Počet budov, ktoré prešli inou energetickou obnovou (t. j. všetky energetické obnovy okrem hĺbkových obnov, ktoré sa majú uviesť vyššie) | Jednotky budov |
| 7 | Celková úžitková podlahová plocha budov, ktoré prešli inou energetickou obnovou (t. j. všetky energetické obnovy okrem hĺbkových obnov, ktoré sa majú uviesť vyššie) | Obnovená podlahová plocha (m2/rok) |
| 8 | Nahradenie vykurovacieho zariadenia na fosílne palivá zariadením založeným na obnoviteľných zdrojoch energie a/alebo vysoko účinným zariadením na základe triedy energetického označovania, ako sa stanovuje v príslušnom právnom akte. | Tieto opatrenia spĺňajú referenčnú hodnotu EÚ pre obnoviteľné zdroje a orientačný podiel energie z obnoviteľných zdrojov (na konečnej energetickej spotrebe) stanovené na vnútroštátnej úrovni v odvetví budov podľa príslušného ustanovenia smernice (EÚ) 2018/2001. K splneniu tejto referenčnej hodnoty môžu prispieť systémy vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov, ako aj elektrina z obnoviteľných zdrojov. Tieto opatrenia by prispeli aj k cieľu v oblasti vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov podľa príslušného ustanovenia uvedenej smernice. To sa týka len dodatočne nahradených vykurovacích zariadení na fosílne palivá v dôsledku podpory z fondu. | Počet nahradených jednotiek vykurovacieho zariadenia na fosílne palivá (napr. tepelným čerpadlom alebo solárnym tepelným zariadením) |
| 9 | Dodatočne inštalovaná kapacita pre energiu z obnoviteľných zdrojov | Počet a výkon strešných fotovoltických a solárnych tepelných kolektorov alebo fotovoltických tepelných panelov; počet a výkon tepelných čerpadiel; počet a výkon iných technológií vykurovania a chladenia priestoru z obnoviteľných zdrojov vrátane kotlov založených na obnoviteľných zdrojoch energie. To sa týka len dodatočnej operačnej kapacity vyplývajúcej z podpory z fondu. | MW |
| 10 | Počet jednotiek |
| Ukazovatele výsledkov |
| 11 | Zníženie počtu zraniteľných domácností | Zníženie počtu zraniteľných domácností v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu. | % |
| 12 | Odhadované zníženie emisií skleníkových plynov v odvetví budov | Zníženie emisií skleníkových plynov v odvetví budov v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu.
  Emisie v odvetví budov sú stanovené ako emisie, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES (pre odvetvie budov, zdroje emisií 1A4a a 1A4b, stanovené v usmerneniach IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006). | ktCO2e |
| 13 | Zníženie počtu domácností v energetickej chudobe | Zníženie počtu domácností v energetickej chudobe v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu.
  Členské štáty, na ktoré sa vzťahuje článok 3 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) 2018/1999, zahrnú podľa článku 24 písm. b) uvedeného nariadenia do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku kvantitatívne informácie o počte domácností v energetickej chudobe. Členské štáty môžu použiť ukazovatele, ktoré sú k dispozícii v Štatistickom úrade Európskej únie (Eurostat) a ktoré sú určené ako relevantné v odporúčaní Komisie (EÚ) 2020/1563 zo 14. októbra 2020 týkajúcom sa energetickej chudoby (1) a uvedené vo vzore na podávanie správ pre integrované národné energetické a klimatické správy o pokroku, no nemusia sa na tieto ukazovatele obmedzovať.
  Ukazovateľ nezahŕňa kolektívne obydlia, ako sú nemocnice, opatrovateľské zariadenia, väznice, vojenské kasárne, náboženské inštitúcie, domovy s opatrovateľskými službami, ubytovne pracovníkov atď. | % |
| 14 | Úspory v primárnej energetickej spotrebe za rok | Dosiahnuté úspory energie sa na tento účel vypočítajú len na základe finančnej podpory z fondu.
  Členské štáty podávajú správu o ročnom znížení konečnej/primárnej energetickej spotreby dosiahnutom v prípade zraniteľných domácností, ľudí postihnutých energetickou chudobou a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnych bytoch v súlade s príslušnými ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie) vyplývajúcom z podpory z fondu, ktorá dopĺňa národný fond energetickej efektívnosti podľa príslušných ustanovení uvedenej smernice, a to aj prostredníctvom podpory povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení podľa príslušného ustanovenia uvedenej smernice a vrátane intervencií vykonaných v záujme dosiahnutia súladu s minimálnymi normami energetickej hospodárnosti podľa príslušných ustanovení uvedenej smernice. | MWh/rok |
| 15 | kWh/m2 (ak je k dispozícii celková podlahová plocha) |
| 16 | Úspory v konečnej energetickej spotrebe za rok | Východisková hodnota sa vzťahuje na ročnú konečnú energetickú spotrebu a primárnu energetickú spotrebu pred intervenciou a dosiahnutá hodnota sa vzťahuje na ročnú konečnú energetickú spotrebu a primárnu energetickú spotrebu za rok nasledujúci po intervencii.
  Úspory energie v jednotlivých budovách sa dokumentujú na základe energetického certifikátu alebo iných kritérií na určenie cielených alebo dosiahnutých úspor energie stanovených v príslušnom ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie). | kWh/m2 (ak je k dispozícii celková podlahová plocha) |
| 17 | MWh/rok |
| Odvetvie cestnej dopravy |
| Kontextové ukazovatele |
| 18 | Počet zraniteľných používateľov dopravy | V súlade s vymedzením v článku 2 bode 12. | Počet domácností |
| 19 | Počet domácností v dopravnej chudobe | V súlade s vymedzením v článku 2 bode 2. | Počet domácností |
| Ukazovatele výstupov |
| 20 | Počet zraniteľných používateľov dopravy, ktorí využili aspoň jedno štrukturálne opatrenie na zníženie svojich emisií v odvetví cestnej dopravy | V súlade s článkom 2 bodom 12 a článkom 8 ods. 1 Iba opatrenia vyplývajúce z podpory z fondu. | Počet domácností |
| 21 | Nákup vozidiel s nulovými emisiami | Počet vozidiel s nulovými emisiami podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu. | Počet vozidiel s nulovými emisiami |
| 22 | Nákup vozidiel s nízkymi emisiami | Počet vozidiel s nízkymi emisiami podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu. | Počet vozidiel s nízkymi emisiami |
| 23 | Nákup bicyklov a prostriedkov mikromobility | Počet bicyklov a prostriedkov mikromobility podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu. | Počet bicyklov a prostriedkov mikromobility |
| 24 | Dodatočná infraštruktúra pre alternatívne palivá (čerpacie/nabíjacie stanice) | Počet čerpacích a nabíjacích staníc (nových alebo modernizovaných) pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu s dodatočným zameraním na vzdialené oblasti.
  Pojmy „alternatívne palivo“, „nabíjacia stanica“ a „čerpacia stanica“ majú rovnaký význam ako vymedzenia týchto pojmov v nariadení Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ.
  Ukazovateľ sa zbiera a vykazuje samostatne pre i) nabíjacie stanice a ii) čerpacie stanice.
  V rámci čerpacích staníc sa iii) čerpacie miesta na vodík vykazujú osobitne. | Počet čerpacích a nabíjacích staníc |
| 25 | Cestovné lístky na verejnú dopravu za zníženú cenu alebo bezplatné cestovné lístky | Počet používateľov verejnej dopravy podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu.
  Ukazovateľ sa zbiera a vykazuje samostatne za i) cestovné lístky za zníženú cenu a ii) bezplatné cestovné lístky. | Počet používateľov |
| 26 | Ďalšie riešenia v oblasti spoločnej mobility a mobility ako služby | Počet používateľov riešení spoločnej mobility a mobility ako služby podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu. | Počet používateľov |
| 27 | Jednotky |
| 28 | Podporovaná špecializovaná cyklistická infraštruktúra | Dĺžka špecializovanej cyklistickej infraštruktúry, ktorá bola novo vybudovaná alebo výrazne zmodernizovaná prostredníctvom projektov podporovaných z fondu. Špecializovaná cyklistická infraštruktúra zahŕňa cyklistickú infraštruktúru oddelenú od ciest pre automobilovú dopravu alebo iných častí tej istej cesty konštrukčnými prostriedkami (ako sú obrubníky a zábrany), cyklistické chodníky, cyklistické tunely atď. V prípade cyklistickej infraštruktúry s oddelenými jednosmernými jazdnými pruhmi (napr. na každej strane cesty) sa dĺžka meria ako dĺžka jazdného pruhu. | Počet km |
| Ukazovatele výsledkov |
| 29 | Zníženie počtu zraniteľných používateľov dopravy | Zníženie počtu zraniteľných používateľov dopravy v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu. | % |
| 30 | Zníženie počtu domácností v dopravnej chudobe | Zníženie počtu domácností v dopravnej chudobe v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu. | % |
| 31 | Zníženie emisií skleníkových plynov v odvetví cestnej dopravy | Členské štáty podávajú správu o znížení emisií skleníkových plynov v odvetví cestnej dopravy, ktoré sa dosiahli vďaka opatreniam a investíciám financovaným z fondu.
  Emisie v odvetví cestnej dopravy sú vymedzené ako emisie, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES (pre odvetvie cestnej dopravy, zdroje emisií 1A3b stanovené v usmerneniach IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006). | ktCO2e |
| Mikropodniky (odvetvie budov aj odvetvie cestnej dopravy) |
| Kontextové ukazovatele |
| 32 | Počet zraniteľných mikropodnikov | V súlade s vymedzením v článku 2 bode 11. | Počet mikropodnikov |
| Ukazovatele výstupov |
| 33 | Počet zraniteľných mikropodnikov, ktoré využili aspoň jedno štrukturálne opatrenie na zníženie svojich emisií v odvetví budov a odvetví cestnej dopravy | V súlade s článkom 2 bodom 11 a článkom 8 ods. 1 Iba opatrenia vyplývajúce z podpory z fondu. | Počet mikropodnikov |
| Ukazovatele výsledkov |
| 34 | Zníženie počtu zraniteľných mikropodnikov | Zníženie počtu zraniteľných mikropodnikov v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu. | % |
| Dočasná priama podpora príjmu |
| Kontextové ukazovatele |
| 35 | Podiel dočasnej priamej podpory príjmu na celkových nákladoch na sociálno-klimatické plány | V súlade s článkom 4 ods. 3 a článkom 10. | % |
| Ukazovatele výstupov |
| 36 | Počet zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí dostali dočasnú priamu podporu príjmu | Ukazovateľ označuje počet zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy, ktorým bola poskytnutá dočasná priama podpora príjmu, čím sa započítavajú všetci koneční príjemcovia dočasnej priamej podpory príjmu vyplácanej v rámci fondu.
  Ukazovateľ sa zbiera a vykazuje osobitne za zraniteľné domácnosti a zraniteľných používateľov dopravy v súlade s článkom 2 bodmi 10 a 12 a článkom 4 ods. 3 | Počet zraniteľných domácností
  (jednotka: domácnosť) |
| 37 | Počet zraniteľných používateľov dopravy
  (jednotka: domácnosť) |
| Ukazovatele výsledkov |
| 38 | Priemerná dočasná priama podpora príjmu na zraniteľnú domácnosť a zraniteľného používateľa dopravy | Ukazovateľ označuje priemernú výšku dočasnej priamej podpory príjmu prijatej v rámci fondu na zraniteľnú domácnosť a zraniteľného používateľa dopravy. | EUR/domácnosť (odvetvie budov) |
| 39 | EUR/domácnosť (odvetvie cestnej dopravy) |

Číslo

Spoločný ukazovateľ týkajúci sa podpory z fondu

Vysvetlenie

Jednotka

Odvetvie budov

Kontextové ukazovatele

1

Počet zraniteľných domácností

V súlade s vymedzením v článku 2 bode 10.

Počet domácností

2

Počet domácností v energetickej chudobe

V súlade s vymedzením v článku 2 bode 1.

Počet domácností

Ukazovatele výstupov

3

Počet zraniteľných domácností, ktoré využili aspoň jedno štrukturálne opatrenie na zníženie svojich emisií v odvetví budov

V súlade s článkom 2 bodom 10 a článkom 8 ods. 1 Iba opatrenia vyplývajúce z podpory z fondu.

Počet domácností

4

Počet budov, ktoré prešli hĺbkovou obnovou (t. j. obnova, ktorou sa budova alebo jednotka budovy transformuje a) do 1. januára 2030 na budovu s takmer nulovou spotrebou energie, b) od 1. januára 2030 na budovu s nulovými emisiami)

Ukazovateľ označuje počet budov a zodpovedajúcu podlahovú plochu, ktoré sa úplne alebo čiastočne obnovia na základe podpory prostredníctvom opatrení a investícií v rámci fondu, pričom „obnova budov“ je vymedzená v článku 2 bode 13. Ukazovateľ okrem toho rozlišuje budovy na základe ich triedy energetického certifikátu a konkrétne identifikuje, koľko budov s najhoršou energetickou hospodárnosťou bolo obnovených.

Jednotky budov

5

Celková úžitková podlahová plocha budov, ktoré prešli hĺbkovou obnovou (t. j. obnova, ktorou sa budova alebo jednotka budovy transformuje a) do 1. januára 2030 na budovu s takmer nulovou spotrebou energie, b) od 1. januára 2030 na budovu s nulovými emisiami)

Obnovená podlahová plocha (m2/rok)

6

Počet budov, ktoré prešli inou energetickou obnovou (t. j. všetky energetické obnovy okrem hĺbkových obnov, ktoré sa majú uviesť vyššie)

Jednotky budov

7

Celková úžitková podlahová plocha budov, ktoré prešli inou energetickou obnovou (t. j. všetky energetické obnovy okrem hĺbkových obnov, ktoré sa majú uviesť vyššie)

Obnovená podlahová plocha (m2/rok)

8

Nahradenie vykurovacieho zariadenia na fosílne palivá zariadením založeným na obnoviteľných zdrojoch energie a/alebo vysoko účinným zariadením na základe triedy energetického označovania, ako sa stanovuje v príslušnom právnom akte.

Tieto opatrenia spĺňajú referenčnú hodnotu EÚ pre obnoviteľné zdroje a orientačný podiel energie z obnoviteľných zdrojov (na konečnej energetickej spotrebe) stanovené na vnútroštátnej úrovni v odvetví budov podľa príslušného ustanovenia smernice (EÚ) 2018/2001. K splneniu tejto referenčnej hodnoty môžu prispieť systémy vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov, ako aj elektrina z obnoviteľných zdrojov. Tieto opatrenia by prispeli aj k cieľu v oblasti vykurovania a chladenia z obnoviteľných zdrojov podľa príslušného ustanovenia uvedenej smernice. To sa týka len dodatočne nahradených vykurovacích zariadení na fosílne palivá v dôsledku podpory z fondu.

Počet nahradených jednotiek vykurovacieho zariadenia na fosílne palivá (napr. tepelným čerpadlom alebo solárnym tepelným zariadením)

9

Dodatočne inštalovaná kapacita pre energiu z obnoviteľných zdrojov

Počet a výkon strešných fotovoltických a solárnych tepelných kolektorov alebo fotovoltických tepelných panelov; počet a výkon tepelných čerpadiel; počet a výkon iných technológií vykurovania a chladenia priestoru z obnoviteľných zdrojov vrátane kotlov založených na obnoviteľných zdrojoch energie. To sa týka len dodatočnej operačnej kapacity vyplývajúcej z podpory z fondu.

MW

10

Počet jednotiek

Ukazovatele výsledkov

11

Zníženie počtu zraniteľných domácností

Zníženie počtu zraniteľných domácností v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu.

%

12

Odhadované zníženie emisií skleníkových plynov v odvetví budov

Zníženie emisií skleníkových plynov v odvetví budov v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu.

Emisie v odvetví budov sú stanovené ako emisie, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES (pre odvetvie budov, zdroje emisií 1A4a a 1A4b, stanovené v usmerneniach IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006).

ktCO2e

13

Zníženie počtu domácností v energetickej chudobe

Zníženie počtu domácností v energetickej chudobe v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu.

Členské štáty, na ktoré sa vzťahuje článok 3 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) 2018/1999, zahrnú podľa článku 24 písm. b) uvedeného nariadenia do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku kvantitatívne informácie o počte domácností v energetickej chudobe. Členské štáty môžu použiť ukazovatele, ktoré sú k dispozícii v Štatistickom úrade Európskej únie (Eurostat) a ktoré sú určené ako relevantné v odporúčaní Komisie (EÚ) 2020/1563 zo 14. októbra 2020 týkajúcom sa energetickej chudoby (1) a uvedené vo vzore na podávanie správ pre integrované národné energetické a klimatické správy o pokroku, no nemusia sa na tieto ukazovatele obmedzovať.

Ukazovateľ nezahŕňa kolektívne obydlia, ako sú nemocnice, opatrovateľské zariadenia, väznice, vojenské kasárne, náboženské inštitúcie, domovy s opatrovateľskými službami, ubytovne pracovníkov atď.

%

14

Úspory v primárnej energetickej spotrebe za rok

Dosiahnuté úspory energie sa na tento účel vypočítajú len na základe finančnej podpory z fondu.

Členské štáty podávajú správu o ročnom znížení konečnej/primárnej energetickej spotreby dosiahnutom v prípade zraniteľných domácností, ľudí postihnutých energetickou chudobou a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnych bytoch v súlade s príslušnými ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej efektívnosti (prepracované znenie) vyplývajúcom z podpory z fondu, ktorá dopĺňa národný fond energetickej efektívnosti podľa príslušných ustanovení uvedenej smernice, a to aj prostredníctvom podpory povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení podľa príslušného ustanovenia uvedenej smernice a vrátane intervencií vykonaných v záujme dosiahnutia súladu s minimálnymi normami energetickej hospodárnosti podľa príslušných ustanovení uvedenej smernice.

MWh/rok

15

kWh/m2 (ak je k dispozícii celková podlahová plocha)

16

Úspory v konečnej energetickej spotrebe za rok

Východisková hodnota sa vzťahuje na ročnú konečnú energetickú spotrebu a primárnu energetickú spotrebu pred intervenciou a dosiahnutá hodnota sa vzťahuje na ročnú konečnú energetickú spotrebu a primárnu energetickú spotrebu za rok nasledujúci po intervencii.

Úspory energie v jednotlivých budovách sa dokumentujú na základe energetického certifikátu alebo iných kritérií na určenie cielených alebo dosiahnutých úspor energie stanovených v príslušnom ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie).

kWh/m2 (ak je k dispozícii celková podlahová plocha)

17

MWh/rok

Odvetvie cestnej dopravy

Kontextové ukazovatele

18

Počet zraniteľných používateľov dopravy

V súlade s vymedzením v článku 2 bode 12.

Počet domácností

19

Počet domácností v dopravnej chudobe

V súlade s vymedzením v článku 2 bode 2.

Počet domácností

Ukazovatele výstupov

20

Počet zraniteľných používateľov dopravy, ktorí využili aspoň jedno štrukturálne opatrenie na zníženie svojich emisií v odvetví cestnej dopravy

V súlade s článkom 2 bodom 12 a článkom 8 ods. 1 Iba opatrenia vyplývajúce z podpory z fondu.

Počet domácností

21

Nákup vozidiel s nulovými emisiami

Počet vozidiel s nulovými emisiami podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu.

Počet vozidiel s nulovými emisiami

22

Nákup vozidiel s nízkymi emisiami

Počet vozidiel s nízkymi emisiami podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu.

Počet vozidiel s nízkymi emisiami

23

Nákup bicyklov a prostriedkov mikromobility

Počet bicyklov a prostriedkov mikromobility podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu.

Počet bicyklov a prostriedkov mikromobility

24

Dodatočná infraštruktúra pre alternatívne palivá (čerpacie/nabíjacie stanice)

Počet čerpacích a nabíjacích staníc (nových alebo modernizovaných) pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu s dodatočným zameraním na vzdialené oblasti.

Pojmy „alternatívne palivo“, „nabíjacia stanica“ a „čerpacia stanica“ majú rovnaký význam ako vymedzenia týchto pojmov v nariadení Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ.

Ukazovateľ sa zbiera a vykazuje samostatne pre i) nabíjacie stanice a ii) čerpacie stanice.

V rámci čerpacích staníc sa iii) čerpacie miesta na vodík vykazujú osobitne.

Počet čerpacích a nabíjacích staníc

25

Cestovné lístky na verejnú dopravu za zníženú cenu alebo bezplatné cestovné lístky

Počet používateľov verejnej dopravy podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu.

Ukazovateľ sa zbiera a vykazuje samostatne za i) cestovné lístky za zníženú cenu a ii) bezplatné cestovné lístky.

Počet používateľov

26

Ďalšie riešenia v oblasti spoločnej mobility a mobility ako služby

Počet používateľov riešení spoločnej mobility a mobility ako služby podporovaných opatreniami a investíciami financovanými z fondu.

Počet používateľov

27

Jednotky

28

Podporovaná špecializovaná cyklistická infraštruktúra

Dĺžka špecializovanej cyklistickej infraštruktúry, ktorá bola novo vybudovaná alebo výrazne zmodernizovaná prostredníctvom projektov podporovaných z fondu. Špecializovaná cyklistická infraštruktúra zahŕňa cyklistickú infraštruktúru oddelenú od ciest pre automobilovú dopravu alebo iných častí tej istej cesty konštrukčnými prostriedkami (ako sú obrubníky a zábrany), cyklistické chodníky, cyklistické tunely atď. V prípade cyklistickej infraštruktúry s oddelenými jednosmernými jazdnými pruhmi (napr. na každej strane cesty) sa dĺžka meria ako dĺžka jazdného pruhu.

Počet km

Ukazovatele výsledkov

29

Zníženie počtu zraniteľných používateľov dopravy

Zníženie počtu zraniteľných používateľov dopravy v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu.

%

30

Zníženie počtu domácností v dopravnej chudobe

Zníženie počtu domácností v dopravnej chudobe v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu.

%

31

Zníženie emisií skleníkových plynov v odvetví cestnej dopravy

Členské štáty podávajú správu o znížení emisií skleníkových plynov v odvetví cestnej dopravy, ktoré sa dosiahli vďaka opatreniam a investíciám financovaným z fondu.

Emisie v odvetví cestnej dopravy sú vymedzené ako emisie, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES (pre odvetvie cestnej dopravy, zdroje emisií 1A3b stanovené v usmerneniach IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006).

ktCO2e

Mikropodniky (odvetvie budov aj odvetvie cestnej dopravy)

Kontextové ukazovatele

32

Počet zraniteľných mikropodnikov

V súlade s vymedzením v článku 2 bode 11.

Počet mikropodnikov

Ukazovatele výstupov

33

Počet zraniteľných mikropodnikov, ktoré využili aspoň jedno štrukturálne opatrenie na zníženie svojich emisií v odvetví budov a odvetví cestnej dopravy

V súlade s článkom 2 bodom 11 a článkom 8 ods. 1 Iba opatrenia vyplývajúce z podpory z fondu.

Počet mikropodnikov

Ukazovatele výsledkov

34

Zníženie počtu zraniteľných mikropodnikov

Zníženie počtu zraniteľných mikropodnikov v dôsledku opatrení a investícií financovaných z fondu.

%

Dočasná priama podpora príjmu

Kontextové ukazovatele

35

Podiel dočasnej priamej podpory príjmu na celkových nákladoch na sociálno-klimatické plány

V súlade s článkom 4 ods. 3 a článkom 10.

%

Ukazovatele výstupov

36

Počet zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy, ktorí dostali dočasnú priamu podporu príjmu

Ukazovateľ označuje počet zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy, ktorým bola poskytnutá dočasná priama podpora príjmu, čím sa započítavajú všetci koneční príjemcovia dočasnej priamej podpory príjmu vyplácanej v rámci fondu.

Ukazovateľ sa zbiera a vykazuje osobitne za zraniteľné domácnosti a zraniteľných používateľov dopravy v súlade s článkom 2 bodmi 10 a 12 a článkom 4 ods. 3

Počet zraniteľných domácností

(jednotka: domácnosť)

37

Počet zraniteľných používateľov dopravy

(jednotka: domácnosť)

Ukazovatele výsledkov

38

Priemerná dočasná priama podpora príjmu na zraniteľnú domácnosť a zraniteľného používateľa dopravy

Ukazovateľ označuje priemernú výšku dočasnej priamej podpory príjmu prijatej v rámci fondu na zraniteľnú domácnosť a zraniteľného používateľa dopravy.

EUR/domácnosť (odvetvie budov)

39

EUR/domácnosť (odvetvie cestnej dopravy)

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 357, 27.10.2020, s. 35.

---

PRÍLOHA V

VZOR PRE SOCIÁLNO-KLIMATICKÉ PLÁNY UVEDENÉ V ČLÁNKU 6 ODS. 7

Obsah

| 1. | PREHĽAD A POSTUP VYPRACOVANIA SOCIÁLNO-KLIMATICKÉHO PLÁNU | 43 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Zhrnutie | 43 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prehľad súčasnej politickej situácie | 43 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Postup verejnej konzultácie | 43 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | OPIS OPATRENÍ A INVESTÍCIÍ, MÍĽNIKOV A CIEĽOV | 44 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | ZLOŽKA [1][2]: [odvetvie budov][odvetvie dopravy] | 44 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| i) | Opis zložky | 44 |
| --- | --- | --- |

i)

| ii) | Opis opatrení a investícií v rámci zložky | 44 |
| --- | --- | --- |

ii)

| iii) | Zásada „výrazne nenarušiť“ | 44 |
| --- | --- | --- |

iii)

| iv) | Míľniky, ciele a harmonogram | 45 |
| --- | --- | --- |

iv)

| v) | Financovanie a náklady | 45 |
| --- | --- | --- |

v)

| vi) | Odôvodnenie, pokiaľ ide o iné prijímacie subjekty, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy (v relevantných prípadoch) | 45 |
| --- | --- | --- |

vi)

| vii) | Odhadované celkové náklady na zložku | 46 |
| --- | --- | --- |

vii)

| viii) | Scenár v prípade neskoršieho spustenia systému obchodovania s emisiami | 46 |
| --- | --- | --- |

viii)

| 2.2. | ZLOŽKA [3]: priama podpora príjmu | 46 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| i) | Opis zložky | 46 |
| --- | --- | --- |

i)

| ii) | Opis opatrení zložky | 46 |
| --- | --- | --- |

ii)

| iii) | Míľniky a ciele pre opatrenia priamej podpory príjmu | 47 |
| --- | --- | --- |

iii)

| iv) | Odôvodnenie opatrení | 47 |
| --- | --- | --- |

iv)

| v) | Náklady na opatrenia | 47 |
| --- | --- | --- |

v)

| vi) | Odôvodnenie, pokiaľ ide o iné prijímacie subjekty, než sú zraniteľné domácnosti a zraniteľní používatelia dopravy (v relevantných prípadoch) | 47 |
| --- | --- | --- |

vi)

| vii) | Odhadované náklady na plán na zložku priamej podpory príjmu | 48 |
| --- | --- | --- |

vii)

| viii) | Scenár v prípade neskoršieho spustenia systému obchodovania s emisiami | 48 |
| --- | --- | --- |

viii)

| 2.3. | Technická pomoc | 48 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prevody do programov zdieľaného riadenia | 48 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Celkové náklady | 48 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | ANALÝZA A CELKOVÝ VPLYV | 49 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Vymedzenie pojmov | 49 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Predpokladaný vplyv na zraniteľné skupiny | 49 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Predpokladaný vplyv plánovaných opatrení a investícií | 49 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | KOMPLEMENTARITA, DOPLNKOVOSŤ A VYKONÁVANIE PLÁNU | 50 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Monitorovanie a vykonávanie plánu | 50 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Konzistentnosť s inými iniciatívami | 50 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komplementarita financovania | 50 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Doplnkovosť | 50 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Geografické špecifiká | 51 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Predchádzanie korupcii, podvodom a konfliktom záujmov | 51 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Informácie, komunikácia a zviditeľnenie | 51 |
| --- | --- | --- |

4.7.

1.   PREHĽAD A POSTUP VYPRACOVANIA SOCIÁLNO-KLIMATICKÉHO PLÁNU

1.1.   Zhrnutie

Kontext zelenej transformácie v členskom štáte s osobitným dôrazom na hlavné výzvy, ktoré súvisia so sociálnymi vplyvmi zahrnutia emisií skleníkových plynov z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a na to, ako bude plán na tieto výzvy reagovať.

Prehľadná tabuľka, v ktorej sú zhrnuté hlavné ciele plánu spolu s odhadovanými celkovými nákladmi na plán vrátane príspevku z fondu, národného príspevku a zdrojov z programov zdieľaného riadenia, ktoré sa majú previesť do fondu, rozdelená do troch oblastí intervencie: opatrenia a investície pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a opatrenia na priamu podporu príjmu na základe tohto vzoru:

| Oblasť intervencie | Celkové náklady (absolútne a % celkového financovania) podľa zdroja financovania | Prehľad hlavných plánovaných opatrení a investícií | Ciele opatrení a investícií | Vplyv opatrení a investícií |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zníženie počtu zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy (jednotka: domácnosť) | Zníženie emisií CO2 |
| Odvetvie budov | | | | | |
| Odvetvie cestnej dopravy | | | | | |
| Dočasná priama podpora príjmu | | | | | |
| Technická pomoc (článok 8 ods. 3) | | | | | |
| Príspevok na Nástroj technickej podpory (článok 11 ods. 3) | | | | | |
| Príspevok do zložky členského štátu v rámci Programu InvestEU (článok 11 ods. 3) | | | | | |

Oblasť intervencie

Celkové náklady (absolútne a % celkového financovania) podľa zdroja financovania

Prehľad hlavných plánovaných opatrení a investícií

Ciele opatrení a investícií

Vplyv opatrení a investícií

Zníženie počtu zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy (jednotka: domácnosť)

Zníženie emisií CO2

Odvetvie budov

Odvetvie cestnej dopravy

Dočasná priama podpora príjmu

Technická pomoc (článok 8 ods. 3)

Príspevok na Nástroj technickej podpory (článok 11 ods. 3)

Príspevok do zložky členského štátu v rámci Programu InvestEU (článok 11 ods. 3)

1.2.   Prehľad súčasnej politickej situácie

Informácie o súčasných vnútroštátnych politikách v oblasti energetiky a klímy, o tom, ako sa uplatňujú vo vnútroštátnom kontexte, s osobitným zameraním na odvetvie budov a odvetvie dopravy a s ohľadom na najzraniteľnejšie skupiny.

1.3.   Postup verejnej konzultácie

Zhrnutie postupu konzultácie s miestnymi a regionálnymi orgánmi, sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti, mládežníckymi organizáciami a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami, ktorý sa vykonáva v súlade s vnútroštátnym právnym rámcom, na účely prípravy a, ak je k dispozícii, vykonávania plánu vrátane rozsahu, typu a načasovania konzultačných činností, ako aj toho, ako sa v pláne zohľadňujú názory zainteresovaných strán.

2.   OPIS OPATRENÍ A INVESTÍCIÍ, MÍĽNIKOV A CIEĽOV

Informácie o každej zložke v rámci troch oblastí plánu osobitne:

| — | odvetvie budov, |
| --- | --- |

—

odvetvie budov,

| — | odvetvie cestnej dopravy, |
| --- | --- |

—

odvetvie cestnej dopravy,

| — | dočasná priama podpora príjmu. |
| --- | --- |

—

dočasná priama podpora príjmu.

Zložka môže zahŕňať niekoľko podzložiek zameraných na konkrétnu výzvu alebo potrebu. Každá zložka alebo podzložka môže zahŕňať jedno alebo viacero úzko prepojených alebo vzájomne závislých opatrení alebo investícií.

2.1.   ZLOŽKA [1][2]: [odvetvie budov][odvetvie dopravy]

Informácie o zložke:

i)   Opis zložky

Zhrnutie:

| Zhrnutie, pokiaľ ide o zložku [1][2] [odvetvie budov][odvetvie dopravy]
  Oblasť intervencie: [odvetvie budov][odvetvie dopravy]
  Cieľ:
  Opatrenia a investície:
  Odhadované celkové náklady: xx EUR, z toho
  Požadované náklady, ktoré sa majú pokryť z fondu: xx EUR
  Náklady, ktoré sa majú pokryť z národného príspevku: xx EUR |
| --- |

Zhrnutie, pokiaľ ide o zložku [1][2] [odvetvie budov][odvetvie dopravy]

Oblasť intervencie: [odvetvie budov][odvetvie dopravy]

Cieľ:

Opatrenia a investície:

Odhadované celkové náklady: xx EUR, z toho

Požadované náklady, ktoré sa majú pokryť z fondu: xx EUR

Náklady, ktoré sa majú pokryť z národného príspevku: xx EUR

ii)   Opis opatrení a investícií v rámci zložky

Podrobný opis zložky a osobitných opatrení a investícií v rámci nej, ako aj ich vzájomných prepojení a synergií, ktorý zahŕňa:

| — | jasnú analýzu existujúcich výziev založenú na dôkazoch a spôsob ich riešenia prostredníctvom opatrení a investícií, |
| --- | --- |

—

jasnú analýzu existujúcich výziev založenú na dôkazoch a spôsob ich riešenia prostredníctvom opatrení a investícií,

| — | povahu, typ a veľkosť opatrenia alebo investície, čo môže zahŕňať dodatočné opatrenia technickej podpory v súlade s článkom 11 ods. 4, pričom sa uvedie, či ide o nové opatrenie či investíciu alebo o existujúce opatrenie či investíciu, ktoré sa majú rozšíriť prostredníctvom podpory z fondu, |
| --- | --- |

—

povahu, typ a veľkosť opatrenia alebo investície, čo môže zahŕňať dodatočné opatrenia technickej podpory v súlade s článkom 11 ods. 4, pričom sa uvedie, či ide o nové opatrenie či investíciu alebo o existujúce opatrenie či investíciu, ktoré sa majú rozšíriť prostredníctvom podpory z fondu,

| — | podrobné informácie o cieli opatrenia alebo investície a o tom, na koho a na čo sa zameriavajú; vysvetlenie, ako by opatrenie a investícia účinne prispeli k dosiahnutiu cieľov fondu v rámci celkového stanovenia príslušných politík členského štátu a ako znížia závislosť od fosílnych palív, |
| --- | --- |

—

podrobné informácie o cieli opatrenia alebo investície a o tom, na koho a na čo sa zameriavajú; vysvetlenie, ako by opatrenie a investícia účinne prispeli k dosiahnutiu cieľov fondu v rámci celkového stanovenia príslušných politík členského štátu a ako znížia závislosť od fosílnych palív,

| — | opis spôsobu vykonávania opatrenia alebo investície (prostriedky vykonávania) s odkazom na administratívnu kapacitu členského štátu na ústrednej a v relevantnom prípade na regionálnej a miestnej úrovni a s vysvetlením, ako sa zdroje budú včasným spôsobom používať a ako sa v prípade potreby presmerujú na nižšie úrovne ako celoštátne, |
| --- | --- |

—

opis spôsobu vykonávania opatrenia alebo investície (prostriedky vykonávania) s odkazom na administratívnu kapacitu členského štátu na ústrednej a v relevantnom prípade na regionálnej a miestnej úrovni a s vysvetlením, ako sa zdroje budú včasným spôsobom používať a ako sa v prípade potreby presmerujú na nižšie úrovne ako celoštátne,

| — | vysvetlenie toho, ako sa opatrenie alebo investícia budú v prípade potreby zameriavať na riešenie rodovej nerovnosti, |
| --- | --- |

—

vysvetlenie toho, ako sa opatrenie alebo investícia budú v prípade potreby zameriavať na riešenie rodovej nerovnosti,

| — | harmonogram opatrenia alebo investície; v prípade podpory týkajúcej sa vozidiel s nízkymi emisiami harmonogram postupného znižovania uvedenej podpory. |
| --- | --- |

—

harmonogram opatrenia alebo investície; v prípade podpory týkajúcej sa vozidiel s nízkymi emisiami harmonogram postupného znižovania uvedenej podpory.

iii)   Zásada „výrazne nenarušiť“

Informácie o tom, ako sú opatrenia a investície zahrnuté v zložke v súlade so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852. Komisia poskytne technické usmernenia podľa článku 6 ods. 5 tohto nariadenia.

iv)   Míľniky, ciele a harmonogram

Informácie o každom míľniku a cieli, ktoré budú odzrkadľovať pokrok pri vykonávaní opatrení a investícií tejto zložky, a to tieto:

| — | prečo bol konkrétny míľnik alebo cieľ zvolený, |
| --- | --- |

—

prečo bol konkrétny míľnik alebo cieľ zvolený,

| — | čo sa týmto míľnikom alebo cieľom meria, |
| --- | --- |

—

čo sa týmto míľnikom alebo cieľom meria,

| — | ako sa to bude merať, aká metodika a zdroj sa použijú a ako sa objektívne overí riadne dosiahnutie míľnika alebo cieľa, |
| --- | --- |

—

ako sa to bude merať, aká metodika a zdroj sa použijú a ako sa objektívne overí riadne dosiahnutie míľnika alebo cieľa,

| — | aká je východisková hodnota (východiskový bod) a aká je úroveň alebo konkrétny bod, ktorý sa má dosiahnuť, |
| --- | --- |

—

aká je východisková hodnota (východiskový bod) a aká je úroveň alebo konkrétny bod, ktorý sa má dosiahnuť,

| — | dokedy sa dosiahne (za štvrťrok a rok), |
| --- | --- |

—

dokedy sa dosiahne (za štvrťrok a rok),

| — | kto a ktorá inštitúcia bude zodpovedná za vykonávanie, meranie a podávanie správ. |
| --- | --- |

—

kto a ktorá inštitúcia bude zodpovedná za vykonávanie, meranie a podávanie správ.

Tabuľka obsahujúca míľniky, ciele a harmonogram zložiek s týmito informáciami:

| Por. číslo | Názov opatrenia/investície | Míľnik alebo cieľ | Názov míľnika/cieľa | Kvalitatívne ukazovatele
  (míľniky) | Kvantitatívne ukazovatele (ciele) | Harmonogram dosiahnutia | Opis každého míľnika a cieľa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Merná jednotka opatrenia/investície | Východisková hodnota | Cieľ | Štvrťrok | Rok |
| | | | | | | | | | | |

Por. číslo

Názov opatrenia/investície

Míľnik alebo cieľ

Názov míľnika/cieľa

Kvalitatívne ukazovatele

(míľniky)

Kvantitatívne ukazovatele (ciele)

Harmonogram dosiahnutia

Opis každého míľnika a cieľa

Merná jednotka opatrenia/investície

Východisková hodnota

Cieľ

Štvrťrok

Rok

v)   Financovanie a náklady

Informácie a vysvetlenie týkajúce sa odhadovaných celkových nákladov na zložku a na každé opatrenie a investíciu podložené náležitým odôvodnením vrátane:

| — | použitej metodiky, použitých východiskových predpokladov (napr. týkajúcich sa jednotkových nákladov, nákladov na vstupy) a odôvodnenia týchto predpokladov, |
| --- | --- |

—

použitej metodiky, použitých východiskových predpokladov (napr. týkajúcich sa jednotkových nákladov, nákladov na vstupy) a odôvodnenia týchto predpokladov,

| — | orientačného komplexného harmonogramu, v rámci ktorého sa očakáva vznik týchto nákladov, |
| --- | --- |

—

orientačného komplexného harmonogramu, v rámci ktorého sa očakáva vznik týchto nákladov,

| — | informácií o národnom príspevku na celkové náklady na opatrenia a investície, |
| --- | --- |

—

informácií o národnom príspevku na celkové náklady na opatrenia a investície,

| — | akejkoľvek informácie o tom, aké financovanie z iných nástrojov Únie existuje alebo by sa mohlo plánovať v súvislosti s tou istou zložkou, |
| --- | --- |

—

akejkoľvek informácie o tom, aké financovanie z iných nástrojov Únie existuje alebo by sa mohlo plánovať v súvislosti s tou istou zložkou,

| — | akejkoľvek informácie o plánovanom financovaní zo súkromných zdrojov a o tom, aká úroveň páky je cieľom, ak je to relevantné, |
| --- | --- |

—

akejkoľvek informácie o plánovanom financovaní zo súkromných zdrojov a o tom, aká úroveň páky je cieľom, ak je to relevantné,

| — | odôvodnenie hodnovernosti a primeranosti odhadovaných nákladov, ak je to potrebné, s prihliadnutím na vnútroštátne špecifiká. |
| --- | --- |

—

odôvodnenie hodnovernosti a primeranosti odhadovaných nákladov, ak je to potrebné, s prihliadnutím na vnútroštátne špecifiká.

vi)   Odôvodnenie, pokiaľ ide o iné prijímacie subjekty, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy (v relevantných prípadoch)

Ak sa podpora z fondu poskytuje prostredníctvom iných verejných alebo súkromných subjektov, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky alebo zraniteľní používatelia dopravy, vysvetlenie toho, aké opatrenia alebo investície tieto subjekty prijmú a ako budú tieto opatrenia a investície v konečnom dôsledku prospešné pre zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľných používateľov dopravy.

Ak sa podpora z fondu poskytuje prostredníctvom finančných sprostredkovateľov, opis opatrení, ktoré má členský štát v úmysle prijať s cieľom zabezpečiť, aby finanční sprostredkovatelia preniesli celý prínos na konečných príjemcov.

vii)   Odhadované celkové náklady na zložku

Vyplnenie tabuľky s odhadovanými nákladmi na opatrenia a investície zahrnuté do tejto zložky podľa vzoru uvedeného nižšie:

| Por. číslo | Súvisiace opatrenie (opatrenie alebo investícia) | Príslušné obdobie | Odhadované náklady, v súvislosti s ktorými sa požaduje financovanie z fondu |
| --- | --- | --- | --- |
| Požadovaná suma spolu | Ak je k dispozícii: rozdelenie podľa rokov |
| Od (dátum) | Do (dátum) | Suma (v miliónoch EUR) | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 | 2032 |
| | | | | | | | | | | | |

Por. číslo

Súvisiace opatrenie (opatrenie alebo investícia)

Príslušné obdobie

Odhadované náklady, v súvislosti s ktorými sa požaduje financovanie z fondu

Požadovaná suma spolu

Ak je k dispozícii: rozdelenie podľa rokov

Od (dátum)

Do (dátum)

Suma (v miliónoch EUR)

2026

2027

2028

2029

2030

2031

2032

viii)   Scenár v prípade neskoršieho spustenia systému obchodovania s emisiami

Opis a kvantifikácia potrebných úprav opatrení, investícií, míľnikov, cieľov, výšky národného príspevku a akýchkoľvek ďalších relevantných prvkov plánu vyplývajúcich z odkladu spustenia systému obchodovania s emisiami zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES v súlade s článkom 30k uvedenej smernice.

Samostatná verzia súhrnu, tabuľka míľnikov, cieľov a harmonogram a tabuľka s odhadovanými nákladmi.

2.2.   ZLOŽKA [3]: priama podpora príjmu

Informácie o zložke, pokiaľ ide o priamu podporu príjmu:

i)   Opis zložky

Zhrnutie:

| Zhrnutie, pokiaľ ide o zložku 3 – priama podpora príjmu
  Oblasť intervencie: priama podpora príjmu
  Cieľ:
  Opatrenia:
  Odhadované celkové náklady: xx EUR, z toho
  Požadované náklady, ktoré sa majú pokryť z fondu: xx EUR
  Náklady, ktoré sa majú pokryť z národného príspevku: xx EUR |
| --- |

Zhrnutie, pokiaľ ide o zložku 3 – priama podpora príjmu

Oblasť intervencie: priama podpora príjmu

Cieľ:

Opatrenia:

Odhadované celkové náklady: xx EUR, z toho

Požadované náklady, ktoré sa majú pokryť z fondu: xx EUR

Náklady, ktoré sa majú pokryť z národného príspevku: xx EUR

ii)   Opis opatrení zložky

Podrobný opis zložky a osobitných opatrení v rámci nej, ako aj ich vzájomných prepojení a synergií vrátane:

| — | jasnej analýzy existujúcich výziev založenej na dôkazoch a spôsob ich riešenia a cieľov podpory, |
| --- | --- |

—

jasnej analýzy existujúcich výziev založenej na dôkazoch a spôsob ich riešenia a cieľov podpory,

| — | povahy, typu a veľkosti podpory, |
| --- | --- |

—

povahy, typu a veľkosti podpory,

| — | podrobných informácií o konečných príjemcoch podpory a kritériách použitých na ich identifikáciu, |
| --- | --- |

—

podrobných informácií o konečných príjemcoch podpory a kritériách použitých na ich identifikáciu,

| — | harmonogramu znižovania priamej podpory príjmu v súlade s harmonogramom fondu vrátane konkrétneho dátumu ukončenia podpory, |
| --- | --- |

—

harmonogramu znižovania priamej podpory príjmu v súlade s harmonogramom fondu vrátane konkrétneho dátumu ukončenia podpory,

| — | vysvetlenia toho, ako sa podpora bude v prípade potreby zameriavať na riešenie rodovej nerovnosti, |
| --- | --- |

—

vysvetlenia toho, ako sa podpora bude v prípade potreby zameriavať na riešenie rodovej nerovnosti,

| — | opisu spôsobu vykonávania podpory, |
| --- | --- |

—

opisu spôsobu vykonávania podpory,

| — | informácií o národnom príspevku na náklady na opatrenia. |
| --- | --- |

—

informácií o národnom príspevku na náklady na opatrenia.

iii)   Míľniky a ciele pre opatrenia priamej podpory príjmu

Informácie o každom míľniku a cieli, ktoré budú odzrkadľovať pokrok pri vykonávaní tejto zložky, a to tieto:

| — | prečo bol konkrétny míľnik alebo cieľ zvolený, |
| --- | --- |

—

prečo bol konkrétny míľnik alebo cieľ zvolený,

| — | čo sa týmto míľnikom alebo cieľom meria, |
| --- | --- |

—

čo sa týmto míľnikom alebo cieľom meria,

| — | ako sa to bude merať, aká metodika a zdroj sa použijú a ako sa objektívne overí riadne dosiahnutie míľnika alebo cieľa, |
| --- | --- |

—

ako sa to bude merať, aká metodika a zdroj sa použijú a ako sa objektívne overí riadne dosiahnutie míľnika alebo cieľa,

| — | aká je východisková hodnota (východiskový bod) a aká je úroveň alebo konkrétny bod, ktorý sa má dosiahnuť, |
| --- | --- |

—

aká je východisková hodnota (východiskový bod) a aká je úroveň alebo konkrétny bod, ktorý sa má dosiahnuť,

| — | dokedy sa dosiahne, |
| --- | --- |

—

dokedy sa dosiahne,

| — | kto a ktorá inštitúcia bude zodpovedná za vykonávanie, meranie a podávanie správ. |
| --- | --- |

—

kto a ktorá inštitúcia bude zodpovedná za vykonávanie, meranie a podávanie správ.

Tabuľka obsahujúca míľniky, ciele a harmonogram týkajúci sa opatrení dočasnej priamej podpory príjmu, vzor uvedený nižšie:

| Por. číslo | Opatrenie | Míľnik alebo cieľ | Názov míľnika/cieľa | Kvalitatívne ukazovatele
  (míľniky) | Kvantitatívne ukazovatele (ciele) | Harmonogram dosiahnutia | Opis každého míľnika a cieľa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Merná jednotka | Východisková hodnota | Cieľ | Štvrťrok | Rok | |
| | | | | | | | | | | |

Por. číslo

Opatrenie

Míľnik alebo cieľ

Názov míľnika/cieľa

Kvalitatívne ukazovatele

(míľniky)

Kvantitatívne ukazovatele (ciele)

Harmonogram dosiahnutia

Opis každého míľnika a cieľa

Merná jednotka

Východisková hodnota

Cieľ

Štvrťrok

Rok

iv)   Odôvodnenie opatrení

Odôvodnenie potreby dočasnej priamej podpory príjmu na základe kritérií stanovených v článku 6 ods. 1 a článku 8 ods. 2:

| — | kvantitatívny odhad a kvalitatívne vysvetlenie toho, ako sa očakáva, že opatrenia uvedené v pláne znížia energetickú chudobu a dopravnú chudobu a zraniteľnosť domácností a používateľov dopravy voči zvýšeniu cien cestnej dopravy a vykurovacích palív, |
| --- | --- |

—

kvantitatívny odhad a kvalitatívne vysvetlenie toho, ako sa očakáva, že opatrenia uvedené v pláne znížia energetickú chudobu a dopravnú chudobu a zraniteľnosť domácností a používateľov dopravy voči zvýšeniu cien cestnej dopravy a vykurovacích palív,

| — | odôvodnenie navrhovaného harmonogramu klesajúcej dočasnej priamej podpory príjmu a podmienok, za ktorých sa už neuplatňuje, |
| --- | --- |

—

odôvodnenie navrhovaného harmonogramu klesajúcej dočasnej priamej podpory príjmu a podmienok, za ktorých sa už neuplatňuje,

| — | opis toho, ako sa štrukturálne opatrenia a investície zameriavajú aj na skupiny príjemcov dočasnej priamej podpory príjmu s cieľom účinne ich vymaniť z energetickej chudoby a dopravnej chudoby, a opis komplementárnosti dočasnej priamej podpory príjmu so štrukturálnymi opatreniami a investíciami na podporu zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy. |
| --- | --- |

—

opis toho, ako sa štrukturálne opatrenia a investície zameriavajú aj na skupiny príjemcov dočasnej priamej podpory príjmu s cieľom účinne ich vymaniť z energetickej chudoby a dopravnej chudoby, a opis komplementárnosti dočasnej priamej podpory príjmu so štrukturálnymi opatreniami a investíciami na podporu zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy.

v)   Náklady na opatrenia

Informácie o odhadovaných celkových nákladoch na zložku podložené náležitým odôvodnením vrátane:

| — | použitej metodiky, použitých východiskových predpokladov a odôvodnenia týchto predpokladov, |
| --- | --- |

—

použitej metodiky, použitých východiskových predpokladov a odôvodnenia týchto predpokladov,

| — | porovnávacích údajov o skutočných nákladoch, ak sa v minulosti vykonali podobné podporné opatrenia, |
| --- | --- |

—

porovnávacích údajov o skutočných nákladoch, ak sa v minulosti vykonali podobné podporné opatrenia,

| — | akejkoľvek informácie o tom, aké financovanie z iných nástrojov Únie existuje alebo by sa mohlo plánovať v súvislosti s tou istou podporou, |
| --- | --- |

—

akejkoľvek informácie o tom, aké financovanie z iných nástrojov Únie existuje alebo by sa mohlo plánovať v súvislosti s tou istou podporou,

| — | primeraného podrobného odôvodnenia hodnovernosti a primeranosti odhadovaných nákladov vrátane akýchkoľvek použitých údajov alebo dôkazov pripojených k plánu. |
| --- | --- |

—

primeraného podrobného odôvodnenia hodnovernosti a primeranosti odhadovaných nákladov vrátane akýchkoľvek použitých údajov alebo dôkazov pripojených k plánu.

vi)   Odôvodnenie, pokiaľ ide o iné prijímacie subjekty, než sú zraniteľné domácnosti a zraniteľní používatelia dopravy (v relevantných prípadoch)

Ak sa podpora z fondu poskytuje prostredníctvom iných verejných alebo súkromných subjektov, než sú zraniteľné domácnosti alebo zraniteľní používatelia dopravy, vysvetlenie toho, aký druh opatrení tieto subjekty prijmú a ako budú tieto opatrenia v konečnom dôsledku prospešné pre zraniteľné domácnosti alebo zraniteľných používateľov dopravy.

Ak sa podpora z fondu poskytuje prostredníctvom finančných sprostredkovateľov, opis opatrení, ktoré má členský štát v úmysle prijať s cieľom zabezpečiť, aby finanční sprostredkovatelia preniesli celý prínos na konečných príjemcov.

vii)   Odhadované náklady na plán na zložku dočasnej priamej podpory príjmu.

Vyplnenie tabuľky s odhadovanými nákladmi na podporu zahrnutú do tejto zložky podľa vzoru uvedeného nižšie:

| Por. číslo | Druh podpory | Príslušné obdobie | Odhadované náklady, v súvislosti s ktorými sa požaduje financovanie z fondu |
| --- | --- | --- | --- |
| Požadovaná suma spolu | Ak je k dispozícii: rozdelenie podľa rokov |
| Od (dátum) | Do (dátum) | Suma (v miliónoch EUR) | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 | 2032 |
| | | | | | | | | | | | |

Por. číslo

Druh podpory

Príslušné obdobie

Odhadované náklady, v súvislosti s ktorými sa požaduje financovanie z fondu

Požadovaná suma spolu

Ak je k dispozícii: rozdelenie podľa rokov

Od (dátum)

Do (dátum)

Suma (v miliónoch EUR)

2026

2027

2028

2029

2030

2031

2032

viii)   Scenár v prípade neskoršieho spustenia systému obchodovania s emisiami

Opis a kvantifikácia potrebných úprav opatrení, investícií, míľnikov, cieľov, výšky národného príspevku a akýchkoľvek ďalších relevantných prvkov plánu vyplývajúcich z odkladu spustenia systému obchodovania s emisiami zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES v súlade s článkom 30k uvedenej smernice.

Samostatná verzia súhrnu, tabuľka míľnikov, cieľov a harmonogram a tabuľka s odhadovanými nákladmi.

2.3.   Technická pomoc

Opis opatrení technickej pomoci, ktoré budú zahrnuté v záujme účinnej správy a vykonávania opatrení a investícií stanovených v pláne v súlade s článkom 8 ods. 3, vrátane:

| — | povahy, typu a rozsahu činností technickej pomoci, |
| --- | --- |

—

povahy, typu a rozsahu činností technickej pomoci,

| — | odhadovaných nákladov na opatrenia technickej pomoci. |
| --- | --- |

—

odhadovaných nákladov na opatrenia technickej pomoci.

2.4.   Prevody do programov zdieľaného riadenia

Ak sa majú zdroje previesť z fondu do fondov v rámci zdieľaného riadenia podľa článku 11 ods. 2, uvedie sa, do ktorých programov sa tieto zdroje prevedú a v akom časovom rámci, ako aj to, ako by opatrenia a investície, ktoré sa majú vykonať v rámci týchto programov, boli v súlade s cieľmi uvedenými v článku 3 vrátane toho, či patria medzi opatrenia a investície stanovené v článku 8.

2.5.   Odhadované celkové náklady na plán

Odhadované celkové náklady na plán vrátane všetkých súm sprístupnených na dodatočnú technickú podporu podľa článku 11 ods. 4 tohto nariadenia, výšky peňažného príspevku na účely zložky v zodpovednosti členských štátov podľa príslušných ustanovení nariadenia (EÚ) 2021/523 a akejkoľvek sumy sprístupnenej na dodatočnú technickú pomoc podľa článku 8 ods. 3 tohto nariadenia.

Uvedenie národného príspevku na celkové náklady na svoj plán vrátane údajov o akýchkoľvek zdrojoch, ktoré sa majú do fondu previesť z programov zdieľaného riadenia podľa článku 11 ods. 1 tohto nariadenia, a o akýchkoľvek zdrojoch, ktoré sa majú previesť z fondu na programy zdieľaného riadenia podľa článku 11 ods. 2 tohto nariadenia.

Opis toho, ako sú náklady v súlade so zásadou nákladovej efektívnosti a úmerné očakávanému vplyvu plánu.

Vyplnenie tabuľky so zhrnutím nákladov fondu podľa zdroja financovania podľa vzoru uvedeného nižšie:

| Celkové náklady na sociálno-klimatický plán | Základná situácia | V prípade článku 30k smernice 2003/87/ES |
| --- | --- | --- |
| ODHADOVANÉ CELKOVÉ NÁKLADY NA PLÁN,
  z toho: | XXX EUR | XXX EUR |
| Kryté v rámci fondu | XXX EUR | XXX EUR |
| Národný príspevok | XXX EUR | XXX EUR |
| Prevody z programov zdieľaného riadenia | XXX EUR | XXX EUR |
| (Prevody do programov zdieľaného riadenia) | -XXX EUR | -XXX EUR |

Celkové náklady na sociálno-klimatický plán

Základná situácia

V prípade článku 30k smernice 2003/87/ES

ODHADOVANÉ CELKOVÉ NÁKLADY NA PLÁN,

z toho:

XXX EUR

XXX EUR

Kryté v rámci fondu

XXX EUR

XXX EUR

Národný príspevok

XXX EUR

XXX EUR

Prevody z programov zdieľaného riadenia

XXX EUR

XXX EUR

(Prevody do programov zdieľaného riadenia)

-XXX EUR

-XXX EUR

3.   ANALÝZA A CELKOVÝ VPLYV

3.1.   Vymedzenie pojmov

Vysvetlenie, ako sa majú vymedzenia energetickej chudoby a dopravnej chudoby uplatňovať na vnútroštátnej úrovni.

3.2.   Predpokladaný vplyv na zraniteľné skupiny

Odhad pravdepodobných účinkov zvýšenia cien vyplývajúceho zo systému obchodovania s emisiami zriadeného podľa kapitoly IVa smernice 2003/87/ES na domácnosti, a najmä na výskyt energetickej chudoby a dopravnej chudoby, a na mikropodniky, ktorý zahŕňa najmä odhadovaný počet a identifikáciu zraniteľných domácností, zraniteľných mikropodnikov a zraniteľných používateľov dopravy. Uvedené účinky sa majú analyzovať na príslušnej územnej úrovni stanovenej každým členským štátom, pričom sa zohľadnia národné špecifiká a prvky, ako je prístup k verejnej doprave a základným službám, a identifikujú sa najviac postihnuté oblasti.

Opis metodiky použitej v odhadoch, pričom sa zabezpečí, aby sa odhady vypočítavali s dostatočnou úrovňou regionálneho členenia.

3.3.   Predpokladaný vplyv plánovaných opatrení a investícií

Odhad predpokladaných vplyvov opatrení a investícií plánovaných v oddiele 2 na emisie skleníkových plynov, energetickú chudobu a dopravnú chudobu v porovnaní s vyššie uvedenou východiskovou hodnotou.

Opis metodiky použitej v odhadoch.

Kvalitatívne a kvantitatívne tabuľky s vplyvom na plán podľa vzoru uvedeného nižšie:

| Zložka | Opis očakávaných vplyvov zložky na:
  (označenie zahŕňa príslušné kvantitatívne ukazovatele) |
| --- | --- |
| Energetická efektívnosť | Obnova budov | Mobilita a doprava s nulovými a nízkymi emisiami | Zníženie emisií skleníkových plynov | Zníženie počtu zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy (jednotka: domácnosť) |
| Celkový plán | | | | | |
| Odvetvie budov | | | | | |
| Odvetvie cestnej dopravy | | | | | |

Zložka

Opis očakávaných vplyvov zložky na:

(označenie zahŕňa príslušné kvantitatívne ukazovatele)

Energetická efektívnosť

Obnova budov

Mobilita a doprava s nulovými a nízkymi emisiami

Zníženie emisií skleníkových plynov

Zníženie počtu zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy (jednotka: domácnosť)

Celkový plán

Odvetvie budov

Odvetvie cestnej dopravy

| Zložka | Kvantifikácia vplyvu (ak je k dispozícii)
  t. j. percentuálny rozdiel oproti politicky neutrálnej východiskovej hodnote |
| --- | --- |
| Krátkodobá (3 nasledujúce roky) | Strednodobá (koniec plánu) |
| Emisie skleníkových plynov | Domácnosti v energetickej chudobe | Domácnosti v dopravnej chudobe | Emisie skleníkových plynov | Domácností v energetickej chudobe | Domácnosti v dopravnej chudobe |
| Celkový plán | | | | | | |
| Odvetvie budov | | | | | | |
| Odvetvie cestnej dopravy | | | | | | |

Zložka

Kvantifikácia vplyvu (ak je k dispozícii)

t. j. percentuálny rozdiel oproti politicky neutrálnej východiskovej hodnote

Krátkodobá (3 nasledujúce roky)

Strednodobá (koniec plánu)

Emisie skleníkových plynov

Domácnosti v energetickej chudobe

Domácnosti v dopravnej chudobe

Emisie skleníkových plynov

Domácností v energetickej chudobe

Domácnosti v dopravnej chudobe

Celkový plán

Odvetvie budov

Odvetvie cestnej dopravy

Kvalitatívna a kvantitatívna tabuľka s očakávaným vplyvom opatrení dočasnej priamej podpory príjmu na zníženie počtu zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy, ako aj domácností v energetickej chudobe a dopravnej chudobe, podľa vzoru uvedeného nižšie:

| Zložka: priama podpora príjmu |
| --- |
| Zníženie počtu zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy | Opis očakávaných vplyvov |
| Odhad očakávaných vplyvov; jednotka: domácnosť |
| Zníženie počtu domácností v energetickej chudobe a v dopravnej chudobe | Opis očakávaných vplyvov |
| Odhad očakávaných vplyvov; jednotka: domácnosť |

Zložka: priama podpora príjmu

Zníženie počtu zraniteľných domácností a zraniteľných používateľov dopravy

Opis očakávaných vplyvov

Odhad očakávaných vplyvov; jednotka: domácnosť

Zníženie počtu domácností v energetickej chudobe a v dopravnej chudobe

Opis očakávaných vplyvov

Odhad očakávaných vplyvov; jednotka: domácnosť

4.   KOMPLEMENTARITA, DOPLNKOVOSŤ A VYKONÁVANIE PLÁNU

Táto časť sa týka celého plánu. Jednotlivé kritériá stanovené nižšie musia byť odôvodnené, pokiaľ ide o plán ako celok.

4.1.   Monitorovanie a vykonávanie plánu

Vysvetlenie spôsobu, akým členský štát zamýšľa vykonať navrhované opatrenia a investície, a to so zameraním na mechanizmy a harmonogram monitorovania a vykonávania v relevantných prípadoch vrátane opatrení potrebných na dosiahnutie súladu s článkom 21.

4.2.   Konzistentnosť s inými iniciatívami

Vysvetlenie toho, ako je plán v súlade s informáciami, ktoré členský štát uviedol v rámci iných príslušných plánov a fondov, ako aj so záväzkami, ktoré v nich prijal, a vzájomné pôsobenie medzi rôznymi plánmi v budúcnosti, ako sa stanovuje v článku 6 ods. 3 a článku 16 ods. 3 písm. b) bode iii).

4.3.   Komplementarita financovania

Informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní opatrení a investícií z iných zdrojov Únie a iných medzinárodných, verejných alebo v relevantnom prípade súkromných zdrojov, ktorými sa prispieva na opatrenia a investície uvedené v pláne, vrátane informácií o dočasnej priamej podpore príjmu podľa článku 6 ods. 1 písm. c).

4.4.   Doplnkovosť

Vysvetlenie a odôvodnenie toho, ako je zabezpečená doplnkovosť nových alebo existujúcich opatrení alebo investícií a to, že opatrenia ani investície nenahrádzajú opakujúce sa vnútroštátne rozpočtové výdavky podľa článku 13 ods. 2, vrátane takéhoto vysvetlenia a odôvodnenia, pokiaľ ide o opatrenia a investície zahrnuté do plánu v súlade s článkom 4 ods. 5

4.5.   Geografické špecifiká

Vysvetlenie, ako sa v pláne zohľadnili geografické špecifiká, ako sú ostrovy, najvzdialenejšie regióny a územia, vidiecke oblasti alebo vzdialené oblasti, menej prístupné periférie, horské oblasti či zaostávajúce oblasti.

4.6.   Predchádzanie korupcii, podvodom a konfliktom záujmov

Systém na predchádzanie korupcii, podvodom a konfliktom záujmov, ich odhaľovanie a nápravu pri využívaní finančných prostriedkov poskytnutých v rámci fondu a opatrenia, ktorých cieľom je zabrániť dvojitému financovaniu z fondu a iných programov Únie v súlade s článkom 21 a prílohou III, vrátane finančných prostriedkov poskytovaných prostredníctvom iných verejných alebo súkromných subjektov, než sú zraniteľné domácnosti, zraniteľné mikropodniky a zraniteľní používatelia dopravy, v súlade s článkom 9.

4.7.   Informácie, komunikácia a zviditeľnenie

Súlad s ustanoveniami stanovenými v článku 23 týkajúcimi sa prístupu verejnosti k údajom s uvedením webového sídla, na ktorom sa údaje uverejnia, ako aj opatrenia v oblasti informácií, komunikácie a zviditeľnenia.

Náčrt plánovanej národnej komunikačnej stratégie zameranej na zabezpečenie informovanosti verejnosti o financovaní z prostriedkov Únie.

---

| 16.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 130/52 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 130/52

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/956

z 10. mája 2023,

ktorým sa zriaďuje mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

zo zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2)

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (ďalej len „Európska zelená dohoda“) vytýčila novú stratégiu rastu. Cieľom tejto stratégie je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným, zdrojovo efektívnym a konkurencieschopným hospodárstvom, kde najneskôr do roku 2050 nebudú žiadne čisté emisie (emisie po odpočítaní odstránených emisií) skleníkových plynov (ďalej len „emisie skleníkových plynov“) a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Cieľom Európskej zelenej dohody je chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť zároveň spravodlivá a inkluzívna a nesmie sa pri nej na nikoho zabudnúť. Komisia vo svojom oznámení z 12. mája 2021 s názvom Cesta k zdravej planéte pre všetkých – Akčný plán EÚ: Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy takisto oznámila podporu pre príslušné nástroje a stimuly na lepšie uplatňovanie zásady „znečisťovateľ platí“, ako sa uvádza v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a tým aj úplné ukončenie éry „bezplatného znečisťovania“ s cieľom maximalizovať synergie medzi dekarbonizáciou a cieľom nulového znečistenia. |
| --- | --- |

(1)

Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (ďalej len „Európska zelená dohoda“) vytýčila novú stratégiu rastu. Cieľom tejto stratégie je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným, zdrojovo efektívnym a konkurencieschopným hospodárstvom, kde najneskôr do roku 2050 nebudú žiadne čisté emisie (emisie po odpočítaní odstránených emisií) skleníkových plynov (ďalej len „emisie skleníkových plynov“) a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Cieľom Európskej zelenej dohody je chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť zároveň spravodlivá a inkluzívna a nesmie sa pri nej na nikoho zabudnúť. Komisia vo svojom oznámení z 12. mája 2021 s názvom Cesta k zdravej planéte pre všetkých – Akčný plán EÚ: Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy takisto oznámila podporu pre príslušné nástroje a stimuly na lepšie uplatňovanie zásady „znečisťovateľ platí“, ako sa uvádza v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a tým aj úplné ukončenie éry „bezplatného znečisťovania“ s cieľom maximalizovať synergie medzi dekarbonizáciou a cieľom nulového znečistenia.

| (2) | Parížska dohoda (4) prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“), nadobudla platnosť 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. V rámci Glasgowského klimatického paktu prijatého 13. novembra 2021 konferencia zmluvných strán UNFCCC, na ktorej sa stretli strany Parížskej dohody, tiež uznala, že obmedzením zvýšenia globálnej priemernej teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by sa výrazne znížili riziká a vplyvy zmeny klímy, a prijala záväzok, že sa do konca roka 2022 posilnia ciele na rok 2030, aby sa odstránili rozdiely v ambíciách. |
| --- | --- |

(2)

Parížska dohoda (4) prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“), nadobudla platnosť 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. V rámci Glasgowského klimatického paktu prijatého 13. novembra 2021 konferencia zmluvných strán UNFCCC, na ktorej sa stretli strany Parížskej dohody, tiež uznala, že obmedzením zvýšenia globálnej priemernej teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by sa výrazne znížili riziká a vplyvy zmeny klímy, a prijala záväzok, že sa do konca roka 2022 posilnia ciele na rok 2030, aby sa odstránili rozdiely v ambíciách.

| (3) | Boj s klimatickými a inými súvisiacimi environmentálnymi výzvami a dosiahnutie zámerov Parížskej dohody sú jadrom Európskej zelenej dohody. Hodnota Európskej zelenej dohody sa len zvýšila vzhľadom na veľmi závažné účinky pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie a hospodársky blahobyt občanov Únie. |
| --- | --- |

(3)

Boj s klimatickými a inými súvisiacimi environmentálnymi výzvami a dosiahnutie zámerov Parížskej dohody sú jadrom Európskej zelenej dohody. Hodnota Európskej zelenej dohody sa len zvýšila vzhľadom na veľmi závažné účinky pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie a hospodársky blahobyt občanov Únie.

| (4) | Únia sa zaviazala znížiť do roku 2030 čisté emisie skleníkových plynov v rámci celého hospodárstva minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ako sa uvádza v znení predloženom v mene Európskej únie a jej členských štátov k dohovoru UNFCCC o aktualizácii vnútroštátne stanoveného príspevku Európskej únie a jej členských štátov. |
| --- | --- |

(4)

Únia sa zaviazala znížiť do roku 2030 čisté emisie skleníkových plynov v rámci celého hospodárstva minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ako sa uvádza v znení predloženom v mene Európskej únie a jej členských štátov k dohovoru UNFCCC o aktualizácii vnútroštátne stanoveného príspevku Európskej únie a jej členských štátov.

| (5) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (5) sa v právnych predpisoch zakotvil cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality v rámci celého hospodárstva najneskôr do roku 2050. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) najmenej o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(5)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (5) sa v právnych predpisoch zakotvil cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality v rámci celého hospodárstva najneskôr do roku 2050. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) najmenej o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (6) | Osobitná správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) z roku 2018 o vplyvoch zvýšenia globálnej teploty o 1,5 °C nad úrovne predindustriálneho obdobia a súvisiacich modeloch vývoja globálnych emisií skleníkových plynov poskytuje pevný vedecký základ na boj proti zmene klímy a ilustruje potrebu zintenzívniť opatrenia v oblasti klímy. Uvedená správa potvrdzuje, že na zníženie pravdepodobnosti extrémnych poveternostných javov sa emisie skleníkových plynov musia naliehavo znížiť a že zmenu klímy je potrebné obmedziť na zvýšenie globálnej teploty o 1,5 °C. Okrem toho, ak sa rýchlo neaktivujú spôsoby zmierňovania otepľovania, ktoré sú v súlade s obmedzením globálneho otepľovania na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia, bude potrebné prijať oveľa nákladnejšie a zložitejšie adaptačné opatrenia, aby sa zabránilo vplyvom vyššej úrovne globálneho otepľovania. Príspevok pracovnej skupiny I k šiestej hodnotiacej správe IPCC s názvom Zmena klímy 2021: Prírodovedecký základ pripomína, že zmena klímy už ovplyvňuje každý región na Zemi, a predpokladá, že v nasledujúcich desaťročiach sa zmena klímy vo všetkých regiónoch zvýši. V uvedenej správe sa zdôrazňuje, že pokiaľ nedôjde k okamžitému, rýchlemu a rozsiahlemu zníženiu emisií skleníkových plynov, nebude možné dosiahnuť obmedzenie otepľovania na takmer 1,5 °C alebo dokonca ani na 2 °C. |
| --- | --- |

(6)

Osobitná správa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) z roku 2018 o vplyvoch zvýšenia globálnej teploty o 1,5 °C nad úrovne predindustriálneho obdobia a súvisiacich modeloch vývoja globálnych emisií skleníkových plynov poskytuje pevný vedecký základ na boj proti zmene klímy a ilustruje potrebu zintenzívniť opatrenia v oblasti klímy. Uvedená správa potvrdzuje, že na zníženie pravdepodobnosti extrémnych poveternostných javov sa emisie skleníkových plynov musia naliehavo znížiť a že zmenu klímy je potrebné obmedziť na zvýšenie globálnej teploty o 1,5 °C. Okrem toho, ak sa rýchlo neaktivujú spôsoby zmierňovania otepľovania, ktoré sú v súlade s obmedzením globálneho otepľovania na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia, bude potrebné prijať oveľa nákladnejšie a zložitejšie adaptačné opatrenia, aby sa zabránilo vplyvom vyššej úrovne globálneho otepľovania. Príspevok pracovnej skupiny I k šiestej hodnotiacej správe IPCC s názvom Zmena klímy 2021: Prírodovedecký základ pripomína, že zmena klímy už ovplyvňuje každý región na Zemi, a predpokladá, že v nasledujúcich desaťročiach sa zmena klímy vo všetkých regiónoch zvýši. V uvedenej správe sa zdôrazňuje, že pokiaľ nedôjde k okamžitému, rýchlemu a rozsiahlemu zníženiu emisií skleníkových plynov, nebude možné dosiahnuť obmedzenie otepľovania na takmer 1,5 °C alebo dokonca ani na 2 °C.

| (7) | Únia presadzuje ambicióznu politiku v oblasti klímy a zaviedla regulačný rámec na dosiahnutie svojho cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030. Medzi právne predpisy, ktorými sa vykonáva uvedený cieľ, patrí okrem iného smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (6), ktorou sa vytvára systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (ďalej len „EU ETS“) a ktorá prináša harmonizované stanovovanie cien emisií skleníkových plynov na úrovni Únie pre energeticky náročné odvetvia a pododvetvia, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (7), ktorým sa zavádzajú vnútroštátne ciele znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (8), v ktorom sa od členských štátov vyžaduje kompenzácia emisií skleníkových plynov z využívania pôdy odstraňovaním emisií skleníkových plynov z atmosféry. |
| --- | --- |

(7)

Únia presadzuje ambicióznu politiku v oblasti klímy a zaviedla regulačný rámec na dosiahnutie svojho cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030. Medzi právne predpisy, ktorými sa vykonáva uvedený cieľ, patrí okrem iného smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (6), ktorou sa vytvára systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (ďalej len „EU ETS“) a ktorá prináša harmonizované stanovovanie cien emisií skleníkových plynov na úrovni Únie pre energeticky náročné odvetvia a pododvetvia, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (7), ktorým sa zavádzajú vnútroštátne ciele znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (8), v ktorom sa od členských štátov vyžaduje kompenzácia emisií skleníkových plynov z využívania pôdy odstraňovaním emisií skleníkových plynov z atmosféry.

| (8) | Hoci Únia podstatne znížila svoje domáce emisie skleníkových plynov, emisie skleníkových plynov viazané v dovoze do Únie sa neustále zvyšujú, čím sa podkopáva úsilie Únie o zníženie jej globálnej stopy emisií skleníkových plynov. Únia je zodpovedná za to, aby aj naďalej zohrávala vedúcu úlohu v globálnych opatreniach v oblasti klímy. |
| --- | --- |

(8)

Hoci Únia podstatne znížila svoje domáce emisie skleníkových plynov, emisie skleníkových plynov viazané v dovoze do Únie sa neustále zvyšujú, čím sa podkopáva úsilie Únie o zníženie jej globálnej stopy emisií skleníkových plynov. Únia je zodpovedná za to, aby aj naďalej zohrávala vedúcu úlohu v globálnych opatreniach v oblasti klímy.

| (9) | Pokiaľ má značný počet medzinárodných partnerov Únie politický prístup, ktorý nedosahuje rovnakú úroveň ambícií v oblasti klímy, existuje riziko úniku uhlíka. K úniku uhlíka dochádza, ak z dôvodu nákladov súvisiacich s politikami v oblasti klímy podniky pôsobiace v niektorých priemyselných odvetviach alebo pododvetviach presunú výrobu do iných krajín alebo ak dovoz z týchto krajín nahrádza rovnocenné výrobky, ktoré sú menej náročné z hľadiska emisií skleníkových plynov. Takéto situácie by mohli viesť k zvyšovaniu ich celkových emisií v celosvetovom meradle, čo by ohrozilo znižovanie emisií skleníkových plynov, ktoré je naliehavo potrebné, ak má svet udržať zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia. Keďže Únia zvyšuje svoje ambície v oblasti klímy, toto riziko úniku uhlíka by mohlo oslabiť účinnosť politík Únie v oblasti znižovania emisií. |
| --- | --- |

(9)

Pokiaľ má značný počet medzinárodných partnerov Únie politický prístup, ktorý nedosahuje rovnakú úroveň ambícií v oblasti klímy, existuje riziko úniku uhlíka. K úniku uhlíka dochádza, ak z dôvodu nákladov súvisiacich s politikami v oblasti klímy podniky pôsobiace v niektorých priemyselných odvetviach alebo pododvetviach presunú výrobu do iných krajín alebo ak dovoz z týchto krajín nahrádza rovnocenné výrobky, ktoré sú menej náročné z hľadiska emisií skleníkových plynov. Takéto situácie by mohli viesť k zvyšovaniu ich celkových emisií v celosvetovom meradle, čo by ohrozilo znižovanie emisií skleníkových plynov, ktoré je naliehavo potrebné, ak má svet udržať zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia. Keďže Únia zvyšuje svoje ambície v oblasti klímy, toto riziko úniku uhlíka by mohlo oslabiť účinnosť politík Únie v oblasti znižovania emisií.

| (10) | Iniciatíva týkajúca sa mechanizmu uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“ - carbon border adjustment mechanism) je súčasťou legislatívneho balíka Fit for 55. Mechanizmus CBAM má slúžiť ako základný prvok súboru nástrojov Únie na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej Únie najneskôr do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou tým, že sa zameria na riešenie rizika úniku uhlíka vyplývajúceho zo zvýšených ambícií Únie v oblasti klímy. Očakáva sa, že mechanizmus CBAM prispeje aj k podpore dekarbonizácie v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(10)

Iniciatíva týkajúca sa mechanizmu uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“ - carbon border adjustment mechanism) je súčasťou legislatívneho balíka Fit for 55. Mechanizmus CBAM má slúžiť ako základný prvok súboru nástrojov Únie na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej Únie najneskôr do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou tým, že sa zameria na riešenie rizika úniku uhlíka vyplývajúceho zo zvýšených ambícií Únie v oblasti klímy. Očakáva sa, že mechanizmus CBAM prispeje aj k podpore dekarbonizácie v tretích krajinách.

| (11) | Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých takéto riziko existuje, pozostávajú z prechodného bezodplatného prideľovania kvót v rámci EU ETS a finančných opatrení na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektriny. Tieto mechanizmy sú stanovené v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES. Bezplatné prideľovanie kvót EU ETS pre podniky s najlepšími výsledkami bolo politickým nástrojom pre určité priemyselné odvetvia na riešenie rizika úniku uhlíka. Takéto bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS však v porovnaní s úplným obchodovaním oslabuje signál o cene, ktorý systém poskytuje, a teda ovplyvňuje stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(11)

Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých takéto riziko existuje, pozostávajú z prechodného bezodplatného prideľovania kvót v rámci EU ETS a finančných opatrení na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami skleníkových plynov do cien elektriny. Tieto mechanizmy sú stanovené v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES. Bezplatné prideľovanie kvót EU ETS pre podniky s najlepšími výsledkami bolo politickým nástrojom pre určité priemyselné odvetvia na riešenie rizika úniku uhlíka. Takéto bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS však v porovnaní s úplným obchodovaním oslabuje signál o cene, ktorý systém poskytuje, a teda ovplyvňuje stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií skleníkových plynov.

| (12) | Mechanizmus CBAM by mal nahradiť uvedené existujúce mechanizmy odlišným riešením rizika úniku uhlíka, a to zabezpečením ekvivalentného stanovovania cien uhlíka pre dovoz a domáce výrobky. Na zabezpečenie postupného prechodu zo súčasného systému bezodplatných kvót na mechanizmus CBAM by sa mal mechanizmus CBAM zavádzať postupne, kým sa postupne nezrušia bezodplatné kvóty v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM. Kombinované a prechodné uplatňovanie bezodplatne prideľovaných kvót EU ETS a mechanizmu CBAM by v žiadnom prípade nemalo viesť k zvýhodňovaniu tovaru Únie v porovnaní s tovarom dovezeným na colné územie Únie. |
| --- | --- |

(12)

Mechanizmus CBAM by mal nahradiť uvedené existujúce mechanizmy odlišným riešením rizika úniku uhlíka, a to zabezpečením ekvivalentného stanovovania cien uhlíka pre dovoz a domáce výrobky. Na zabezpečenie postupného prechodu zo súčasného systému bezodplatných kvót na mechanizmus CBAM by sa mal mechanizmus CBAM zavádzať postupne, kým sa postupne nezrušia bezodplatné kvóty v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM. Kombinované a prechodné uplatňovanie bezodplatne prideľovaných kvót EU ETS a mechanizmu CBAM by v žiadnom prípade nemalo viesť k zvýhodňovaniu tovaru Únie v porovnaní s tovarom dovezeným na colné územie Únie.

| (13) | Cena uhlíka rastie a podniky potrebujú dlhodobú viditeľnosť, predvídateľnosť a právnu istotu, aby mohli rozhodovať o investíciách do dekarbonizácie priemyselných procesov. S cieľom posilniť právny rámec na boj proti úniku uhlíka by sa preto mal stanoviť jasný postup pre postupné ďalšie rozširovanie rozsahu pôsobnosti mechanizmu CBAM na výrobky, odvetvia a pododvetvia, pri ktorých hrozí riziko úniku uhlíka. |
| --- | --- |

(13)

Cena uhlíka rastie a podniky potrebujú dlhodobú viditeľnosť, predvídateľnosť a právnu istotu, aby mohli rozhodovať o investíciách do dekarbonizácie priemyselných procesov. S cieľom posilniť právny rámec na boj proti úniku uhlíka by sa preto mal stanoviť jasný postup pre postupné ďalšie rozširovanie rozsahu pôsobnosti mechanizmu CBAM na výrobky, odvetvia a pododvetvia, pri ktorých hrozí riziko úniku uhlíka.

| (14) | Hoci cieľom mechanizmu CBAM je zabrániť riziku úniku uhlíka, toto nariadenie by takisto podporilo výrobcov z tretích krajín, aby využívali technológie, ktoré sú účinnejšie pri znižovaní skleníkových plynov, takže by sa vyprodukovalo menej emisií. Z tohto dôvodu sa očakáva, že mechanizmus CBAM účinne podporí znižovanie emisií skleníkových plynov v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(14)

Hoci cieľom mechanizmu CBAM je zabrániť riziku úniku uhlíka, toto nariadenie by takisto podporilo výrobcov z tretích krajín, aby využívali technológie, ktoré sú účinnejšie pri znižovaní skleníkových plynov, takže by sa vyprodukovalo menej emisií. Z tohto dôvodu sa očakáva, že mechanizmus CBAM účinne podporí znižovanie emisií skleníkových plynov v tretích krajinách.

| (15) | Ako nástroj na ochranu pred únikom uhlíka a na zníženie emisií skleníkových plynov by mal mechanizmus CBAM zabezpečiť, aby dovážané výrobky podliehali regulačnému systému, ktorý uplatňuje náklady na emisie oxidu uhličitého rovnocenné s tými, ktoré by boli inak znášané v rámci EU ETS, čo by viedlo k rovnocennej cene uhlíka pre dovážané a domáce výrobky. Mechanizmus CBAM je opatrenie v oblasti klímy, ktoré by malo podporiť zníženie globálnych emisií skleníkových plynov a zabrániť riziku úniku uhlíka, a zároveň zabezpečiť zlučiteľnosť s právom Svetovej obchodnej organizácie. |
| --- | --- |

(15)

Ako nástroj na ochranu pred únikom uhlíka a na zníženie emisií skleníkových plynov by mal mechanizmus CBAM zabezpečiť, aby dovážané výrobky podliehali regulačnému systému, ktorý uplatňuje náklady na emisie oxidu uhličitého rovnocenné s tými, ktoré by boli inak znášané v rámci EU ETS, čo by viedlo k rovnocennej cene uhlíka pre dovážané a domáce výrobky. Mechanizmus CBAM je opatrenie v oblasti klímy, ktoré by malo podporiť zníženie globálnych emisií skleníkových plynov a zabrániť riziku úniku uhlíka, a zároveň zabezpečiť zlučiteľnosť s právom Svetovej obchodnej organizácie.

| (16) | Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na tovar dovážaný na colné územie Únie z tretích krajín okrem prípadov, keď jeho výroba podlieha EU ETS prostredníctvom jeho uplatňovania v tretích krajinách alebo na tretích územiach alebo na systém stanovovania cien uhlíka, ktorý je plne prepojený s EU ETS. |
| --- | --- |

(16)

Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na tovar dovážaný na colné územie Únie z tretích krajín okrem prípadov, keď jeho výroba podlieha EU ETS prostredníctvom jeho uplatňovania v tretích krajinách alebo na tretích územiach alebo na systém stanovovania cien uhlíka, ktorý je plne prepojený s EU ETS.

| (17) | S cieľom zabezpečiť, aby prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo bol nepretržite sprevádzaný hospodárskou a sociálnou súdržnosťou, mali by sa pri budúcej revízii tohto nariadenia zohľadniť osobitné charakteristiky a obmedzenia najvzdialenejších regiónov uvedených v článku 349 ZFEÚ, ako aj ostrovných štátov, ktoré sú súčasťou colného územia Únie, a to bez toho, aby sa narušila integrita a súdržnosť právneho poriadku Únie vrátane vnútorného trhu a spoločných politík. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zabezpečiť, aby prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo bol nepretržite sprevádzaný hospodárskou a sociálnou súdržnosťou, mali by sa pri budúcej revízii tohto nariadenia zohľadniť osobitné charakteristiky a obmedzenia najvzdialenejších regiónov uvedených v článku 349 ZFEÚ, ako aj ostrovných štátov, ktoré sú súčasťou colného územia Únie, a to bez toho, aby sa narušila integrita a súdržnosť právneho poriadku Únie vrátane vnútorného trhu a spoločných politík.

| (18) | S cieľom zabrániť riziku úniku uhlíka v zariadeniach na mori by sa toto nariadenie malo uplatňovať na tovar alebo zušľachtené výrobky z tohto tovaru získané v colnom režime aktívny zušľachťovací styk, ktoré sú dovezené na umelý ostrov, pevnú alebo plávajúcu štruktúru alebo akúkoľvek inú štruktúru na kontinentálnom šelfe alebo vo výhradnej hospodárskej zóne členského štátu, ak uvedená štruktúra alebo výhradná hospodárska zóna susedí s colným územím Únie. Na Komisiu by sa mali preniesť vykonávacie právomoci s cieľom stanoviť podrobné podmienky uplatňovania mechanizmu CBAM na takýto tovar. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom zabrániť riziku úniku uhlíka v zariadeniach na mori by sa toto nariadenie malo uplatňovať na tovar alebo zušľachtené výrobky z tohto tovaru získané v colnom režime aktívny zušľachťovací styk, ktoré sú dovezené na umelý ostrov, pevnú alebo plávajúcu štruktúru alebo akúkoľvek inú štruktúru na kontinentálnom šelfe alebo vo výhradnej hospodárskej zóne členského štátu, ak uvedená štruktúra alebo výhradná hospodárska zóna susedí s colným územím Únie. Na Komisiu by sa mali preniesť vykonávacie právomoci s cieľom stanoviť podrobné podmienky uplatňovania mechanizmu CBAM na takýto tovar.

| (19) | Emisie skleníkových plynov, ktoré by mali podliehať mechanizmu CBAM, by mali zodpovedať emisiám skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje príloha I k smernici 2003/87/ES, konkrétne oxid uhličitý (ďalej len „CO2“), prípadne aj oxid dusný a úplne fluórované uhľovodíky. Mechanizmus CBAM by sa mal od začiatku uplatňovať na priame emisie týchto skleníkových plynov od času výroby tovaru až do dovozu tohto tovaru na colné územie Únie a tak odzrkadľovať rozsah pôsobnosti EU ETS, aby sa zabezpečila súdržnosť. Mechanizmus CBAM by sa mal uplatňovať aj na nepriame emisie. Tieto nepriame emisie sú emisie vznikajúce pri výrobe elektriny použitej na výrobu tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie. Zahrnutie nepriamych emisií by ešte viac posilnilo environmentálnu účinnosť mechanizmu CBAM a jeho ambíciu prispieť k boju proti zmene klímy. Nepriame emisie by sa však spočiatku nemali zohľadňovať pri tovaroch, na ktoré sa v Únii vzťahujú finančné opatrenia, ktoré kompenzujú nepriame náklady na emisie vzniknuté z nákladov na emisie skleníkových plynov premietnutých do cien elektriny. Tieto tovary sú uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu. Budúce revízie EU ETS v smernici 2003/87/ES, a najmä revízie kompenzačných opatrení nepriamych nákladov by sa mali primerane zohľadniť, pokiaľ ide o rozsah uplatňovania mechanizmu CBAM. Počas prechodného obdobia by sa mali zbierať údaje na účely ďalšieho spresnenia metodiky výpočtu nepriamych emisií. Táto metodika by mala zohľadňovať množstvo elektriny použitej na výrobu tovaru uvedeného v prílohe I k tomuto nariadeniu, ako aj krajinu pôvodu, zdroj výroby a emisné faktory súvisiace s touto elektrinou. Konkrétna metodika by sa mala ďalej špecifikovať, aby sa dosiahol najvhodnejší spôsob, ako zabrániť úniku uhlíka a zabezpečiť environmentálnu integritu mechanizmu CBAM. |
| --- | --- |

(19)

Emisie skleníkových plynov, ktoré by mali podliehať mechanizmu CBAM, by mali zodpovedať emisiám skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje príloha I k smernici 2003/87/ES, konkrétne oxid uhličitý (ďalej len „CO2“), prípadne aj oxid dusný a úplne fluórované uhľovodíky. Mechanizmus CBAM by sa mal od začiatku uplatňovať na priame emisie týchto skleníkových plynov od času výroby tovaru až do dovozu tohto tovaru na colné územie Únie a tak odzrkadľovať rozsah pôsobnosti EU ETS, aby sa zabezpečila súdržnosť. Mechanizmus CBAM by sa mal uplatňovať aj na nepriame emisie. Tieto nepriame emisie sú emisie vznikajúce pri výrobe elektriny použitej na výrobu tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie. Zahrnutie nepriamych emisií by ešte viac posilnilo environmentálnu účinnosť mechanizmu CBAM a jeho ambíciu prispieť k boju proti zmene klímy. Nepriame emisie by sa však spočiatku nemali zohľadňovať pri tovaroch, na ktoré sa v Únii vzťahujú finančné opatrenia, ktoré kompenzujú nepriame náklady na emisie vzniknuté z nákladov na emisie skleníkových plynov premietnutých do cien elektriny. Tieto tovary sú uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu. Budúce revízie EU ETS v smernici 2003/87/ES, a najmä revízie kompenzačných opatrení nepriamych nákladov by sa mali primerane zohľadniť, pokiaľ ide o rozsah uplatňovania mechanizmu CBAM. Počas prechodného obdobia by sa mali zbierať údaje na účely ďalšieho spresnenia metodiky výpočtu nepriamych emisií. Táto metodika by mala zohľadňovať množstvo elektriny použitej na výrobu tovaru uvedeného v prílohe I k tomuto nariadeniu, ako aj krajinu pôvodu, zdroj výroby a emisné faktory súvisiace s touto elektrinou. Konkrétna metodika by sa mala ďalej špecifikovať, aby sa dosiahol najvhodnejší spôsob, ako zabrániť úniku uhlíka a zabezpečiť environmentálnu integritu mechanizmu CBAM.

| (20) | Systém EU ETS a mechanizmus CBAM majú spoločný cieľ stanovovať ceny emisií skleníkových plynov viazaných v rovnakých odvetviach a v rovnakom tovare prostredníctvom využívania špecifických kvót alebo certifikátov. Obidva systémy majú regulačný charakter a sú odôvodnené potrebou obmedziť emisie skleníkových plynov v súlade so záväzným environmentálnym cieľom podľa práva Únie, stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, znížiť čisté emisie skleníkových plynov v Únii do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu v celom hospodárstve najneskôr do roku 2050. |
| --- | --- |

(20)

Systém EU ETS a mechanizmus CBAM majú spoločný cieľ stanovovať ceny emisií skleníkových plynov viazaných v rovnakých odvetviach a v rovnakom tovare prostredníctvom využívania špecifických kvót alebo certifikátov. Obidva systémy majú regulačný charakter a sú odôvodnené potrebou obmedziť emisie skleníkových plynov v súlade so záväzným environmentálnym cieľom podľa práva Únie, stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119, znížiť čisté emisie skleníkových plynov v Únii do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu v celom hospodárstve najneskôr do roku 2050.

| (21) | Zatiaľ čo EU ETS stanovuje celkový počet vydaných kvót (ďalej len „strop“) na emisie skleníkových plynov z činností v rámci jeho pôsobnosti a umožňuje obchodovateľnosť kvót (ďalej len „systém stropov a obchodovania“), mechanizmus CBAM by nemal stanoviť kvantitatívne obmedzenia na dovoz, aby neboli obmedzené obchodné toky. Navyše, kým EU ETS sa uplatňuje na zariadenia v Únii, mechanizmus CBAM by sa mal uplatňovať na určitý tovar dovezený na colné územie Únie. |
| --- | --- |

(21)

Zatiaľ čo EU ETS stanovuje celkový počet vydaných kvót (ďalej len „strop“) na emisie skleníkových plynov z činností v rámci jeho pôsobnosti a umožňuje obchodovateľnosť kvót (ďalej len „systém stropov a obchodovania“), mechanizmus CBAM by nemal stanoviť kvantitatívne obmedzenia na dovoz, aby neboli obmedzené obchodné toky. Navyše, kým EU ETS sa uplatňuje na zariadenia v Únii, mechanizmus CBAM by sa mal uplatňovať na určitý tovar dovezený na colné územie Únie.

| (22) | Systém CBAM má určité špecifické vlastnosti v porovnaní s EU ETS vrátane výpočtu ceny certifikátov CBAM, možností obchodovať s certifikátmi CBAM a doby ich platnosti. Tieto vlastnosti vyplývajú z potreby zachovať účinnosť mechanizmu CBAM ako opatrenia na postupné zamedzenie úniku uhlíka. Zabezpečujú tiež, aby riadenie systému CBAM nebolo nadmerne zaťažujúce, pokiaľ ide o povinnosti uložené prevádzkovateľom a administratívne zdroje, a zároveň aby sa zachovala rovnaká úroveň pružnosti, ktorá je prevádzkovateľom dostupná v EU ETS. Zabezpečenie takejto rovnováhy je obzvlášť dôležité pre dotknuté malé a stredné podniky (MSP). |
| --- | --- |

(22)

Systém CBAM má určité špecifické vlastnosti v porovnaní s EU ETS vrátane výpočtu ceny certifikátov CBAM, možností obchodovať s certifikátmi CBAM a doby ich platnosti. Tieto vlastnosti vyplývajú z potreby zachovať účinnosť mechanizmu CBAM ako opatrenia na postupné zamedzenie úniku uhlíka. Zabezpečujú tiež, aby riadenie systému CBAM nebolo nadmerne zaťažujúce, pokiaľ ide o povinnosti uložené prevádzkovateľom a administratívne zdroje, a zároveň aby sa zachovala rovnaká úroveň pružnosti, ktorá je prevádzkovateľom dostupná v EU ETS. Zabezpečenie takejto rovnováhy je obzvlášť dôležité pre dotknuté malé a stredné podniky (MSP).

| (23) | V záujme zachovania účinnosti mechanizmu CBAM ako opatrenia proti úniku uhlíka je potrebné, aby tesne odrážal cenu EU ETS. Kým na trhu EU ETS sa cena kvót uvoľnených na trh určuje aukciami, cena certifikátov CBAM by mala v rozumnej miere odrážať cenu takýchto aukcií prostredníctvom priemerov vypočítaných každý týždeň. Takéto týždenné priemerné ceny tesne odrážajú cenové výkyvy EU ETS a umožňujú dovozcom primeranú maržu na využitie zmien v cenách EU ETS, pričom sa zároveň zabezpečí, aby správne orgány dokázali systém riadiť. |
| --- | --- |

(23)

V záujme zachovania účinnosti mechanizmu CBAM ako opatrenia proti úniku uhlíka je potrebné, aby tesne odrážal cenu EU ETS. Kým na trhu EU ETS sa cena kvót uvoľnených na trh určuje aukciami, cena certifikátov CBAM by mala v rozumnej miere odrážať cenu takýchto aukcií prostredníctvom priemerov vypočítaných každý týždeň. Takéto týždenné priemerné ceny tesne odrážajú cenové výkyvy EU ETS a umožňujú dovozcom primeranú maržu na využitie zmien v cenách EU ETS, pričom sa zároveň zabezpečí, aby správne orgány dokázali systém riadiť.

| (24) | V rámci EU ETS strop určuje ponuku emisných kvót a poskytuje istotu, pokiaľ ide o maximálne emisie skleníkových plynov. Cena uhlíka je určená rovnováhou medzi touto ponukou a dopytom na trhu. Nedostatok je potrebný, aby existoval cenový stimul. Cieľom tohto nariadenia nie je stanoviť strop pre počet certifikátov CBAM, ktoré budú dovozcom k dispozícii; ak by dovozcovia mali možnosť prenášať certifikáty CBAM do budúcnosti a obchodovať s nimi, táto možnosť by mohla viesť k situáciám, v ktorých by už cena certifikátov CBAM neodrážala vývoj ceny v EU ETS. Takáto situácia by oslabila stimul dekarbonizácie, podporila únik uhlíka a oslabila hlavný klimatický cieľ mechanizmu CBAM. Viedlo by to aj k rozdielnym cenám pre prevádzkovateľov z rôznych krajín. Obmedzenia možností obchodovať s certifikátmi CBAM a prenášať ich do budúcnosti sú preto odôvodnené potrebou zabrániť oslabovaniu účinnosti a klimatického cieľa mechanizmu CBAM, ako aj potrebou zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie s prevádzkovateľmi z rôznych krajín. Týmto nariadením by sa však mal stanoviť systém, v ktorom orgány môžu spätne odkúpiť určitý počet nadbytočných certifikátov od dovozcov s cieľom uchovať pre dovozcov možnosť optimalizovať svoje náklady. Taká suma by mala byť stanovená na úrovni, ktorá umožňuje dovozcom primeranú maržu na využitie pákového efektu na svoje náklady počas platnosti certifikátov, pričom sa zachová celkový účinok prenosu ceny a zabezpečí zachovanie environmentálneho cieľa mechanizmu CBAM. |
| --- | --- |

(24)

V rámci EU ETS strop určuje ponuku emisných kvót a poskytuje istotu, pokiaľ ide o maximálne emisie skleníkových plynov. Cena uhlíka je určená rovnováhou medzi touto ponukou a dopytom na trhu. Nedostatok je potrebný, aby existoval cenový stimul. Cieľom tohto nariadenia nie je stanoviť strop pre počet certifikátov CBAM, ktoré budú dovozcom k dispozícii; ak by dovozcovia mali možnosť prenášať certifikáty CBAM do budúcnosti a obchodovať s nimi, táto možnosť by mohla viesť k situáciám, v ktorých by už cena certifikátov CBAM neodrážala vývoj ceny v EU ETS. Takáto situácia by oslabila stimul dekarbonizácie, podporila únik uhlíka a oslabila hlavný klimatický cieľ mechanizmu CBAM. Viedlo by to aj k rozdielnym cenám pre prevádzkovateľov z rôznych krajín. Obmedzenia možností obchodovať s certifikátmi CBAM a prenášať ich do budúcnosti sú preto odôvodnené potrebou zabrániť oslabovaniu účinnosti a klimatického cieľa mechanizmu CBAM, ako aj potrebou zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie s prevádzkovateľmi z rôznych krajín. Týmto nariadením by sa však mal stanoviť systém, v ktorom orgány môžu spätne odkúpiť určitý počet nadbytočných certifikátov od dovozcov s cieľom uchovať pre dovozcov možnosť optimalizovať svoje náklady. Taká suma by mala byť stanovená na úrovni, ktorá umožňuje dovozcom primeranú maržu na využitie pákového efektu na svoje náklady počas platnosti certifikátov, pričom sa zachová celkový účinok prenosu ceny a zabezpečí zachovanie environmentálneho cieľa mechanizmu CBAM.

| (25) | Vzhľadom na to, že by sa mechanizmus CBAM uplatňoval na dovoz tovaru na colné územie Únie, a nie na zariadenia, určité úpravy a zjednodušenia by bolo potrebné uplatniť aj na režim mechanizmu CBAM. Jedným z takýchto zjednodušení by malo byť zavedenie jednoduchého a prístupného deklaratívneho systému, v ktorom dovozcovia nahlasujú celkové overené emisie skleníkových plynov viazané v tovare dovezenom v danom kalendárnom roku. Mal by sa uplatňovať aj odlišný harmonogram v porovnaní s cyklom dodržiavania podmienok EU ETS, aby sa zabránilo potenciálnym úzkym miestam, ktoré by mohli vyplynúť z povinností akreditovaných overovateľov podľa tohto nariadenia a smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(25)

Vzhľadom na to, že by sa mechanizmus CBAM uplatňoval na dovoz tovaru na colné územie Únie, a nie na zariadenia, určité úpravy a zjednodušenia by bolo potrebné uplatniť aj na režim mechanizmu CBAM. Jedným z takýchto zjednodušení by malo byť zavedenie jednoduchého a prístupného deklaratívneho systému, v ktorom dovozcovia nahlasujú celkové overené emisie skleníkových plynov viazané v tovare dovezenom v danom kalendárnom roku. Mal by sa uplatňovať aj odlišný harmonogram v porovnaní s cyklom dodržiavania podmienok EU ETS, aby sa zabránilo potenciálnym úzkym miestam, ktoré by mohli vyplynúť z povinností akreditovaných overovateľov podľa tohto nariadenia a smernice 2003/87/ES.

| (26) | Členské štáty by mali ukladať pokuty za porušenie tohto nariadenia a zabezpečiť, aby sa takéto pokuty presadzovali. Konkrétne by výška pokuty za neodovzdanie certifikátov CBAM schváleným deklarantom CBAM mala byť totožná so sumou podľa článku 16 ods. 3 a 4 smernice 2003/87/ES. Ak však tovar do Únie uviedla iná osoba ako schválený deklarant CBAM bez toho, aby splnila povinnosti podľa tohto nariadenia, pokuty by mali byť vyššie, aby boli účinné, primerané a odrádzajúce, a to aj vzhľadom na skutočnosť, že takáto osoba nie je povinná odovzdať certifikáty CBAM. Ukladaním pokút podľa tohto nariadenia nie sú dotknuté pokuty, ktoré možno uložiť podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva za porušenie iných príslušných povinností, najmä tých, ktoré sa týkajú colných predpisov. |
| --- | --- |

(26)

Členské štáty by mali ukladať pokuty za porušenie tohto nariadenia a zabezpečiť, aby sa takéto pokuty presadzovali. Konkrétne by výška pokuty za neodovzdanie certifikátov CBAM schváleným deklarantom CBAM mala byť totožná so sumou podľa článku 16 ods. 3 a 4 smernice 2003/87/ES. Ak však tovar do Únie uviedla iná osoba ako schválený deklarant CBAM bez toho, aby splnila povinnosti podľa tohto nariadenia, pokuty by mali byť vyššie, aby boli účinné, primerané a odrádzajúce, a to aj vzhľadom na skutočnosť, že takáto osoba nie je povinná odovzdať certifikáty CBAM. Ukladaním pokút podľa tohto nariadenia nie sú dotknuté pokuty, ktoré možno uložiť podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva za porušenie iných príslušných povinností, najmä tých, ktoré sa týkajú colných predpisov.

| (27) | Kým EU ETS sa uplatňuje na určité výrobné procesy a činnosti, mechanizmus CBAM by sa mal zamerať na zodpovedajúci dovoz tovarov. Vyžaduje si to jasnú identifikáciu dovážaného tovaru prostredníctvom jeho zatriedenia v kombinovanej nomenklatúre (ďalej len „KN“) stanovenej v nariadení Rady (EHS) č. 2658/87 (9) a jeho prepojenie s viazanými emisiami. |
| --- | --- |

(27)

Kým EU ETS sa uplatňuje na určité výrobné procesy a činnosti, mechanizmus CBAM by sa mal zamerať na zodpovedajúci dovoz tovarov. Vyžaduje si to jasnú identifikáciu dovážaného tovaru prostredníctvom jeho zatriedenia v kombinovanej nomenklatúre (ďalej len „KN“) stanovenej v nariadení Rady (EHS) č. 2658/87 (9) a jeho prepojenie s viazanými emisiami.

| (28) | Tovar alebo zušľachtené výrobky, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, by mali odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, pretože ten vychádza z kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií prepojených s environmentálnym cieľom smernice 2003/87/ES a je najkomplexnejším regulačným systémom emisií skleníkových plynov v Únii. |
| --- | --- |

(28)

Tovar alebo zušľachtené výrobky, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, by mali odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, pretože ten vychádza z kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií prepojených s environmentálnym cieľom smernice 2003/87/ES a je najkomplexnejším regulačným systémom emisií skleníkových plynov v Únii.

| (29) | Vymedzením rozsahu pôsobnosti CBAM spôsobom, ktorý bude odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje EU ETS, by sa pomohlo zaistiť aj to, aby sa dovážané výrobky neznevýhodňovali oproti výrobkom domáceho pôvodu. |
| --- | --- |

(29)

Vymedzením rozsahu pôsobnosti CBAM spôsobom, ktorý bude odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje EU ETS, by sa pomohlo zaistiť aj to, aby sa dovážané výrobky neznevýhodňovali oproti výrobkom domáceho pôvodu.

| (30) | Hoci konečným cieľom mechanizmu CBAM je pokryť čo najširšie spektrum výrobkov, bolo by rozumné začať s vybraným počtom odvetví s relatívne homogénnym tovarom, kde existuje riziko úniku uhlíka. Odvetvia Únie považované za vystavené riziku úniku uhlíka sú uvedené v delegovanom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2019/708 (10). |
| --- | --- |

(30)

Hoci konečným cieľom mechanizmu CBAM je pokryť čo najširšie spektrum výrobkov, bolo by rozumné začať s vybraným počtom odvetví s relatívne homogénnym tovarom, kde existuje riziko úniku uhlíka. Odvetvia Únie považované za vystavené riziku úniku uhlíka sú uvedené v delegovanom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2019/708 (10).

| (31) | Tovar, na ktorý by sa malo toto nariadenie vzťahovať, by sa mal vybrať po dôkladnej analýze jeho významu z hľadiska kumulovaných emisií skleníkových plynov a rizika úniku uhlíka v zodpovedajúcich odvetviach EU ETS, pričom sa obmedzí zložitosť a administratívna záťaž dotknutých prevádzkovateľov. Výber by mal konkrétne zohľadniť základné materiály a základné výrobky, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, s cieľom zabezpečiť, aby sa na emisie viazané vo výrobkoch dovážaných do Únie, pri ktorých sa produkuje vysoké množstvo emisií, vzťahovala cena uhlíka, ktorá je rovnocenná cene uplatňovanej na výrobky Únie, a zmierniť riziko úniku uhlíka. Relevantnými kritériami pre zúženie výberu by mali byť: po prvé, význam odvetví z hľadiska emisií, najmä to, či odvetvie patrí medzi najväčších súhrnných producentov emisií skleníkových plynov; po druhé, vystavenie odvetvia značnému riziku úniku uhlíka, ako sa vymedzuje podľa smernice 2003/87/ES; a po tretie, potreba uviesť do rovnováhy široké pokrytie výrobkov, pokiaľ ide o emisie skleníkových plynov, pri obmedzení zložitosti a administratívneho zaťaženia. |
| --- | --- |

(31)

Tovar, na ktorý by sa malo toto nariadenie vzťahovať, by sa mal vybrať po dôkladnej analýze jeho významu z hľadiska kumulovaných emisií skleníkových plynov a rizika úniku uhlíka v zodpovedajúcich odvetviach EU ETS, pričom sa obmedzí zložitosť a administratívna záťaž dotknutých prevádzkovateľov. Výber by mal konkrétne zohľadniť základné materiály a základné výrobky, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, s cieľom zabezpečiť, aby sa na emisie viazané vo výrobkoch dovážaných do Únie, pri ktorých sa produkuje vysoké množstvo emisií, vzťahovala cena uhlíka, ktorá je rovnocenná cene uplatňovanej na výrobky Únie, a zmierniť riziko úniku uhlíka. Relevantnými kritériami pre zúženie výberu by mali byť: po prvé, význam odvetví z hľadiska emisií, najmä to, či odvetvie patrí medzi najväčších súhrnných producentov emisií skleníkových plynov; po druhé, vystavenie odvetvia značnému riziku úniku uhlíka, ako sa vymedzuje podľa smernice 2003/87/ES; a po tretie, potreba uviesť do rovnováhy široké pokrytie výrobkov, pokiaľ ide o emisie skleníkových plynov, pri obmedzení zložitosti a administratívneho zaťaženia.

| (32) | Použitie prvého kritéria by umožnilo vytvoriť zoznam týchto priemyselných odvetví, pokiaľ ide o kumulované emisie: železo a oceľ, rafinérie, cement, hliník, základné organické chemikálie, vodík a hnojivá. |
| --- | --- |

(32)

Použitie prvého kritéria by umožnilo vytvoriť zoznam týchto priemyselných odvetví, pokiaľ ide o kumulované emisie: železo a oceľ, rafinérie, cement, hliník, základné organické chemikálie, vodík a hnojivá.

| (33) | Toto nariadenie by sa však v tomto štádiu nemalo zaoberať určitými odvetviami uvedenými v delegovanom rozhodnutí (EÚ) 2019/708 vzhľadom na ich osobitné vlastnosti. |
| --- | --- |

(33)

Toto nariadenie by sa však v tomto štádiu nemalo zaoberať určitými odvetviami uvedenými v delegovanom rozhodnutí (EÚ) 2019/708 vzhľadom na ich osobitné vlastnosti.

| (34) | Najmä organické chemikálie by nemali byť zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vzhľadom na technické obmedzenia, ktoré v čase prijatia tohto nariadenia neumožňujú jasne definovať viazané emisie takéhoto dovezeného tovaru. Pre tento tovar je základným parametrom uplatniteľná referenčná hodnota v rámci EU ETS, ktorá neumožňuje jednoznačné prideľovanie emisií viazaných na jednotlivý dovážaný tovar. Cielenejšie prideľovanie pre organické chemikálie si vyžaduje viac údajov a hlbšiu analýzu. |
| --- | --- |

(34)

Najmä organické chemikálie by nemali byť zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vzhľadom na technické obmedzenia, ktoré v čase prijatia tohto nariadenia neumožňujú jasne definovať viazané emisie takéhoto dovezeného tovaru. Pre tento tovar je základným parametrom uplatniteľná referenčná hodnota v rámci EU ETS, ktorá neumožňuje jednoznačné prideľovanie emisií viazaných na jednotlivý dovážaný tovar. Cielenejšie prideľovanie pre organické chemikálie si vyžaduje viac údajov a hlbšiu analýzu.

| (35) | Podobné technické obmedzenia platia aj pre rafinérske výrobky, pri ktorých nemožno jednoznačne určiť emisie skleníkových plynov pre jednotlivé výstupné výrobky. Relevantná referenčná hodnota v rámci EU ETS sa zároveň priamo nevzťahuje na konkrétne výrobky, ako je benzín, nafta alebo kerozín, ale na celý rafinérsky výstup. |
| --- | --- |

(35)

Podobné technické obmedzenia platia aj pre rafinérske výrobky, pri ktorých nemožno jednoznačne určiť emisie skleníkových plynov pre jednotlivé výstupné výrobky. Relevantná referenčná hodnota v rámci EU ETS sa zároveň priamo nevzťahuje na konkrétne výrobky, ako je benzín, nafta alebo kerozín, ale na celý rafinérsky výstup.

| (36) | Hliníkové výrobky by mali byť zahrnuté do mechanizmu CBAM, pretože sú do veľkej miery vystavené úniku uhlíka. Navyše pri viacerých priemyselných použitiach priamo konkurujú oceľovým výrobkom, pretože ich vlastnosti sa do veľkej miery podobajú vlastnostiam oceľových výrobkov. |
| --- | --- |

(36)

Hliníkové výrobky by mali byť zahrnuté do mechanizmu CBAM, pretože sú do veľkej miery vystavené úniku uhlíka. Navyše pri viacerých priemyselných použitiach priamo konkurujú oceľovým výrobkom, pretože ich vlastnosti sa do veľkej miery podobajú vlastnostiam oceľových výrobkov.

| (37) | V čase prijatia tohto nariadenia je dovoz vodíka do Únie relatívne nízky. Očakáva sa však, že táto situácia sa v nadchádzajúcich rokoch výrazne zmení, keďže balík Únie Fit for 55 podporuje využívanie vodíka z obnoviteľných zdrojov. V rámci dekarbonizácie priemyslu ako celku sa zvýši dopyt po obnoviteľnom vodíku, čo následne povedie k neintegrovaným výrobným procesom vo výrobkoch v ďalšom článku výrobného/distribučného reťazca, v ktorých je vodík prekurzorom. Zahrnutie vodíka do rozsahu pôsobnosti mechanizmu CBAM je vhodným prostriedkom na ďalšiu podporu dekarbonizácie vodíka. |
| --- | --- |

(37)

V čase prijatia tohto nariadenia je dovoz vodíka do Únie relatívne nízky. Očakáva sa však, že táto situácia sa v nadchádzajúcich rokoch výrazne zmení, keďže balík Únie Fit for 55 podporuje využívanie vodíka z obnoviteľných zdrojov. V rámci dekarbonizácie priemyslu ako celku sa zvýši dopyt po obnoviteľnom vodíku, čo následne povedie k neintegrovaným výrobným procesom vo výrobkoch v ďalšom článku výrobného/distribučného reťazca, v ktorých je vodík prekurzorom. Zahrnutie vodíka do rozsahu pôsobnosti mechanizmu CBAM je vhodným prostriedkom na ďalšiu podporu dekarbonizácie vodíka.

| (38) | Podobne by mali byť zahrnuté do rozsahu pôsobnosti mechanizmu CBAM určité výrobky napriek ich nízkej úrovni viazaných emisií, ktoré vznikajú počas ich výrobného procesu, pretože ich vylúčením by sa zvýšila pravdepodobnosť obchádzania zahrnutia oceľových výrobkov do pôsobnosti mechanizmu CBAM zmenou štruktúry obchodu na výrobky v ďalšom článku výrobného/distribučného reťazca. |
| --- | --- |

(38)

Podobne by mali byť zahrnuté do rozsahu pôsobnosti mechanizmu CBAM určité výrobky napriek ich nízkej úrovni viazaných emisií, ktoré vznikajú počas ich výrobného procesu, pretože ich vylúčením by sa zvýšila pravdepodobnosť obchádzania zahrnutia oceľových výrobkov do pôsobnosti mechanizmu CBAM zmenou štruktúry obchodu na výrobky v ďalšom článku výrobného/distribučného reťazca.

| (39) | Toto nariadenie by sa naopak nemalo spočiatku uplatňovať na určité výrobky, ktorých výroba neprináša významné emisie, ako sú železný a oceľový šrot, niektoré ferozliatiny a určité hnojivá. |
| --- | --- |

(39)

Toto nariadenie by sa naopak nemalo spočiatku uplatňovať na určité výrobky, ktorých výroba neprináša významné emisie, ako sú železný a oceľový šrot, niektoré ferozliatiny a určité hnojivá.

| (40) | Dovoz elektriny by mal byť zahrnutý do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, pretože toto odvetvie je zodpovedné za 30 % celkových emisií skleníkových plynov v Únii. Vyššia ambícia Únie v oblasti klímy by zvýšila rozdiel v nákladoch na emisie oxidu uhličitého medzi výrobou elektriny v Únii a v tretích krajinách. Tento rozdiel v kombinácii s pokrokom pri prepojení elektrizačnej sústavy Únie so susediacimi krajinami by zvýšil riziko úniku uhlíka z dôvodu nárastu dovozu elektriny, ktorej značná časť sa vyrába v uhoľných tepelných elektrárňach. |
| --- | --- |

(40)

Dovoz elektriny by mal byť zahrnutý do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, pretože toto odvetvie je zodpovedné za 30 % celkových emisií skleníkových plynov v Únii. Vyššia ambícia Únie v oblasti klímy by zvýšila rozdiel v nákladoch na emisie oxidu uhličitého medzi výrobou elektriny v Únii a v tretích krajinách. Tento rozdiel v kombinácii s pokrokom pri prepojení elektrizačnej sústavy Únie so susediacimi krajinami by zvýšil riziko úniku uhlíka z dôvodu nárastu dovozu elektriny, ktorej značná časť sa vyrába v uhoľných tepelných elektrárňach.

| (41) | S cieľom predísť nadmernej administratívnej záťaži, pokiaľ ide o príslušné vnútroštátne správne orgány a dovozcov, je vhodné špecifikovať obmedzené prípady, v ktorých by sa povinnosti podľa tohto nariadenia nemali uplatňovať. Týmto ustanovením de minimis však nie je dotknuté ďalšie uplatňovanie ustanovení práva Únie alebo vnútroštátneho práva, ktoré sú potrebné na zabezpečenie dodržiavania povinností podľa tohto nariadenia, a najmä colných predpisov vrátane predchádzania podvodom. |
| --- | --- |

(41)

S cieľom predísť nadmernej administratívnej záťaži, pokiaľ ide o príslušné vnútroštátne správne orgány a dovozcov, je vhodné špecifikovať obmedzené prípady, v ktorých by sa povinnosti podľa tohto nariadenia nemali uplatňovať. Týmto ustanovením de minimis však nie je dotknuté ďalšie uplatňovanie ustanovení práva Únie alebo vnútroštátneho práva, ktoré sú potrebné na zabezpečenie dodržiavania povinností podľa tohto nariadenia, a najmä colných predpisov vrátane predchádzania podvodom.

| (42) | Keďže dovozcovia tovaru, na ktorých sa vzťahuje toto nariadenie, by nemali byť povinní plniť svoje povinnosti podľa tohto nariadenia v čase dovozu, mali by sa uplatňovať osobitné administratívne opatrenia s cieľom zabezpečiť splnenie takýchto povinností v neskoršom štádiu. Dovozcovia by preto mali byť oprávnení dovážať tovar, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, až po tom, ako im príslušné orgány udelia povolenie. |
| --- | --- |

(42)

Keďže dovozcovia tovaru, na ktorých sa vzťahuje toto nariadenie, by nemali byť povinní plniť svoje povinnosti podľa tohto nariadenia v čase dovozu, mali by sa uplatňovať osobitné administratívne opatrenia s cieľom zabezpečiť splnenie takýchto povinností v neskoršom štádiu. Dovozcovia by preto mali byť oprávnení dovážať tovar, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, až po tom, ako im príslušné orgány udelia povolenie.

| (43) | Colné orgány by nemali povoliť dovoz tovaru inou osobou než schváleným deklarantom CBAM. V súlade s článkami 46 a 48 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 (11) sú colné orgány oprávnené vykonávať kontroly tovaru, a to aj pokiaľ ide o identifikáciu schváleného deklaranta CBAM, osemmiestny kód kombinovanej nomenklatúry, množstvo a krajinu pôvodu dovážaného tovaru, dátum vyhlásenia a colný režim. Komisia by mala zahrnúť riziká súvisiace s mechanizmom CBAM do stanovenia spoločných kritérií a noriem rizika podľa článku 50 nariadenia (EÚ) č. 952/2013. |
| --- | --- |

(43)

Colné orgány by nemali povoliť dovoz tovaru inou osobou než schváleným deklarantom CBAM. V súlade s článkami 46 a 48 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 (11) sú colné orgány oprávnené vykonávať kontroly tovaru, a to aj pokiaľ ide o identifikáciu schváleného deklaranta CBAM, osemmiestny kód kombinovanej nomenklatúry, množstvo a krajinu pôvodu dovážaného tovaru, dátum vyhlásenia a colný režim. Komisia by mala zahrnúť riziká súvisiace s mechanizmom CBAM do stanovenia spoločných kritérií a noriem rizika podľa článku 50 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

| (44) | Počas prechodného obdobia by colné orgány mali colných deklarantov informovať o povinnosti oznamovať informácie s cieľom prispieť k zhromažďovaniu informácií a v relevantných prípadoch aj k informovanosti o potrebe požiadať v prípade potreby o status schváleného deklaranta CBAM. Colné orgány by mali takéto informácie oznamovať vhodným spôsobom, aby sa zabezpečilo, že colní deklaranti budú o takejto povinnosť informovaní. |
| --- | --- |

(44)

Počas prechodného obdobia by colné orgány mali colných deklarantov informovať o povinnosti oznamovať informácie s cieľom prispieť k zhromažďovaniu informácií a v relevantných prípadoch aj k informovanosti o potrebe požiadať v prípade potreby o status schváleného deklaranta CBAM. Colné orgány by mali takéto informácie oznamovať vhodným spôsobom, aby sa zabezpečilo, že colní deklaranti budú o takejto povinnosť informovaní.

| (45) | Mechanizmus CBAM by mal byť založený na deklaratívnom systéme, v ktorom by schválený deklarant CBAM, ktorý by mohol zastupovať viac než jedného dovozcu, každoročne predkladal vyhlásenie o viazaných emisiách v tovare dovezenom na colné územie Únie a odovzdával by počet certifikátov CBAM, ktorý zodpovedá týmto deklarovaným emisiám. Prvé vyhlásenie CBAM za kalendárny rok 2026 by sa malo predložiť do 31. mája 2027. |
| --- | --- |

(45)

Mechanizmus CBAM by mal byť založený na deklaratívnom systéme, v ktorom by schválený deklarant CBAM, ktorý by mohol zastupovať viac než jedného dovozcu, každoročne predkladal vyhlásenie o viazaných emisiách v tovare dovezenom na colné územie Únie a odovzdával by počet certifikátov CBAM, ktorý zodpovedá týmto deklarovaným emisiám. Prvé vyhlásenie CBAM za kalendárny rok 2026 by sa malo predložiť do 31. mája 2027.

| (46) | Schválený deklarant CBAM by mal mať možnosť požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré má odovzdať, v závislosti od ceny uhlíka už skutočne zaplatenej za deklarované viazané emisie v krajine pôvodu. |
| --- | --- |

(46)

Schválený deklarant CBAM by mal mať možnosť požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré má odovzdať, v závislosti od ceny uhlíka už skutočne zaplatenej za deklarované viazané emisie v krajine pôvodu.

| (47) | Deklarované viazané emisie by mala overiť osoba akreditovaná vnútroštátnym akreditačným orgánom vymenovaným v súlade nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (12) alebo podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2018/2067 (13). |
| --- | --- |

(47)

Deklarované viazané emisie by mala overiť osoba akreditovaná vnútroštátnym akreditačným orgánom vymenovaným v súlade nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (12) alebo podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2018/2067 (13).

| (48) | CBAM by mal prevádzkovateľom výrobných zariadení v tretích krajinách umožniť registráciu v registri CBAM a ich overené viazané emisie z výroby tovaru sprístupniť schváleným deklarantom CBAM. Prevádzkovateľ by mal mať možnosť rozhodnúť sa nesprístupniť verejnosti svoje meno, adresu a kontaktné údaje v registri CBAM. |
| --- | --- |

(48)

CBAM by mal prevádzkovateľom výrobných zariadení v tretích krajinách umožniť registráciu v registri CBAM a ich overené viazané emisie z výroby tovaru sprístupniť schváleným deklarantom CBAM. Prevádzkovateľ by mal mať možnosť rozhodnúť sa nesprístupniť verejnosti svoje meno, adresu a kontaktné údaje v registri CBAM.

| (49) | Certifikáty CBAM by sa líšili od kvót EU ETS, pre ktoré je hlavnou charakteristikou denné obchodovanie formou aukcie. Potreba stanoviť jasnú cenu za certifikáty CBAM by spôsobila, že denné uverejňovanie by bolo pre prevádzkovateľov neprimerane zaťažujúce a mätúce, pretože hrozí, že denné ceny budú po uverejnení zastarané. Týždenné uverejňovanie cien CBAM by preto presnejšie odrážalo trend oceňovania kvót EU ETS uvoľnených na trh a sledovalo rovnaký klimatický cieľ. Výpočet ceny certifikátov CBAM by sa preto mal stanoviť na základe dlhšieho časového rámca (týždenne), než je časový rámec stanovený systémom EU ETS (denne). Komisia by mala byť poverená úlohou vypočítať a uverejňovať priemernú cenu. |
| --- | --- |

(49)

Certifikáty CBAM by sa líšili od kvót EU ETS, pre ktoré je hlavnou charakteristikou denné obchodovanie formou aukcie. Potreba stanoviť jasnú cenu za certifikáty CBAM by spôsobila, že denné uverejňovanie by bolo pre prevádzkovateľov neprimerane zaťažujúce a mätúce, pretože hrozí, že denné ceny budú po uverejnení zastarané. Týždenné uverejňovanie cien CBAM by preto presnejšie odrážalo trend oceňovania kvót EU ETS uvoľnených na trh a sledovalo rovnaký klimatický cieľ. Výpočet ceny certifikátov CBAM by sa preto mal stanoviť na základe dlhšieho časového rámca (týždenne), než je časový rámec stanovený systémom EU ETS (denne). Komisia by mala byť poverená úlohou vypočítať a uverejňovať priemernú cenu.

| (50) | Aby sa schváleným deklarantom CBAM umožnila pružnosť pri plnení svojich povinností podľa tohto nariadenia a aby mohli využívať výhody výkyvov v cene kvót EU ETS, certifikáty CBAM by mali byť platné na obmedzené obdobie od dátumu ich nákupu. Schválenému deklarantovi CBAM by sa mal umožniť ďalší predaj časti prebytočne nakúpených certifikátov. Na účely odovzdania certifikátov CBAM by mal schválený deklarant CBAM počas roka nazhromaždiť požadovaný počet certifikátov, ktorý zodpovedá prahovým hodnotám stanoveným na konci každého štvrťroka. |
| --- | --- |

(50)

Aby sa schváleným deklarantom CBAM umožnila pružnosť pri plnení svojich povinností podľa tohto nariadenia a aby mohli využívať výhody výkyvov v cene kvót EU ETS, certifikáty CBAM by mali byť platné na obmedzené obdobie od dátumu ich nákupu. Schválenému deklarantovi CBAM by sa mal umožniť ďalší predaj časti prebytočne nakúpených certifikátov. Na účely odovzdania certifikátov CBAM by mal schválený deklarant CBAM počas roka nazhromaždiť požadovaný počet certifikátov, ktorý zodpovedá prahovým hodnotám stanoveným na konci každého štvrťroka.

| (51) | Fyzikálne vlastnosti elektriny ako výrobku sú dôvodom mierne odlišného nastavenia v rámci mechanizmu CBAM v porovnaní s iným tovarom. Štandardné hodnoty by sa mali použiť za jasne určených podmienok a schválení deklaranti CBAM by mali mať možnosť požiadať o výpočet svojich povinností podľa tohto nariadenia na základe skutočných emisií. Obchod s elektrinou je odlišný od obchodu s iným tovarom najmä preto, že sa s ňou obchoduje prostredníctvom prepojených elektrizačných sústav s využitím energetických búrz a osobitných foriem obchodovania. Prepojenie trhu je prísne regulovaná forma obchodovania s elektrinou, ktorá umožňuje zoskupiť ponuky na kúpu a predaj naprieč Úniou. |
| --- | --- |

(51)

Fyzikálne vlastnosti elektriny ako výrobku sú dôvodom mierne odlišného nastavenia v rámci mechanizmu CBAM v porovnaní s iným tovarom. Štandardné hodnoty by sa mali použiť za jasne určených podmienok a schválení deklaranti CBAM by mali mať možnosť požiadať o výpočet svojich povinností podľa tohto nariadenia na základe skutočných emisií. Obchod s elektrinou je odlišný od obchodu s iným tovarom najmä preto, že sa s ňou obchoduje prostredníctvom prepojených elektrizačných sústav s využitím energetických búrz a osobitných foriem obchodovania. Prepojenie trhu je prísne regulovaná forma obchodovania s elektrinou, ktorá umožňuje zoskupiť ponuky na kúpu a predaj naprieč Úniou.

| (52) | Na zabránenie rizikám obchádzania a na zlepšenie vysledovateľnosti skutočných emisií CO2 z dovozu elektriny a jej použitia v tovare by výpočet skutočných emisií mal byť povolený len za určitých prísnych podmienok. Bolo by konkrétne potrebné preukázať, že je pevne nominovaná pridelená kapacita spojenia a že existuje priamy zmluvný vzťah medzi nákupcom a výrobcom elektriny z obnoviteľných zdrojov alebo medzi nákupcom a výrobcom elektriny, ktorá má nižšie emisie ako emisie so štandardnou hodnotou. |
| --- | --- |

(52)

Na zabránenie rizikám obchádzania a na zlepšenie vysledovateľnosti skutočných emisií CO2 z dovozu elektriny a jej použitia v tovare by výpočet skutočných emisií mal byť povolený len za určitých prísnych podmienok. Bolo by konkrétne potrebné preukázať, že je pevne nominovaná pridelená kapacita spojenia a že existuje priamy zmluvný vzťah medzi nákupcom a výrobcom elektriny z obnoviteľných zdrojov alebo medzi nákupcom a výrobcom elektriny, ktorá má nižšie emisie ako emisie so štandardnou hodnotou.

| (53) | S cieľom znížiť riziko úniku uhlíka by Komisia mala prijať opatrenia na riešenie praktík obchádzania. Komisia by mala vyhodnotiť riziko takéhoto obchádzania vo všetkých odvetviach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. |
| --- | --- |

(53)

S cieľom znížiť riziko úniku uhlíka by Komisia mala prijať opatrenia na riešenie praktík obchádzania. Komisia by mala vyhodnotiť riziko takéhoto obchádzania vo všetkých odvetviach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

| (54) | Zmluvné strany Zmluvy o založení Energetického spoločenstva uzatvorenej rozhodnutím Rady 2006/500/ES (14) a zmluvné strany dohôd o pridružení vrátane prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu sa zaviazali uplatňovať procesy dekarbonizácie, čo by malo časom vyústiť do prijatia mechanizmov stanovovania cien uhlíka, ktoré sú podobné alebo ekvivalentné s EU ETS, alebo do ich účasti na EU ETS. |
| --- | --- |

(54)

Zmluvné strany Zmluvy o založení Energetického spoločenstva uzatvorenej rozhodnutím Rady 2006/500/ES (14) a zmluvné strany dohôd o pridružení vrátane prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu sa zaviazali uplatňovať procesy dekarbonizácie, čo by malo časom vyústiť do prijatia mechanizmov stanovovania cien uhlíka, ktoré sú podobné alebo ekvivalentné s EU ETS, alebo do ich účasti na EU ETS.

| (55) | Začlenenie tretích krajín do trhu Únie s elektrinou je dôležitým faktorom, aby tieto krajiny zrýchlili prechod na energetické systémy s vysokým podielom energie z obnoviteľných zdrojov. Prepojenie trhu s elektrinou, ako sa uvádza v nariadení Komisie (EÚ) 2015/1222 (15), umožňuje tretím krajinám lepšie integrovať elektrinu z obnoviteľných zdrojov do trhu s elektrinou, efektívne si takú elektrinu vymieňať na rozsiahlejšom území, vyrovnávať ponuku a dopyt s väčším trhom Únie a znižovať intenzitu emisií CO2 svojej výroby elektriny. Začlenenie tretích krajín do trhu Únie s elektrinou takisto prispieva k bezpečnosti dodávok elektriny v týchto krajinách a v susedných členských štátoch. |
| --- | --- |

(55)

Začlenenie tretích krajín do trhu Únie s elektrinou je dôležitým faktorom, aby tieto krajiny zrýchlili prechod na energetické systémy s vysokým podielom energie z obnoviteľných zdrojov. Prepojenie trhu s elektrinou, ako sa uvádza v nariadení Komisie (EÚ) 2015/1222 (15), umožňuje tretím krajinám lepšie integrovať elektrinu z obnoviteľných zdrojov do trhu s elektrinou, efektívne si takú elektrinu vymieňať na rozsiahlejšom území, vyrovnávať ponuku a dopyt s väčším trhom Únie a znižovať intenzitu emisií CO2 svojej výroby elektriny. Začlenenie tretích krajín do trhu Únie s elektrinou takisto prispieva k bezpečnosti dodávok elektriny v týchto krajinách a v susedných členských štátoch.

| (56) | Keď budú trhy s elektrinou tretích krajín úzko začlenené do trhu Únie prostredníctvom prepojenia trhu, mali by sa nájsť technické riešenia na zabezpečenie uplatňovania mechanizmu CBAM na elektrinu vyvážanú z týchto krajín na colné územie Únie. Ak technické riešenia nebude možné nájsť, tretie krajiny, ktorých trhy sú prepojené s trhom Únie, by mali mať časovo obmedzenú výnimku z mechanizmu CBAM do roku 2030, pokiaľ ide výlučne o vývoz elektriny, za predpokladu, že sú splnené určité podmienky. Tieto tretie krajiny by však mali vypracovať plán a zaviazať sa, že zavedú mechanizmus stanovovania cien uhlíka, ktorým sa stanoví ekvivalentná cena ako v EU ETS, a mali by sa zaviazať, že dosiahnu uhlíkovú neutralitu najneskôr do roku 2050, ako aj k zosúladeniu s právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia, klímy, hospodárskej súťaže a energetiky. Takáto výnimka by sa mala kedykoľvek zrušiť, ak existujú dôvody domnievať sa, že dotknutá krajina si neplní svoje záväzky alebo do roku 2030 neprijala systém obchodovania s emisiami rovnocenný s EU ETS. |
| --- | --- |

(56)

Keď budú trhy s elektrinou tretích krajín úzko začlenené do trhu Únie prostredníctvom prepojenia trhu, mali by sa nájsť technické riešenia na zabezpečenie uplatňovania mechanizmu CBAM na elektrinu vyvážanú z týchto krajín na colné územie Únie. Ak technické riešenia nebude možné nájsť, tretie krajiny, ktorých trhy sú prepojené s trhom Únie, by mali mať časovo obmedzenú výnimku z mechanizmu CBAM do roku 2030, pokiaľ ide výlučne o vývoz elektriny, za predpokladu, že sú splnené určité podmienky. Tieto tretie krajiny by však mali vypracovať plán a zaviazať sa, že zavedú mechanizmus stanovovania cien uhlíka, ktorým sa stanoví ekvivalentná cena ako v EU ETS, a mali by sa zaviazať, že dosiahnu uhlíkovú neutralitu najneskôr do roku 2050, ako aj k zosúladeniu s právnymi predpismi Únie v oblasti životného prostredia, klímy, hospodárskej súťaže a energetiky. Takáto výnimka by sa mala kedykoľvek zrušiť, ak existujú dôvody domnievať sa, že dotknutá krajina si neplní svoje záväzky alebo do roku 2030 neprijala systém obchodovania s emisiami rovnocenný s EU ETS.

| (57) | Prechodné ustanovenia by sa mali uplatňovať počas obmedzeného obdobia. Na tento účel by sa mechanizmus CBAM mal uplatňovať bez finančnej kompenzácie s cieľom uľahčiť jeho plynulé zavedenie, čím sa zníži riziko rušivých vplyvov na obchod. Dovozcovia by mali štvrťročne podávať správy o viazaných emisiách v tovare dovezenom počas predchádzajúceho štvrťroka kalendárneho roka, v ktorých uvedú priame a nepriame emisie a každú cenu uhlíka, ktorú skutočne zaplatili v zahraničí. Posledná správa o CBAM, ktorou je správa, ktorá sa má predložiť za posledný štvrťrok roku 2025, by sa mala predložiť do 31. januára 2026. |
| --- | --- |

(57)

Prechodné ustanovenia by sa mali uplatňovať počas obmedzeného obdobia. Na tento účel by sa mechanizmus CBAM mal uplatňovať bez finančnej kompenzácie s cieľom uľahčiť jeho plynulé zavedenie, čím sa zníži riziko rušivých vplyvov na obchod. Dovozcovia by mali štvrťročne podávať správy o viazaných emisiách v tovare dovezenom počas predchádzajúceho štvrťroka kalendárneho roka, v ktorých uvedú priame a nepriame emisie a každú cenu uhlíka, ktorú skutočne zaplatili v zahraničí. Posledná správa o CBAM, ktorou je správa, ktorá sa má predložiť za posledný štvrťrok roku 2025, by sa mala predložiť do 31. januára 2026.

| (58) | Na uľahčenie a zabezpečenie riadneho fungovania mechanizmu CBAM by Komisia mala poskytovať podporu príslušným orgánom pri vykonávaní ich funkcií a povinností podľa tohto nariadenia. Komisia by mala koordinovať, vydávať usmernenia a podporovať výmenu najlepších postupov. |
| --- | --- |

(58)

Na uľahčenie a zabezpečenie riadneho fungovania mechanizmu CBAM by Komisia mala poskytovať podporu príslušným orgánom pri vykonávaní ich funkcií a povinností podľa tohto nariadenia. Komisia by mala koordinovať, vydávať usmernenia a podporovať výmenu najlepších postupov.

| (59) | S cieľom uplatňovať toto nariadenie nákladovo efektívnym spôsobom by Komisia mala spravovať register CBAM obsahujúci údaje o schválených deklarantoch CBAM, prevádzkovateľoch a zariadeniach v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(59)

S cieľom uplatňovať toto nariadenie nákladovo efektívnym spôsobom by Komisia mala spravovať register CBAM obsahujúci údaje o schválených deklarantoch CBAM, prevádzkovateľoch a zariadeniach v tretích krajinách.

| (60) | Mala by sa zriadiť spoločná centrálna platforma na predaj a spätné odkúpenie certifikátov CBAM. S cieľom dohliadať na transakcie na spoločnej centrálnej platforme by Komisia mala uľahčovať výmenu informácií a spoluprácu medzi príslušnými orgánmi, ako aj medzi týmito orgánmi a Komisiou. Okrem toho by sa mal zaviesť rýchly tok informácií medzi spoločnou centrálnou platformou a registrom CBAM. |
| --- | --- |

(60)

Mala by sa zriadiť spoločná centrálna platforma na predaj a spätné odkúpenie certifikátov CBAM. S cieľom dohliadať na transakcie na spoločnej centrálnej platforme by Komisia mala uľahčovať výmenu informácií a spoluprácu medzi príslušnými orgánmi, ako aj medzi týmito orgánmi a Komisiou. Okrem toho by sa mal zaviesť rýchly tok informácií medzi spoločnou centrálnou platformou a registrom CBAM.

| (61) | S cieľom prispieť k účinnému uplatňovaniu tohto nariadenia by Komisia mala vykonávať kontroly založené na riziku a mala by zodpovedajúcim spôsobom preskúmať obsah vyhlásení CBAM. |
| --- | --- |

(61)

S cieľom prispieť k účinnému uplatňovaniu tohto nariadenia by Komisia mala vykonávať kontroly založené na riziku a mala by zodpovedajúcim spôsobom preskúmať obsah vyhlásení CBAM.

| (62) | S cieľom ďalej umožniť jednotné uplatňovanie tohto nariadenia by Komisia mala príslušným orgánom sprístupniť ako predbežný podnet svoje vlastné výpočty týkajúce sa certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, a to na základe svojho preskúmania vyhlásení CBAM. Takýto predbežný podnet by sa mal poskytnúť len na orientačné účely a bez toho, aby bol dotknutý konečný výpočet, ktorý má urobiť príslušný orgán. Predovšetkým by nemalo existovať právo na odvolanie alebo iný opravný prostriedok proti takýmto predbežným podnetom Komisie. |
| --- | --- |

(62)

S cieľom ďalej umožniť jednotné uplatňovanie tohto nariadenia by Komisia mala príslušným orgánom sprístupniť ako predbežný podnet svoje vlastné výpočty týkajúce sa certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, a to na základe svojho preskúmania vyhlásení CBAM. Takýto predbežný podnet by sa mal poskytnúť len na orientačné účely a bez toho, aby bol dotknutý konečný výpočet, ktorý má urobiť príslušný orgán. Predovšetkým by nemalo existovať právo na odvolanie alebo iný opravný prostriedok proti takýmto predbežným podnetom Komisie.

| (63) | Členské štáty by tiež mali mať možnosť vykonávať preskúmania jednotlivých vyhlásení CBAM na účely presadzovania práva. Závery preskúmaní jednotlivých vyhlásení CBAM by sa mali poskytnúť Komisii. Tieto závery by sa mali sprístupniť aj ďalším príslušným orgánom prostredníctvom registra CBAM. |
| --- | --- |

(63)

Členské štáty by tiež mali mať možnosť vykonávať preskúmania jednotlivých vyhlásení CBAM na účely presadzovania práva. Závery preskúmaní jednotlivých vyhlásení CBAM by sa mali poskytnúť Komisii. Tieto závery by sa mali sprístupniť aj ďalším príslušným orgánom prostredníctvom registra CBAM.

| (64) | Členské štáty by mali byť zodpovedné za správne stanovenie a výber príjmov vyplývajúcich z uplatňovania tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(64)

Členské štáty by mali byť zodpovedné za správne stanovenie a výber príjmov vyplývajúcich z uplatňovania tohto nariadenia.

| (65) | Komisia by mala pravidelne hodnotiť uplatňovanie tohto nariadenia a podávať správu Európskemu parlamentu a Rade. Tieto správy by sa mali zameriavať najmä možnosti zintenzívnenia opatrení v oblasti klímy zameraných na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej Únie najneskôr do roku 2050. Ako súčasť podávania správ by Komisia mala zhromažďovať potrebné informácie s cieľom čo najskôr ďalej rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia na viazané nepriame emisie v tovare uvedenom v prílohe II, ako aj na iné tovary a služby, ktoré by mohli byť vystavené riziku úniku uhlíka, ako sú napríklad výrobky v ďalšom článku výrobného/distribučného reťazca, a vypracovať metódy výpočtu viazaných emisií na základe metód environmentálnej stopy, ako sa stanovuje v odporúčaní Komisie 2013/179/EÚ (16).Tieto správy by mali obsahovať aj posúdenie vplyvu mechanizmu CBAM na únik uhlíka, a to aj v súvislosti s vývozom, a jeho hospodársky, sociálny a územný vplyv v celej Únii, pričom by sa mali zohľadniť aj osobitné charakteristiky a obmedzenia najvzdialenejších regiónov uvedených v článku 349 ZFEÚ a ostrovných štátov, ktoré sú súčasťou colného územia Únie. |
| --- | --- |

(65)

Komisia by mala pravidelne hodnotiť uplatňovanie tohto nariadenia a podávať správu Európskemu parlamentu a Rade. Tieto správy by sa mali zameriavať najmä možnosti zintenzívnenia opatrení v oblasti klímy zameraných na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej Únie najneskôr do roku 2050. Ako súčasť podávania správ by Komisia mala zhromažďovať potrebné informácie s cieľom čo najskôr ďalej rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia na viazané nepriame emisie v tovare uvedenom v prílohe II, ako aj na iné tovary a služby, ktoré by mohli byť vystavené riziku úniku uhlíka, ako sú napríklad výrobky v ďalšom článku výrobného/distribučného reťazca, a vypracovať metódy výpočtu viazaných emisií na základe metód environmentálnej stopy, ako sa stanovuje v odporúčaní Komisie 2013/179/EÚ (16).Tieto správy by mali obsahovať aj posúdenie vplyvu mechanizmu CBAM na únik uhlíka, a to aj v súvislosti s vývozom, a jeho hospodársky, sociálny a územný vplyv v celej Únii, pričom by sa mali zohľadniť aj osobitné charakteristiky a obmedzenia najvzdialenejších regiónov uvedených v článku 349 ZFEÚ a ostrovných štátov, ktoré sú súčasťou colného územia Únie.

| (66) | Komisia by mala monitorovať a riešiť praktiky obchádzania tohto nariadenia vrátane prípadov, keď by prevádzkovatelia mohli mierne pozmeniť svoj tovar bez zmeny jeho základných vlastností alebo umelo rozdeliť zásielky, aby sa vyhli povinnostiam podľa tohto nariadenia. Mali by sa monitorovať aj situácie, keď by sa tovar pred dovozom na trh Únie odoslal do tretej krajiny alebo regiónu s cieľom vyhnúť sa povinnostiam podľa tohto nariadenia, alebo keď by prevádzkovatelia v tretích krajinách vyvážali svoje výrobky s nižšími emisiami skleníkových plynov do Únie a ponechávali si výrobky s vyššími emisiami skleníkových plynov pre iné trhy, alebo keď by vývozcovia alebo výrobcovia reorganizovali svoje predajné a výrobné štruktúry a kanály, alebo akékoľvek iné druhy praktík dvojitej výroby a dvojitého predaja s cieľom vyhnúť sa povinnostiam podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(66)

Komisia by mala monitorovať a riešiť praktiky obchádzania tohto nariadenia vrátane prípadov, keď by prevádzkovatelia mohli mierne pozmeniť svoj tovar bez zmeny jeho základných vlastností alebo umelo rozdeliť zásielky, aby sa vyhli povinnostiam podľa tohto nariadenia. Mali by sa monitorovať aj situácie, keď by sa tovar pred dovozom na trh Únie odoslal do tretej krajiny alebo regiónu s cieľom vyhnúť sa povinnostiam podľa tohto nariadenia, alebo keď by prevádzkovatelia v tretích krajinách vyvážali svoje výrobky s nižšími emisiami skleníkových plynov do Únie a ponechávali si výrobky s vyššími emisiami skleníkových plynov pre iné trhy, alebo keď by vývozcovia alebo výrobcovia reorganizovali svoje predajné a výrobné štruktúry a kanály, alebo akékoľvek iné druhy praktík dvojitej výroby a dvojitého predaja s cieľom vyhnúť sa povinnostiam podľa tohto nariadenia.

| (67) | Pri plnom rešpektovaní zásad stanovených v tomto nariadení by práca na rozšírení rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia mala mať za cieľ zahrnúť do roku 2030 všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES. Komisia by preto pri preskúmavaní a hodnotení uplatňovania tohto nariadenia mala zachovať odkaz na tento harmonogram a prednostne zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia emisie skleníkových plynov obsiahnuté v tovare, ktorý je najviac vystavený úniku uhlíka a ktorý je najviac uhlíkovo náročný, ako aj v nadväzujúcich výrobkoch, ktoré obsahujú významný podiel aspoň jedného z tovarov v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Ak Komisia nepredloží legislatívny návrh na takéto rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia do roku 2030, mala by informovať Európsky parlament a Radu o dôvodoch a prijať potrebné kroky na dosiahnutie cieľa, ktorým je čo najskôr zahrnúť všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(67)

Pri plnom rešpektovaní zásad stanovených v tomto nariadení by práca na rozšírení rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia mala mať za cieľ zahrnúť do roku 2030 všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES. Komisia by preto pri preskúmavaní a hodnotení uplatňovania tohto nariadenia mala zachovať odkaz na tento harmonogram a prednostne zahrnúť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia emisie skleníkových plynov obsiahnuté v tovare, ktorý je najviac vystavený úniku uhlíka a ktorý je najviac uhlíkovo náročný, ako aj v nadväzujúcich výrobkoch, ktoré obsahujú významný podiel aspoň jedného z tovarov v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Ak Komisia nepredloží legislatívny návrh na takéto rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia do roku 2030, mala by informovať Európsky parlament a Radu o dôvodoch a prijať potrebné kroky na dosiahnutie cieľa, ktorým je čo najskôr zahrnúť všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES.

| (68) | Komisia by tiež mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia dva roky od skončenia prechodného obdobia a potom každé dva roky. Časový harmonogram predkladania správ by sa mal riadiť harmonogramom fungovania trhu s uhlíkom podľa článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES. Správy by mali obsahovať posúdenie vplyvov mechanizmu CBAM. |
| --- | --- |

(68)

Komisia by tiež mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia dva roky od skončenia prechodného obdobia a potom každé dva roky. Časový harmonogram predkladania správ by sa mal riadiť harmonogramom fungovania trhu s uhlíkom podľa článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES. Správy by mali obsahovať posúdenie vplyvov mechanizmu CBAM.

| (69) | S cieľom umožniť rýchlu a účinnú reakciu na nepredvídateľné, výnimočné a nevyprovokované okolnosti, ktoré majú ničivé dôsledky na hospodársku a priemyselnú infraštruktúru jednej alebo viacerých tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, by Komisia mala podľa potreby predložiť Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia. Takýto legislatívny návrh by mal stanoviť opatrenia, ktoré sú najvhodnejšie vzhľadom na okolnosti, ktorým tretia krajina alebo krajiny čelia, pričom by sa mali zachovať ciele tohto nariadenia. Tieto opatrenia by mali byť časovo obmedzené. |
| --- | --- |

(69)

S cieľom umožniť rýchlu a účinnú reakciu na nepredvídateľné, výnimočné a nevyprovokované okolnosti, ktoré majú ničivé dôsledky na hospodársku a priemyselnú infraštruktúru jednej alebo viacerých tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, by Komisia mala podľa potreby predložiť Európskemu parlamentu a Rade legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia. Takýto legislatívny návrh by mal stanoviť opatrenia, ktoré sú najvhodnejšie vzhľadom na okolnosti, ktorým tretia krajina alebo krajiny čelia, pričom by sa mali zachovať ciele tohto nariadenia. Tieto opatrenia by mali byť časovo obmedzené.

| (70) | Dialóg s tretími krajinami by mal pokračovať a mal by v ňom byť priestor na spoluprácu a riešenia, ktoré by mohli usmerniť konkrétne budúce rozhodnutia o podrobnostiach mechanizmu CBAM počas jeho vykonávania, najmä v prechodnom období. |
| --- | --- |

(70)

Dialóg s tretími krajinami by mal pokračovať a mal by v ňom byť priestor na spoluprácu a riešenia, ktoré by mohli usmerniť konkrétne budúce rozhodnutia o podrobnostiach mechanizmu CBAM počas jeho vykonávania, najmä v prechodnom období.

| (71) | Komisia by sa mala snažiť nestranne a v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie spolupracovať s tretími krajinami, ktorých obchod s Úniou je dotknutý týmto nariadením, s cieľom preskúmať možnosti dialógu a spolupráce, pokiaľ ide o vykonávanie konkrétnych prvkov mechanizmu CBAM. Komisia by mala preskúmať aj možnosti uzatvorenia dohôd, ktoré by zohľadňovali mechanizmus stanovovania cien uhlíka v tretích krajinách. Únia by mala na tieto účely poskytovať technickú pomoc rozvojovým krajinám a najmenej rozvinutým krajinám, ktoré určila Organizácia Spojených národov. |
| --- | --- |

(71)

Komisia by sa mala snažiť nestranne a v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie spolupracovať s tretími krajinami, ktorých obchod s Úniou je dotknutý týmto nariadením, s cieľom preskúmať možnosti dialógu a spolupráce, pokiaľ ide o vykonávanie konkrétnych prvkov mechanizmu CBAM. Komisia by mala preskúmať aj možnosti uzatvorenia dohôd, ktoré by zohľadňovali mechanizmus stanovovania cien uhlíka v tretích krajinách. Únia by mala na tieto účely poskytovať technickú pomoc rozvojovým krajinám a najmenej rozvinutým krajinám, ktoré určila Organizácia Spojených národov.

| (72) | Zriadenie mechanizmu CBAM si vyžaduje rozvoj dvojstrannej, viacstrannej a medzinárodnej spolupráce s tretími krajinami. Na tento účel by sa malo zriadiť fórum krajín s nástrojmi stanovovania cien uhlíka alebo inými porovnateľnými nástrojmi (ďalej len „klimatický klub“) s cieľom podporiť vykonávanie ambicióznych politík v oblasti klímy vo všetkých krajinách a pripraviť pôdu pre globálny rámec stanovovania cien uhlíka. Klimatický klub by mal byť otvorený, dobrovoľný, nevýlučný a zameraný najmä na snahu o dosiahnutie vysokých ambícií v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou. Klimatický klub by mohol fungovať pod záštitou multilaterálnej medzinárodnej organizácie a mal by uľahčovať porovnávanie a v prípade potreby koordináciu príslušných opatrení s vplyvom na znižovanie emisií. Klimatický klub by mal podporovať aj porovnateľnosť príslušných opatrení v oblasti klímy tým, že zabezpečí kvalitu monitorovania, podávania správ a overovania v oblasti klímy medzi svojimi členmi a poskytne prostriedky na zapojenie a transparentnosť medzi Úniou a jej obchodnými partnermi. |
| --- | --- |

(72)

Zriadenie mechanizmu CBAM si vyžaduje rozvoj dvojstrannej, viacstrannej a medzinárodnej spolupráce s tretími krajinami. Na tento účel by sa malo zriadiť fórum krajín s nástrojmi stanovovania cien uhlíka alebo inými porovnateľnými nástrojmi (ďalej len „klimatický klub“) s cieľom podporiť vykonávanie ambicióznych politík v oblasti klímy vo všetkých krajinách a pripraviť pôdu pre globálny rámec stanovovania cien uhlíka. Klimatický klub by mal byť otvorený, dobrovoľný, nevýlučný a zameraný najmä na snahu o dosiahnutie vysokých ambícií v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou. Klimatický klub by mohol fungovať pod záštitou multilaterálnej medzinárodnej organizácie a mal by uľahčovať porovnávanie a v prípade potreby koordináciu príslušných opatrení s vplyvom na znižovanie emisií. Klimatický klub by mal podporovať aj porovnateľnosť príslušných opatrení v oblasti klímy tým, že zabezpečí kvalitu monitorovania, podávania správ a overovania v oblasti klímy medzi svojimi členmi a poskytne prostriedky na zapojenie a transparentnosť medzi Úniou a jej obchodnými partnermi.

| (73) | S cieľom ďalej podporovať dosahovanie cieľov Parížskej dohody v tretích krajinách je žiaduce, aby Únia prostredníctvom rozpočtu Únie naďalej poskytovala finančnú podporu na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu v najmenej rozvinutých krajinách vrátane ich úsilia o dekarbonizáciu a transformáciu ich výrobného priemyslu. Uvedená podpora Únie by mala prispieť aj k uľahčeniu adaptácie dotknutých priemyselných odvetví na nové regulačné požiadavky vyplývajúce z tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(73)

S cieľom ďalej podporovať dosahovanie cieľov Parížskej dohody v tretích krajinách je žiaduce, aby Únia prostredníctvom rozpočtu Únie naďalej poskytovala finančnú podporu na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu v najmenej rozvinutých krajinách vrátane ich úsilia o dekarbonizáciu a transformáciu ich výrobného priemyslu. Uvedená podpora Únie by mala prispieť aj k uľahčeniu adaptácie dotknutých priemyselných odvetví na nové regulačné požiadavky vyplývajúce z tohto nariadenia.

| (74) | Keďže účelom mechanizmu CBAM je podporovať čistejšiu výrobu, Únia je odhodlaná spolupracovať s tretími krajinami s nízkymi a strednými príjmami a podporovať ich pri dekarbonizácii ich výrobných odvetví v rámci vonkajšieho rozmeru Európskej zelenej dohody a v súlade s Parížskou dohodou. Únia by mala naďalej podporovať tieto krajiny prostredníctvom rozpočtu Únie, najmä najmenej rozvinuté krajiny, s cieľom prispieť k zabezpečeniu ich prispôsobenia sa povinnostiam podľa tohto nariadenia. Únia by tiež mala naďalej podporovať zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu v týchto krajinách, a to aj v ich úsilí o dekarbonizáciu a transformáciu ich výrobných odvetví v rámci stropu viacročného finančného rámca a finančnej podpory, ktorú Únia poskytuje na medzinárodné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy. Únia pracuje na zavedení nového vlastného zdroja založeného na príjmoch z predaja certifikátov CBAM. |
| --- | --- |

(74)

Keďže účelom mechanizmu CBAM je podporovať čistejšiu výrobu, Únia je odhodlaná spolupracovať s tretími krajinami s nízkymi a strednými príjmami a podporovať ich pri dekarbonizácii ich výrobných odvetví v rámci vonkajšieho rozmeru Európskej zelenej dohody a v súlade s Parížskou dohodou. Únia by mala naďalej podporovať tieto krajiny prostredníctvom rozpočtu Únie, najmä najmenej rozvinuté krajiny, s cieľom prispieť k zabezpečeniu ich prispôsobenia sa povinnostiam podľa tohto nariadenia. Únia by tiež mala naďalej podporovať zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu v týchto krajinách, a to aj v ich úsilí o dekarbonizáciu a transformáciu ich výrobných odvetví v rámci stropu viacročného finančného rámca a finančnej podpory, ktorú Únia poskytuje na medzinárodné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy. Únia pracuje na zavedení nového vlastného zdroja založeného na príjmoch z predaja certifikátov CBAM.

| (75) | Týmto nariadením nie sú dotknuté nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (17) a (EÚ) 2018/1725 (18). |
| --- | --- |

(75)

Týmto nariadením nie sú dotknuté nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (17) a (EÚ) 2018/1725 (18).

| (76) | V záujme efektívnosti by sa mali mutatis mutandis uplatňovať ustanovenia nariadenia Rady (ES) č. 515/97 (19) na toto nariadenie. |
| --- | --- |

(76)

V záujme efektívnosti by sa mali mutatis mutandis uplatňovať ustanovenia nariadenia Rady (ES) č. 515/97 (19) na toto nariadenie.

| (77) | S cieľom doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o:






  — | doplnenie tohto nariadenia stanovením požiadaviek a postupov pre tretie krajiny alebo územia, ktoré boli vyňaté zo zoznamu v bode 2 prílohy III, s cieľom zabezpečiť uplatňovanie tohto nariadenia na tieto krajiny alebo územia, pokiaľ ide o elektrinu, |
| --- | --- | --- |

(77)

S cieľom doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o:

—

doplnenie tohto nariadenia stanovením požiadaviek a postupov pre tretie krajiny alebo územia, ktoré boli vyňaté zo zoznamu v bode 2 prílohy III, s cieľom zabezpečiť uplatňovanie tohto nariadenia na tieto krajiny alebo územia, pokiaľ ide o elektrinu,

| — | zmenu zoznamu tretích krajín a území uvedeného v bode 1 alebo 2 prílohy III buď doplnením týchto krajín alebo území do uvedeného zoznamu s cieľom vylúčiť z mechanizmu CBAM tie tretie krajiny alebo územia, ktoré sú plne integrované do EU ETS alebo sú s ním prepojené v prípade budúcich dohôd, alebo vyňatím tretích krajín alebo území z uvedeného zoznamu, čím sa na ne vzťahuje mechanizmus CBAM, ak v skutočnosti neúčtujú cenu EU ETS za tovar vyvážaný do Únie, |
| --- | --- |

—

zmenu zoznamu tretích krajín a území uvedeného v bode 1 alebo 2 prílohy III buď doplnením týchto krajín alebo území do uvedeného zoznamu s cieľom vylúčiť z mechanizmu CBAM tie tretie krajiny alebo územia, ktoré sú plne integrované do EU ETS alebo sú s ním prepojené v prípade budúcich dohôd, alebo vyňatím tretích krajín alebo území z uvedeného zoznamu, čím sa na ne vzťahuje mechanizmus CBAM, ak v skutočnosti neúčtujú cenu EU ETS za tovar vyvážaný do Únie,

| — | doplnenie tohto nariadenia stanovením podmienok udeľovania akreditácie overovateľom, kontroly akreditovaných overovateľov a dohľadu nad nimi, odňatia akreditácie a vzájomného uznávania a partnerského hodnotenia akreditačných orgánov, |
| --- | --- |

—

doplnenie tohto nariadenia stanovením podmienok udeľovania akreditácie overovateľom, kontroly akreditovaných overovateľov a dohľadu nad nimi, odňatia akreditácie a vzájomného uznávania a partnerského hodnotenia akreditačných orgánov,

| — | doplnenie tohto nariadenia ďalším vymedzením načasovania, správy a iných aspektov predaja a spätného odkúpenia certifikátov CBAM, a |
| --- | --- |

—

doplnenie tohto nariadenia ďalším vymedzením načasovania, správy a iných aspektov predaja a spätného odkúpenia certifikátov CBAM, a

| — | zmenu zoznamu tovaru v prílohe I tak, že sa doň za určitých okolností doplní tovar, ktorý bol mierne upravený, s cieľom posilniť opatrenia, ktorými sa riešia praktiky obchádzania. |
| --- | --- |

—

zmenu zoznamu tovaru v prílohe I tak, že sa doň za určitých okolností doplní tovar, ktorý bol mierne upravený, s cieľom posilniť opatrenia, ktorými sa riešia praktiky obchádzania.

Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (20). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (78) | Takéto konzultácie by sa mali viesť transparentným spôsobom a môžu zahŕňať predchádzajúce konzultácie so zainteresovanými stranami, ako sú príslušné orgány, priemysel (vrátane MSP), sociálni partneri, ako sú odborové zväzy, organizácie občianskej spoločnosti a environmentálne organizácie. |
| --- | --- |

(78)

Takéto konzultácie by sa mali viesť transparentným spôsobom a môžu zahŕňať predchádzajúce konzultácie so zainteresovanými stranami, ako sú príslušné orgány, priemysel (vrátane MSP), sociálni partneri, ako sú odborové zväzy, organizácie občianskej spoločnosti a environmentálne organizácie.

| (79) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (21). |
| --- | --- |

(79)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (21).

| (80) | Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a peňažných sankcií. Mechanizmus CBAM by sa preto mal opierať o vhodné a účinné mechanizmy, aby sa zabránilo strate príjmov. |
| --- | --- |

(80)

Finančné záujmy Únie by sa mali počas celého výdavkového cyklu chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby správnych a peňažných sankcií. Mechanizmus CBAM by sa preto mal opierať o vhodné a účinné mechanizmy, aby sa zabránilo strate príjmov.

| (81) | Keďže ciele tohto nariadenia, a to zabrániť riziku úniku uhlíka, a tým znížiť globálne emisie uhlíka, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(81)

Keďže ciele tohto nariadenia, a to zabrániť riziku úniku uhlíka, a tým znížiť globálne emisie uhlíka, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (82) | S cieľom umožniť včasné prijatie delegovaných a vykonávacích aktov podľa tohto nariadenia, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(82)

S cieľom umožniť včasné prijatie delegovaných a vykonávacích aktov podľa tohto nariadenia, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV

Článok 1

Predmet úpravy

1.   Týmto nariadením sa stanovuje mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) na riešenie problému emisií skleníkových plynov viazaných v tovare uvedenom v prílohe I pri jeho dovoze na colné územie Únie s cieľom zabrániť riziku úniku uhlíka, a tým znížiť globálne emisie uhlíka a podporiť ciele Parížskej dohody, a to aj vytvorením stimulov na zníženie emisií prevádzkovateľmi v tretích krajinách.

2.   Mechanizmus CBAM dopĺňa systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii zriadený podľa smernice 2003/87/ES (ďalej len „EU ETS“) tak, že uplatňuje ekvivalentný súbor pravidiel na dovoz tovaru uvedeného v článku 2 tohto nariadenia na colné územie Únie.

3.   Mechanizmus CBAM má nahradiť mechanizmy stanovené podľa smernice 2003/87/ES s cieľom zabrániť riziku úniku uhlíka tým, že odráža rozsah, v akom sú kvóty EU ETS prideľované bezodplatne v súlade s článkom 10a uvedenej smernice.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa uplatňuje na tovar uvedený v prílohe I s pôvodom v tretej krajine, ak je tento tovar alebo zušľachtené výrobky z tohto tovaru získané v colnom režime aktívny zušľachťovací styk podľa článku 256 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 dovezený na colné územie Únie.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje aj na tovar uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu s pôvodom v tretej krajine, ak sú tento tovar alebo zušľachtené výrobky z tohto tovaru získané v colnom režime aktívny zušľachťovací styk podľa článku 256 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 dovezené na umelý ostrov, pevnú alebo plávajúcu štruktúru alebo akúkoľvek inú štruktúru na kontinentálnom šelfe alebo do výhradnej hospodárskej zóny členského štátu, ktorá susedí s colným územím Únie.

Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanovia podrobné podmienky uplatňovania mechanizmu CBAM na takýto tovar, najmä pokiaľ ide o pojmy rovnocenné s pojmami dovoz na colné územie Únie a prepustenie do voľného obehu, pokiaľ ide o postupy týkajúce sa predkladania vyhlásenia CBAM v súvislosti s takýmto tovarom a kontroly, ktoré majú vykonávať colné orgány. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2 tohto nariadenia.

3.   Odchylne od odsekov 1 a 2 sa toto nariadenie nevzťahuje na:

| a) | tovar uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu, ktorý sa dováža na colné územie Únie za predpokladu, že vnútorná hodnota takéhoto tovaru nepresahuje na jednu zásielku hodnotu uvedenú pre tovar nepatrnej hodnoty, ako sa uvádza v článku 23 nariadenia Rady (ES) č. 1186/2009 (22); |
| --- | --- |

a)

tovar uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu, ktorý sa dováža na colné územie Únie za predpokladu, že vnútorná hodnota takéhoto tovaru nepresahuje na jednu zásielku hodnotu uvedenú pre tovar nepatrnej hodnoty, ako sa uvádza v článku 23 nariadenia Rady (ES) č. 1186/2009 (22);

| b) | tovar nachádzajúci sa v osobnej batožine cestujúcich prichádzajúcich z tretej krajiny za predpokladu, že vnútorná hodnota takéhoto tovaru nepresahuje na jednu zásielku hodnotu uvedenú pre tovar nepatrnej hodnoty, ako sa uvádza v článku 23 nariadenia (ES) č. 1186/2009; |
| --- | --- |

b)

tovar nachádzajúci sa v osobnej batožine cestujúcich prichádzajúcich z tretej krajiny za predpokladu, že vnútorná hodnota takéhoto tovaru nepresahuje na jednu zásielku hodnotu uvedenú pre tovar nepatrnej hodnoty, ako sa uvádza v článku 23 nariadenia (ES) č. 1186/2009;

| c) | tovar, ktorý sa má prepravovať alebo používať v súvislosti s vojenskými činnosťami podľa článku 1 bodu 49 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2446 (23). |
| --- | --- |

c)

tovar, ktorý sa má prepravovať alebo používať v súvislosti s vojenskými činnosťami podľa článku 1 bodu 49 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2446 (23).

4.   Odchylne od odseku 1 a 2, toto nariadenie sa neuplatňuje na tovar s pôvodom v tretích krajinách a na územiach uvedených v bode 1 prílohy III.

5.   Dovezený tovar sa považuje za tovar s pôvodom v tretích krajinách v súlade s pravidlami nepreferenčného pôvodu tovaru uvedenými v článku 59 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

6.   Tretie krajiny a územia sa uvádzajú v bode 1 prílohy III, pokiaľ sú splnené všetky tieto podmienky:

| a) | na uvedenú tretiu krajinu alebo územie sa uplatňuje EU ETS alebo sa medzi uvedenou treťou krajinou alebo územím a Úniou uzatvorila zmluva, ktorá plne prepája EU ETS so systémom obchodovania s emisiami tretej krajiny alebo územia; |
| --- | --- |

a)

na uvedenú tretiu krajinu alebo územie sa uplatňuje EU ETS alebo sa medzi uvedenou treťou krajinou alebo územím a Úniou uzatvorila zmluva, ktorá plne prepája EU ETS so systémom obchodovania s emisiami tretej krajiny alebo územia;

| b) | cena uhlíka zaplatená v krajine, v ktorej má tovar pôvod, sa v skutočnosti účtuje za emisie skleníkových plynov viazané v tomto tovare bez akýchkoľvek zliav prevyšujúcich zľavy uplatňované tiež v súlade s EU ETS. |
| --- | --- |

b)

cena uhlíka zaplatená v krajine, v ktorej má tovar pôvod, sa v skutočnosti účtuje za emisie skleníkových plynov viazané v tomto tovare bez akýchkoľvek zliav prevyšujúcich zľavy uplatňované tiež v súlade s EU ETS.

7.   Ak má tretia krajina alebo územie trh s elektrinou, ktorý je integrovaný s vnútorným trhom Únie s elektrinou prostredníctvom prepojenia trhu, a neexistuje technické riešenie na uplatňovanie mechanizmu CBAM na dovoz elektriny na colné územie Únie z uvedenej tretej krajiny alebo územia, takýto dovoz elektriny z tejto krajiny alebo územia bude vyňatý z uplatňovania mechanizmu CBAM, pokiaľ Komisia posúdi, že boli v súlade s odsekom 8 splnené všetky tieto podmienky:

| a) | tretia krajina alebo územie uzatvorilo s Úniou dohodu, v ktorej sa stanovuje povinnosť uplatňovať právo Únie v oblasti elektriny vrátane právnych predpisov o rozvoji obnoviteľných zdrojov energie, ako aj iných pravidiel v oblasti energetiky, životného prostredia a hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

a)

tretia krajina alebo územie uzatvorilo s Úniou dohodu, v ktorej sa stanovuje povinnosť uplatňovať právo Únie v oblasti elektriny vrátane právnych predpisov o rozvoji obnoviteľných zdrojov energie, ako aj iných pravidiel v oblasti energetiky, životného prostredia a hospodárskej súťaže;

| b) | vnútroštátnymi právnymi predpismi uvedenej tretej krajiny alebo územia sa vykonávajú hlavné ustanovenia právnych predpisov Únie v oblasti trhu s elektrinou vrátane rozvoja obnoviteľných zdrojov energie a prepojenia trhov s elektrinou; |
| --- | --- |

b)

vnútroštátnymi právnymi predpismi uvedenej tretej krajiny alebo územia sa vykonávajú hlavné ustanovenia právnych predpisov Únie v oblasti trhu s elektrinou vrátane rozvoja obnoviteľných zdrojov energie a prepojenia trhov s elektrinou;

| c) | tretia krajina alebo územie predložilo Komisii plán, ktorý obsahuje harmonogram prijímania opatrení na vykonávanie podmienok stanovených v písmenách d) a e); |
| --- | --- |

c)

tretia krajina alebo územie predložilo Komisii plán, ktorý obsahuje harmonogram prijímania opatrení na vykonávanie podmienok stanovených v písmenách d) a e);

| d) | tretia krajina alebo územie sa zaviazalo dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a prípadne v súlade s tým formálne vytvorilo a oznámilo do Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) svoju dlhodobú stratégiu rozvoja s nízkymi emisiami skleníkových plynov do polovice storočia v súlade s týmto cieľom a tento záväzok zaviedlo do svojich vnútroštátnych právnych predpisov; |
| --- | --- |

d)

tretia krajina alebo územie sa zaviazalo dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a prípadne v súlade s tým formálne vytvorilo a oznámilo do Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) svoju dlhodobú stratégiu rozvoja s nízkymi emisiami skleníkových plynov do polovice storočia v súlade s týmto cieľom a tento záväzok zaviedlo do svojich vnútroštátnych právnych predpisov;

| e) | tretia krajina alebo územie preukázali pri vykonávaní plánu uvedeného v písmene c) splnenie stanovených termínov a podstatný pokrok v zosúladení domácich právnych predpisov s právom Únie, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy na základe tohto plánu vrátane pokroku v stanovovaní cien uhlíka na rovnakej úrovni ako Únia, najmä pokiaľ ide o výrobu elektriny; vykonávanie systému obchodovania s emisiami v oblasti elektriny s cenou ekvivalentnou s EU ETS sa má finalizovať do 1. januára 2030; |
| --- | --- |

e)

tretia krajina alebo územie preukázali pri vykonávaní plánu uvedeného v písmene c) splnenie stanovených termínov a podstatný pokrok v zosúladení domácich právnych predpisov s právom Únie, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy na základe tohto plánu vrátane pokroku v stanovovaní cien uhlíka na rovnakej úrovni ako Únia, najmä pokiaľ ide o výrobu elektriny; vykonávanie systému obchodovania s emisiami v oblasti elektriny s cenou ekvivalentnou s EU ETS sa má finalizovať do 1. januára 2030;

| f) | tretia krajina alebo územie zaviedli účinný systém na zabránenie nepriamemu dovozu elektriny do Únie z iných tretích krajín alebo území, ktoré nespĺňajú podmienky stanovené v písmenách a) až e). |
| --- | --- |

f)

tretia krajina alebo územie zaviedli účinný systém na zabránenie nepriamemu dovozu elektriny do Únie z iných tretích krajín alebo území, ktoré nespĺňajú podmienky stanovené v písmenách a) až e).

8.   Tretie krajiny alebo územia, ktoré spĺňajú všetky podmienky stanovené v odseku 7, sú uvedené v bode 2 prílohy III a predložia dve správy o splnení uvedených podmienok, prvú správu do 1. júla 2025 a druhú do 31. decembra 2027. Do 31. decembra 2025 a do 1. júla 2028 Komisia posúdi, a to najmä na základe plánu uvedeného v odseku 7 písm. c) a správ získaných od tretej krajiny alebo územia, či daná tretia krajina alebo územie naďalej spĺňajú podmienky stanovené v odseku 7.

9.   Tretia krajina alebo územie uvedené v bode 2 prílohy III sa odstráni z uvedeného zoznamu, ak je splnená jedna alebo viaceré z týchto podmienok:

| a) | Komisia má dôvody domnievať sa, že uvedená tretia krajina alebo územie nepreukázalo dostatočný pokrok v plnení niektorej z podmienok stanovených v odseku 7 alebo uvedená tretia krajina alebo územie prijalo opatrenie nezlučiteľné s cieľmi stanovenými v právnych predpisoch Únie v oblasti klímy a životného prostredia; |
| --- | --- |

a)

Komisia má dôvody domnievať sa, že uvedená tretia krajina alebo územie nepreukázalo dostatočný pokrok v plnení niektorej z podmienok stanovených v odseku 7 alebo uvedená tretia krajina alebo územie prijalo opatrenie nezlučiteľné s cieľmi stanovenými v právnych predpisoch Únie v oblasti klímy a životného prostredia;

| b) | uvedená tretia krajina alebo územie podniklo kroky v rozpore s jeho cieľmi v oblasti dekarbonizácie, napríklad poskytovaním verejnej podpory zriadeniu novej výrobnej kapacity, ktorá produkuje viac než 550 gramov oxidu uhličitého (ďalej len „CO2“)z fosílnych palív na kilowatthodinu elektriny; |
| --- | --- |

b)

uvedená tretia krajina alebo územie podniklo kroky v rozpore s jeho cieľmi v oblasti dekarbonizácie, napríklad poskytovaním verejnej podpory zriadeniu novej výrobnej kapacity, ktorá produkuje viac než 550 gramov oxidu uhličitého (ďalej len „CO2“)z fosílnych palív na kilowatthodinu elektriny;

| c) | Komisia má dôkazy o tom, že zvýšený vývoz elektriny do Únie viedol k zvýšeniu emisií na kilowatthodinu elektriny vyrobenej v uvedenej tretej krajine alebo na uvedenom území aspoň o 5 % v porovnaní s 1. januárom 2026. |
| --- | --- |

c)

Komisia má dôkazy o tom, že zvýšený vývoz elektriny do Únie viedol k zvýšeniu emisií na kilowatthodinu elektriny vyrobenej v uvedenej tretej krajine alebo na uvedenom území aspoň o 5 % v porovnaní s 1. januárom 2026.

10.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28 s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením požiadaviek a postupov pre tretie krajiny alebo územia, ktoré boli vyňaté zo zoznamu v bode 2 prílohy III, aby sa zabezpečilo uplatňovanie tohto nariadenia na tieto krajiny alebo územia, pokiaľ ide o elektrinu. Ak v takých prípadoch zostáva prepojenie trhu nezlučiteľné s uplatňovaním tohto nariadenia, Komisia môže rozhodnúť o vylúčení uvedených tretích krajín alebo území z prepojenia s trhom Únie a požadovať explicitné prideľovanie kapacity na hraniciach medzi Úniou a uvedenými tretími krajinami alebo územiami, aby sa mohol uplatňovať mechanizmus CBAM.

11.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28 s cieľom zmeniť zoznamy tretích krajín alebo území uvedených v bode 1 alebo 2 prílohy III, a to buď doplnením tretej krajiny alebo územia na uvedené zoznamy alebo ich vyňatím z nich, v závislosti od toho, či sú v súvislosti s danou treťou krajinou alebo územím splnené podmienky stanovené v odsekoch 6, 7 alebo 9 tohto článku.

12.   Únia môže uzavrieť dohody s tretími krajinami alebo územiami s cieľom zohľadniť mechanizmy stanovovania cien uhlíka v týchto krajinách alebo na týchto územiach na účely uplatňovania článku 9.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „tovar“ je tovar uvedený v prílohe I; |
| --- | --- |

1.

„tovar“ je tovar uvedený v prílohe I;

| 2. | „skleníkové plyny“ sú skleníkové plyny uvedené v prílohe I v súvislosti s každým tovarom v zozname uvedenej prílohy; |
| --- | --- |

2.

„skleníkové plyny“ sú skleníkové plyny uvedené v prílohe I v súvislosti s každým tovarom v zozname uvedenej prílohy;

| 3. | „emisie“ sú uvoľňovanie skleníkových plynov do atmosféry z výroby tovaru; |
| --- | --- |

3.

„emisie“ sú uvoľňovanie skleníkových plynov do atmosféry z výroby tovaru;

| 4. | „dovoz“ je prepustenie do voľného obehu, ako je stanovené v článku 201 nariadenia (EÚ) č. 952/2013; |
| --- | --- |

4.

„dovoz“ je prepustenie do voľného obehu, ako je stanovené v článku 201 nariadenia (EÚ) č. 952/2013;

| 5. | „EU ETS“ je systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s ohľadom na činnosti uvedené v prílohe I k smernici 2003/87/ES okrem činností leteckej dopravy; |
| --- | --- |

5.

„EU ETS“ je systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s ohľadom na činnosti uvedené v prílohe I k smernici 2003/87/ES okrem činností leteckej dopravy;

| 6. | „colné územie Únie“ je územie vymedzené v článku 4 nariadenia (EÚ) č. 952/2013; |
| --- | --- |

6.

„colné územie Únie“ je územie vymedzené v článku 4 nariadenia (EÚ) č. 952/2013;

| 7. | „tretia krajina“ je krajina alebo územie mimo colného územia Únie; |
| --- | --- |

7.

„tretia krajina“ je krajina alebo územie mimo colného územia Únie;

| 8. | „kontinentálny šelf“ je kontinentálny šelf, ako je vymedzený v článku 76 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve; |
| --- | --- |

8.

„kontinentálny šelf“ je kontinentálny šelf, ako je vymedzený v článku 76 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve;

| 9. | „výhradná hospodárska zóna“ je výhradná hospodárska zóna, ako je vymedzená v článku 55 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve a ktorá bola vyhlásená za výhradnú hospodársku zónu členským štátom podľa uvedeného dohovoru; |
| --- | --- |

9.

„výhradná hospodárska zóna“ je výhradná hospodárska zóna, ako je vymedzená v článku 55 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve a ktorá bola vyhlásená za výhradnú hospodársku zónu členským štátom podľa uvedeného dohovoru;

| 10. | „vlastná hodnota“ je vlastná hodnota tovaru obchodnej povahy, ako je vymedzená v článku 1 bode 48 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/2446; |
| --- | --- |

10.

„vlastná hodnota“ je vlastná hodnota tovaru obchodnej povahy, ako je vymedzená v článku 1 bode 48 delegovaného nariadenia (EÚ) 2015/2446;

| 11. | „prepojenie trhu“ je pridelenie prenosovej kapacity prostredníctvom systému Únie, ktorý súčasne páruje objednávky a prideľuje medzioblastné kapacity, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2015/1222; |
| --- | --- |

11.

„prepojenie trhu“ je pridelenie prenosovej kapacity prostredníctvom systému Únie, ktorý súčasne páruje objednávky a prideľuje medzioblastné kapacity, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2015/1222;

| 12. | „explicitné prideľovanie kapacity“ je prideľovanie cezhraničnej prenosovej kapacity oddelene od obchodu s elektrinou; |
| --- | --- |

12.

„explicitné prideľovanie kapacity“ je prideľovanie cezhraničnej prenosovej kapacity oddelene od obchodu s elektrinou;

| 13. | „príslušný orgán“ je orgán určený každým členským štátom v súlade s článkom 11; |
| --- | --- |

13.

„príslušný orgán“ je orgán určený každým členským štátom v súlade s článkom 11;

| 14. | „colné orgány“ sú colné správy členských štátov, ako sú vymedzené v článku 5 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 952/2013; |
| --- | --- |

14.

„colné orgány“ sú colné správy členských štátov, ako sú vymedzené v článku 5 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 952/2013;

| 15. | „dovozca“ je buď osoba, ktorá podáva colné vyhlásenie na prepustenie tovaru do voľného obehu vo vlastnom mene a na vlastný účet, alebo ak colné vyhlásenie podáva nepriamy colný zástupca v súlade s článkom 18 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, osoba, na ktorej účet sa takéto vyhlásenie podáva; |
| --- | --- |

15.

„dovozca“ je buď osoba, ktorá podáva colné vyhlásenie na prepustenie tovaru do voľného obehu vo vlastnom mene a na vlastný účet, alebo ak colné vyhlásenie podáva nepriamy colný zástupca v súlade s článkom 18 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, osoba, na ktorej účet sa takéto vyhlásenie podáva;

| 16. | „colný deklarant“ je deklarant, ako je vymedzený v článku 5 bode 15 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, ktorý podáva colné vyhlásenie na prepustenie tovaru do voľného obehu vo vlastnom mene, alebo osoba, v ktorej mene sa takéto vyhlásenie podáva; |
| --- | --- |

16.

„colný deklarant“ je deklarant, ako je vymedzený v článku 5 bode 15 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, ktorý podáva colné vyhlásenie na prepustenie tovaru do voľného obehu vo vlastnom mene, alebo osoba, v ktorej mene sa takéto vyhlásenie podáva;

| 17. | „schválený deklarant CBAM“ je osoba schválená príslušným orgánom v súlade s článkom 17; |
| --- | --- |

17.

„schválený deklarant CBAM“ je osoba schválená príslušným orgánom v súlade s článkom 17;

| 18. | „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba alebo akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale ktorá je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva uznaná za spôsobilú na právne úkony; |
| --- | --- |

18.

„osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba alebo akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale ktorá je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva uznaná za spôsobilú na právne úkony;

| 19. | „osoba usadená v členskom štáte“ je:






  a) | v prípade fyzickej osoby, akákoľvek osoba, ktorá má bydlisko v členskom štáte; |
| --- | --- | --- |

19.

„osoba usadená v členskom štáte“ je:

a)

v prípade fyzickej osoby, akákoľvek osoba, ktorá má bydlisko v členskom štáte;

| b) | v prípade právnickej osoby alebo združenia osôb, akákoľvek osoba, ktorá má v členskom štáte svoje registrované sídlo, centrálu alebo stálu prevádzkareň; |
| --- | --- |

b)

v prípade právnickej osoby alebo združenia osôb, akákoľvek osoba, ktorá má v členskom štáte svoje registrované sídlo, centrálu alebo stálu prevádzkareň;

| 20. | „číslo registrácie a identifikácie hospodárskych subjektov (číslo EORI)“ je číslo, ktoré pridelil colný orgán počas registrácie na colné účely v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 952/2013; |
| --- | --- |

20.

„číslo registrácie a identifikácie hospodárskych subjektov (číslo EORI)“ je číslo, ktoré pridelil colný orgán počas registrácie na colné účely v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 952/2013;

| 21. | „priame emisie“ sú emisie z výrobných procesov tovaru vrátane emisií z výroby tepla a chladu, ktoré sa spotrebúvajú počas výrobných procesov, bez ohľadu na miesto výroby tepla a chladu; |
| --- | --- |

21.

„priame emisie“ sú emisie z výrobných procesov tovaru vrátane emisií z výroby tepla a chladu, ktoré sa spotrebúvajú počas výrobných procesov, bez ohľadu na miesto výroby tepla a chladu;

| 22. | „viazané emisie“ sú priame emisie uvoľnené počas výroby tovaru a nepriame emisie z výroby elektriny, ktorá sa spotrebúva počas výrobných procesov, vypočítané v súlade s metódami stanovenými v prílohe IV a bližšie špecifikovanými vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 7 ods. 7; |
| --- | --- |

22.

„viazané emisie“ sú priame emisie uvoľnené počas výroby tovaru a nepriame emisie z výroby elektriny, ktorá sa spotrebúva počas výrobných procesov, vypočítané v súlade s metódami stanovenými v prílohe IV a bližšie špecifikovanými vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 7 ods. 7;

| 23. | „tona CO2e“ je jedna metrická tona CO2 alebo množstvo akéhokoľvek iného skleníkového plynu uvedeného v prílohe I s rovnocenným potenciálom globálneho otepľovania; |
| --- | --- |

23.

„tona CO2e“ je jedna metrická tona CO2 alebo množstvo akéhokoľvek iného skleníkového plynu uvedeného v prílohe I s rovnocenným potenciálom globálneho otepľovania;

2

2

| 24. | „certifikát CBAM“ je certifikát v elektronickej forme, ktorý zodpovedá jednej tone CO2e viazaných emisií v tovare; |
| --- | --- |

24.

„certifikát CBAM“ je certifikát v elektronickej forme, ktorý zodpovedá jednej tone CO2e viazaných emisií v tovare;

2

| 25. | „odovzdanie“ je započítanie certifikátov CBAM proti deklarovaným viazaným emisiám v dovezenom tovare alebo viazaným emisiám v dovezenom tovare, ktorý mal byť deklarovaný; |
| --- | --- |

25.

„odovzdanie“ je započítanie certifikátov CBAM proti deklarovaným viazaným emisiám v dovezenom tovare alebo viazaným emisiám v dovezenom tovare, ktorý mal byť deklarovaný;

| 26. | „výrobné procesy“ sú chemické a fyzikálne procesy vykonávané na účely výroby tovaru v zariadení; |
| --- | --- |

26.

„výrobné procesy“ sú chemické a fyzikálne procesy vykonávané na účely výroby tovaru v zariadení;

| 27. | „štandardná hodnota“ je hodnota, ktorá sa vypočíta alebo odvodí zo sekundárnych údajov, ktoré predstavujú viazané emisie v tovare; |
| --- | --- |

27.

„štandardná hodnota“ je hodnota, ktorá sa vypočíta alebo odvodí zo sekundárnych údajov, ktoré predstavujú viazané emisie v tovare;

| 28. | „skutočné emisie“ sú emisie vypočítané na základe primárnych údajov z výrobných procesov tovaru a z výroby elektriny spotrebovanej počas týchto procesov, ako sú stanovené v súlade s metódami uvedenými v prílohe IV; |
| --- | --- |

28.

„skutočné emisie“ sú emisie vypočítané na základe primárnych údajov z výrobných procesov tovaru a z výroby elektriny spotrebovanej počas týchto procesov, ako sú stanovené v súlade s metódami uvedenými v prílohe IV;

| 29. | „cena uhlíka“ je peňažná suma zaplatená v tretej krajine v rámci systému znižovania emisií uhlíka vo forme dane, odvodu alebo poplatku alebo vo forme emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, vypočítaná na základe skleníkových plynov, na ktoré sa také opatrenie vzťahuje a ktoré sa uvoľnia počas výroby tovaru; |
| --- | --- |

29.

„cena uhlíka“ je peňažná suma zaplatená v tretej krajine v rámci systému znižovania emisií uhlíka vo forme dane, odvodu alebo poplatku alebo vo forme emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov, vypočítaná na základe skleníkových plynov, na ktoré sa také opatrenie vzťahuje a ktoré sa uvoľnia počas výroby tovaru;

| 30. | „zariadenie“ je stacionárna technická jednotka, v ktorej sa vykonáva výrobný proces; |
| --- | --- |

30.

„zariadenie“ je stacionárna technická jednotka, v ktorej sa vykonáva výrobný proces;

| 31. | „prevádzkovateľ“ je každá osoba, ktorá prevádzkuje alebo kontroluje zariadenie v tretej krajine; |
| --- | --- |

31.

„prevádzkovateľ“ je každá osoba, ktorá prevádzkuje alebo kontroluje zariadenie v tretej krajine;

| 32. | „vnútroštátny akreditačný orgán“ je vnútroštátny akreditačný orgán vymenovaný každým členským štátom v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 765/2008; |
| --- | --- |

32.

„vnútroštátny akreditačný orgán“ je vnútroštátny akreditačný orgán vymenovaný každým členským štátom v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 765/2008;

| 33. | „kvóta EU ETS“ je kvóta uvedená v článku 3 písm. a) smernice 2003/87/ES s ohľadom na činnosti uvedené v prílohe I k uvedenej smernici okrem činností leteckej dopravy; |
| --- | --- |

33.

„kvóta EU ETS“ je kvóta uvedená v článku 3 písm. a) smernice 2003/87/ES s ohľadom na činnosti uvedené v prílohe I k uvedenej smernici okrem činností leteckej dopravy;

| 34. | „nepriame emisie“ sú emisie z výroby elektriny, ktorá sa spotrebúva počas výrobných procesov tovaru bez ohľadu na miesto výroby spotrebovanej elektriny. |
| --- | --- |

34.

„nepriame emisie“ sú emisie z výroby elektriny, ktorá sa spotrebúva počas výrobných procesov tovaru bez ohľadu na miesto výroby spotrebovanej elektriny.

KAPITOLA II

POVINNOSTI A PRÁVA SCHVÁLENÝCH DEKLARANTOV CBAM

Článok 4

Dovoz tovaru

Tovar môže na colné územie Únie dovážať len schválený deklarant CBAM.

Článok 5

Žiadosť o povolenie

1.   Každý dovozca usadený v členskom štáte pred dovezením tovaru na colné územie Únie požiada o status schváleného deklaranta CBAM (ďalej len „žiadosť o povolenie“). Ak si takýto dovozca určí nepriameho colného zástupcu v súlade s článkom 18 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 a nepriamy colný zástupca súhlasí s tým, že bude konať ako schválený deklarant CBAM, žiadosť o povolenie predloží tento nepriamy colný zástupca.

2.   Ak dovozca nie je usadený v členskom štáte, žiadosť o povolenie predloží nepriamy colný zástupca.

3.   Žiadosť o povolenie sa predkladá prostredníctvom registra CBAM zriadeného v súlade s článkom 14.

4.   Odchylne od odseku 1, ak sa prenosová kapacita na dovoz elektriny prideľuje prostredníctvom explicitného prideľovania kapacity, osoba, ktorej sa kapacita na dovoz prideľuje a ktorá určuje túto kapacitu na dovoz, sa na účely tohto nariadenia považuje za schváleného deklaranta CBAM v členskom štáte, v ktorom táto osoba deklarovala dovoz elektriny v colnom vyhlásení. Dovoz sa meria na každej hranici počas období najviac jednej hodiny, pričom v tej istej hodine nie je možný žiadny odpočet vývozu ani tranzitu.

Príslušný orgán členského štátu, v ktorom bolo podané colné vyhlásenie, zaregistruje osobu v registri CBAM.

5.   Žiadosť o povolenie obsahuje tieto informácie o žiadateľovi:

| a) | meno (názov), adresu a kontaktné údaje; |
| --- | --- |

a)

meno (názov), adresu a kontaktné údaje;

| b) | číslo EORI; |
| --- | --- |

b)

číslo EORI;

| c) | hlavná ekonomická činnosť vykonávaná v Únii; |
| --- | --- |

c)

hlavná ekonomická činnosť vykonávaná v Únii;

| d) | osvedčenie daňového orgánu v členskom štáte, v ktorom je žiadateľ usadený, že sa na žiadateľa nevzťahuje neuhradený príkaz na vymáhanie vnútroštátnych daňových dlhov; |
| --- | --- |

d)

osvedčenie daňového orgánu v členskom štáte, v ktorom je žiadateľ usadený, že sa na žiadateľa nevzťahuje neuhradený príkaz na vymáhanie vnútroštátnych daňových dlhov;

| e) | čestné vyhlásenie, že žiadateľ sa počas piatich rokov predchádzajúcich roku podania žiadosti nedopustil žiadneho závažného alebo opakovaného porušenia colných predpisov, daňových pravidiel alebo pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu a ani nemá záznam o spáchaní závažného trestného činu súvisiaceho s jeho hospodárskou činnosťou; |
| --- | --- |

e)

čestné vyhlásenie, že žiadateľ sa počas piatich rokov predchádzajúcich roku podania žiadosti nedopustil žiadneho závažného alebo opakovaného porušenia colných predpisov, daňových pravidiel alebo pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu a ani nemá záznam o spáchaní závažného trestného činu súvisiaceho s jeho hospodárskou činnosťou;

| f) | informácie potrebné na preukázanie finančnej a operačnej spôsobilosti žiadateľa plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia, a ak o tom rozhodne príslušný orgán na základe posúdenia rizík, podporné dokumenty potvrdzujúce uvedené informácie, napríklad výkaz ziskov a strát a súvaha za maximálne posledné tri rozpočtové roky, za ktoré sa vykonala závierka; |
| --- | --- |

f)

informácie potrebné na preukázanie finančnej a operačnej spôsobilosti žiadateľa plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia, a ak o tom rozhodne príslušný orgán na základe posúdenia rizík, podporné dokumenty potvrdzujúce uvedené informácie, napríklad výkaz ziskov a strát a súvaha za maximálne posledné tri rozpočtové roky, za ktoré sa vykonala závierka;

| g) | odhadovaná peňažná hodnota a objem dovozu tovaru na colné územie Únie podľa druhu tovaru za kalendárny rok, v ktorom sa žiadosť predkladá, a za nasledujúci kalendárny rok; |
| --- | --- |

g)

odhadovaná peňažná hodnota a objem dovozu tovaru na colné územie Únie podľa druhu tovaru za kalendárny rok, v ktorom sa žiadosť predkladá, a za nasledujúci kalendárny rok;

| h) | v prípade potreby mená a kontaktné údaje osôb, na účet ktorých žiadateľ koná. |
| --- | --- |

h)

v prípade potreby mená a kontaktné údaje osôb, na účet ktorých žiadateľ koná.

6.   Žiadateľ môže kedykoľvek stiahnuť svoju žiadosť.

7.   Schválený deklarant CBAM bezodkladne informuje príslušný orgán prostredníctvom registra CBAM o všetkých zmenách informácií poskytnutých podľa odseku 5 tohto článku, ktoré nastali po prijatí rozhodnutia o udelení statusu schváleného deklaranta CBAM podľa článku 17, ktoré môžu ovplyvniť toto rozhodnutie alebo obsah povolenia udeleného na jeho základe.

8.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty o komunikácii medzi žiadateľom, príslušným orgánom a Komisiou, o štandardnom formáte žiadosti o povolenie a postupoch pri predkladaní takejto žiadosti prostredníctvom registra CBAM, o postupe, ktorý má dodržiavať príslušný orgán, o lehotách na spracovanie žiadostí o povolenie v súlade s odsekom 1 tohto článku a o pravidlách, ako má príslušný orgán identifikovať schválených deklarantov CBAM na dovoz elektriny. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Článok 6

Vyhlásenie CBAM

1.   Do 31. mája každého roku a po prvýkrát v roku 2027 za rok 2026 každý schválený deklarant CBAM použije register CBAM uvedený v článku 14 na predloženie vyhlásenia CBAM za predchádzajúci kalendárny rok.

2.   Vyhlásenie CBAM obsahuje tieto informácie:

| a) | celkové množstvo každého druhu tovaru dovezeného počas predchádzajúceho kalendárneho roka vyjadrené v megawatthodinách v prípade elektriny a tonách v prípade ostatného tovaru; |
| --- | --- |

a)

celkové množstvo každého druhu tovaru dovezeného počas predchádzajúceho kalendárneho roka vyjadrené v megawatthodinách v prípade elektriny a tonách v prípade ostatného tovaru;

| b) | celkové viazané emisie v tovare uvedenom v písmene a) tohto odseku vyjadrené v tonách emisií CO2e na megawatthodinu elektriny alebo v prípade iného tovaru v tonách emisií CO2e na tonu každého druhu tovaru, vypočítané v súlade s článkom 7 a overené v súlade s článkom 8; |
| --- | --- |

b)

celkové viazané emisie v tovare uvedenom v písmene a) tohto odseku vyjadrené v tonách emisií CO2e na megawatthodinu elektriny alebo v prípade iného tovaru v tonách emisií CO2e na tonu každého druhu tovaru, vypočítané v súlade s článkom 7 a overené v súlade s článkom 8;

| c) | celkový počet certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, zodpovedajúci celkovým viazaným emisiám uvedeným v písmene b) tohto odseku po náležitom znížení po zohľadnení ceny uhlíka zaplatenej v krajine pôvodu v súlade s článkom 9 a kompenzácie potrebnej na zohľadnenie rozsahu, v akom sú bezodplatne pridelené kvóty EU ETS v súlade s článkom 31; |
| --- | --- |

c)

celkový počet certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, zodpovedajúci celkovým viazaným emisiám uvedeným v písmene b) tohto odseku po náležitom znížení po zohľadnení ceny uhlíka zaplatenej v krajine pôvodu v súlade s článkom 9 a kompenzácie potrebnej na zohľadnenie rozsahu, v akom sú bezodplatne pridelené kvóty EU ETS v súlade s článkom 31;

| d) | kópie správ o overení vydané akreditovanými overovateľmi podľa článku 8 a prílohy VI. |
| --- | --- |

d)

kópie správ o overení vydané akreditovanými overovateľmi podľa článku 8 a prílohy VI.

3.   Ak sú dovezeným tovarom zušľachtené výrobky získané v colnom režime aktívny zušľachťovací styk podľa článku 256 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, schválený deklarant CBAM vo vyhlásení CBAM uvedie emisie viazané v tovare umiestnenom do colného režimu aktívny zušľachťovací styk, ktorého výsledkom boli dovezené zušľachtené výrobky, a to aj v prípade, ak zušľachtené výrobky nie sú tovarom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu. Tento odsek sa uplatňuje aj v prípade, ak zušľachtené výrobky, ktoré sú výsledkom colného režimu aktívny zušľachťovací styk, sú vráteným tovarom, ako sa uvádza v článku 205 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

4.   Ak sú dovezeným tovarom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu zušľachtené výrobky získané v colnom režime pasívny zušľachťovací styk podľa článku 259 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, schválený deklarant CBAM vo vyhlásení CBAM oznámi iba emisie spracovateľskej operácie uskutočnenej mimo colného územia Únie.

5.   Ak je dovezeným tovarom vrátený tovar uvedený v článku 203 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, schválený deklarant CBAM osobitne oznámi vo vyhlásení CBAM „nulu“ celkových viazaných emisií zodpovedajúcich uvedenému tovaru.

6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty týkajúce sa štandardného formátu vyhlásenia CBAM vrátane podrobných informácií pre každé zariadenie a krajinu pôvodu a druh tovaru, ktoré sa majú vykazovať na podporu celkových údajov uvedených v odseku 2 tohto článku, najmä pokiaľ ide o viazané emisie a zaplatenú cenu uhlíka, a postupu podávania vyhlásenia CBAM prostredníctvom centrálneho registra a podmienok odovzdávania certifikátov CBAM uvedených v odseku 2 písm. c) tohto článku v súlade s článkom 22 ods. 1, najmä pokiaľ ide o postup a výber certifikátov, ktoré sa majú odovzdať, zo strany schváleného deklaranta CBAM. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Článok 7

Výpočet viazaných emisií

1.   Viazané emisie v tovare sa počítajú podľa metód stanovených v prílohe IV. V prípade tovaru uvedeného v prílohe II sa vypočítajú a zohľadnia len priame emisie.

2.   Viazané emisie v tovare inom než elektrina sa určujú na základe skutočných emisií v súlade s metódami stanovenými v bodoch 2 a 3 prílohy IV. Ak skutočné emisie nemožno adekvátne určiť, ako aj v prípade nepriamych emisií, viazané emisie sa určia odkazom na štandardné hodnoty v súlade s metódami stanovenými v bode 4.1 prílohy IV.

3.   Viazané emisie v dovezenej elektrine sa určujú odkazom na štandardné hodnoty v súlade s metódou stanovenou v bode 4.2 prílohy IV, pokiaľ schválený deklarant CBAM nepreukáže, že sú splnené kritériá na určenie viazaných emisií na základe skutočných emisií uvedené v bode 5 prílohy IV.

4.   Viazané nepriame emisie sa vypočítajú v súlade s metódou uvedenou v bode 4.3 prílohy IV a bližšie špecifikovanou vo vykonávacích aktoch prijatých podľa odseku 7 tohto článku, pokiaľ schválený deklarant CBAM nepreukáže, že sú splnené kritériá na určenie viazaných emisií na základe skutočných emisií, ktoré sú uvedené v bode 6 prílohy IV.

5.   Schválený deklarant CBAM uchováva záznamy informácií požadovaných na výpočet viazaných emisií v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe V. Uvedené záznamy sú dostatočne podrobné, aby overovatelia akreditovaní podľa článku 18 mohli overiť viazané emisie v súlade s článkom 8 a prílohou VI a aby Komisia a príslušný orgán mohli preskúmať vyhlásenie CBAM v súlade s článkom 19 ods. 2.

6.   Schválený deklarant CBAM uchováva záznamy informácií uvedené v odseku 5 vrátane správy overovateľa do konca štvrtého roku po roku, v ktorom vyhlásenie CBAM bolo alebo malo byť predložené.

7.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty týkajúce sa:

| a) | uplatňovania prvkov metód výpočtu stanovených v prílohe IV vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov a príslušných vstupných materiálov (prekurzorov), emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a štandardných hodnôt a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, ako aj stanovenia metód na zabezpečenie spoľahlivosti údajov, na základe ktorých sa určujú štandardné hodnoty vrátane úrovne podrobnosti a overovania údajov, ako aj ďalšej špecifikácie tovaru, ktorý sa má považovať za „jednoduchý tovar“ a „zložitý tovar“ na účely bodu 1 prílohy IV; v týchto vykonávacích aktoch sa stanovia aj podmienky, za ktorých sa predpokladá, že skutočné emisie nemožno primerane určiť, ako aj prvky dôkazov preukazujúcich, že sú splnené kritériá požadované na odôvodnenie použitia skutočných emisií pre elektrinu spotrebovanú vo výrobných procesoch tovaru na účely odseku 2, ktoré sú uvedené v bodoch 5 a 6 prílohy IV; a |
| --- | --- |

a)

uplatňovania prvkov metód výpočtu stanovených v prílohe IV vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov a príslušných vstupných materiálov (prekurzorov), emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a štandardných hodnôt a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, ako aj stanovenia metód na zabezpečenie spoľahlivosti údajov, na základe ktorých sa určujú štandardné hodnoty vrátane úrovne podrobnosti a overovania údajov, ako aj ďalšej špecifikácie tovaru, ktorý sa má považovať za „jednoduchý tovar“ a „zložitý tovar“ na účely bodu 1 prílohy IV; v týchto vykonávacích aktoch sa stanovia aj podmienky, za ktorých sa predpokladá, že skutočné emisie nemožno primerane určiť, ako aj prvky dôkazov preukazujúcich, že sú splnené kritériá požadované na odôvodnenie použitia skutočných emisií pre elektrinu spotrebovanú vo výrobných procesoch tovaru na účely odseku 2, ktoré sú uvedené v bodoch 5 a 6 prílohy IV; a

| b) | uplatňovania prvkov metód výpočtu podľa odseku 4 v súlade s bodom 4.3 prílohy IV. |
| --- | --- |

b)

uplatňovania prvkov metód výpočtu podľa odseku 4 v súlade s bodom 4.3 prílohy IV.

V objektívne odôvodnených prípadoch sa vo vykonávacích aktoch uvedených v prvom pododseku stanoví, že štandardné hodnoty možno prispôsobiť pre konkrétne oblasti, regióny alebo krajiny s cieľom zohľadniť špecifické objektívne faktory, ktoré ovplyvňujú emisie, ako sú napríklad prevládajúce zdroje energie alebo priemyselné procesy. Tieto vykonávacie akty vychádzajú z existujúcich právnych predpisov týkajúcich sa monitorovania a overovania emisií a údajov o činnosti zariadení, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES, najmä z vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2018/2066 (24), vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2018/2067 a delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/331 (25). Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2 tohto nariadenia.

Článok 8

Overovanie viazaných emisií

1.   Schválený deklarant CBAM zabezpečuje, aby celkové viazané emisie uvedené vo vyhlásení CBAM predloženom podľa článku 6 overil overovateľ akreditovaný podľa článku 18 na základe zásad overovania stanovených v prílohe VI.

2.   V prípade viazaných emisií v tovare vyrobenom v zariadeniach v tretej krajine zaregistrovaných v súlade s článkom 10 sa schválený deklarant CBAM môže rozhodnúť pre použitie overených informácií, ktoré mu boli sprístupnené v súlade s článkom 10 ods. 7, aby si splnil povinnosť uvedenú v odseku 1 tohto článku.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty na uplatňovanie zásad overovania stanovených v prílohe VI, pokiaľ ide o:

| a) | možnosť upustiť za riadne odôvodnených okolností a bez ohrozenia spoľahlivého odhadu viazaných emisií od povinnosti overovateľa navštíviť zariadenie, kde sa príslušný tovar vyrába; |
| --- | --- |

a)

možnosť upustiť za riadne odôvodnených okolností a bez ohrozenia spoľahlivého odhadu viazaných emisií od povinnosti overovateľa navštíviť zariadenie, kde sa príslušný tovar vyrába;

| b) | vymedzenie prahových hodnôt pre rozhodovanie o tom, či nepravdivé údaje alebo neplnenie povinností sú závažné; a |
| --- | --- |

b)

vymedzenie prahových hodnôt pre rozhodovanie o tom, či nepravdivé údaje alebo neplnenie povinností sú závažné; a

| c) | podpornú dokumentáciu potrebnú pre správu o overení vrátane jej formátu. |
| --- | --- |

c)

podpornú dokumentáciu potrebnú pre správu o overení vrátane jej formátu.

Ak Komisia prijme vykonávacie akty uvedené v prvom pododseku, usiluje sa o rovnocennosť a súlad s postupmi stanovenými vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2018/2067. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2 tohto nariadenia.

Článok 9

Cena uhlíka zaplatená v tretej krajine

1.   Schválený deklarant CBAM môže vo vyhlásení CBAM požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, aby sa zohľadnila cena uhlíka zaplatená za deklarované viazané emisie v krajine pôvodu. O zníženie možno požiadať len vtedy, ak bola cena uhlíka skutočne zaplatená v krajine pôvodu. V takom prípade sa zohľadní akákoľvek zľava alebo iná forma kompenzácie dostupná v danej krajine, ktorá by viedla k zníženiu tejto ceny uhlíka.

2.   Schválený deklarant CBAM vedie záznamy o dokumentácii, potrebnej na preukázanie toho, že na deklarované viazané emisie sa vzťahovala cena uhlíka v krajine pôvodu tovaru, ktorá bola skutočne zaplatená, ako sa uvádza v odseku 1. Schválený deklarant CBAM uchováva najmä dôkazy týkajúce sa všetkých zliav alebo inej dostupnej formy kompenzácie, najmä odkazy na príslušné právne predpisy danej krajiny. Informácie obsiahnuté v tejto dokumentácii osvedčuje osoba, ktorá je nezávislá od schváleného deklaranta CBAM a od orgánov krajiny pôvodu. V dokumentácii sa uvedie meno a kontaktné údaje tejto nezávislej osoby. Schválený deklarant CBAM uchováva aj dôkazy o skutočnej platbe ceny uhlíka.

3.   Schválený deklarant CBAM uchováva záznamy uvedené v odseku 2 do konca štvrtého roku po roku, v ktorom vyhlásenie CBAM bolo alebo malo byť predložené.

4.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, pokiaľ ide o prepočet priemernej ročnej ceny uhlíka skutočne zaplatenej v súlade s odsekom 1 na zodpovedajúce zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, vrátane prepočtu ceny uhlíka skutočne zaplatenej v cudzej mene na euro na základe priemerného ročného výmenného kurzu, požadované dôkazy o skutočnej platbe ceny uhlíka, príklady akejkoľvek relevantnej zľavy alebo inej formy kompenzácie uvedenej v odseku 1 tohto článku, kvalifikácie nezávislej osoby uvedenej v odseku 2 tohto článku a podmienok na zabezpečenie nezávislosti tejto osoby. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Článok 10

Registrácia prevádzkovateľov a zariadení v tretích krajinách

1.   Komisia na žiadosť prevádzkovateľa zariadenia, ktoré sa nachádza v tretej krajine, zaregistruje informácie o tomto prevádzkovateľovi a jeho zariadení v registri CBAM uvedenom v článku 14.

2.   Žiadosť o registráciu uvedená v odseku 1 obsahuje tieto informácie, ktoré sa majú zahrnúť do registra CBAM pri registrácii:

| a) | meno (názov), adresa a kontaktné údaje prevádzkovateľa; |
| --- | --- |

a)

meno (názov), adresa a kontaktné údaje prevádzkovateľa;

| b) | miesto každého zariadenia vrátane úplnej adresy a zemepisných súradníc vyjadrených v zemepisnej dĺžke a šírke na šesť desatinných miest; |
| --- | --- |

b)

miesto každého zariadenia vrátane úplnej adresy a zemepisných súradníc vyjadrených v zemepisnej dĺžke a šírke na šesť desatinných miest;

| c) | hlavná hospodárska činnosť zariadenia. |
| --- | --- |

c)

hlavná hospodárska činnosť zariadenia.

3.   Komisia oznámi zaregistrovanie v registri CBAM prevádzkovateľovi. Registrácia je platná päť rokov od dátumu jej oznámenia prevádzkovateľovi zariadenia.

4.   Prevádzkovateľ bezodkladne informuje Komisiu o každej zmene informácií uvedených v odseku 2, ktorá nastane po registrácii, a Komisia aktualizuje príslušné informácie v registri CBAM.

5.   Prevádzkovateľ je povinný:

| a) | určiť viazané emisie vypočítané v súlade s metódami stanovenými v prílohe IV podľa druhu tovaru vyrobeného v zariadení uvedeného v odseku 1 tohto článku; |
| --- | --- |

a)

určiť viazané emisie vypočítané v súlade s metódami stanovenými v prílohe IV podľa druhu tovaru vyrobeného v zariadení uvedeného v odseku 1 tohto článku;

| b) | zabezpečiť, aby viazané emisie uvedené v písmene a) tohto odseku overil v súlade so zásadami overovania stanovenými v prílohe VI overovateľ akreditovaný podľa článku 18; |
| --- | --- |

b)

zabezpečiť, aby viazané emisie uvedené v písmene a) tohto odseku overil v súlade so zásadami overovania stanovenými v prílohe VI overovateľ akreditovaný podľa článku 18;

| c) | uchovávať kópiu správy o overení, ako aj záznamy informácií požadovaných na výpočet viazaných emisií v tovare, v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe V, a to počas štyroch rokov od vykonania overenia. |
| --- | --- |

c)

uchovávať kópiu správy o overení, ako aj záznamy informácií požadovaných na výpočet viazaných emisií v tovare, v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe V, a to počas štyroch rokov od vykonania overenia.

6.   Záznamy uvedené v odseku 5 písm. c) tohto článku sú dostatočne podrobné, aby bolo možné overiť viazané emisie v súlade s článkom 8 a prílohou VI, a aby bolo možné preskúmať vyhlásenia CBAM v súlade s článkom 19, ktoré vypracoval schválený deklarant CBAM, ktorému boli poskytnuté príslušné informácie v súlade s odsekom 7 tohto článku.

7.   Prevádzkovateľ môže schválenému deklarantovi CBAM poskytnúť informácie o overovaní viazaných emisií uvedených v odseku 5 tohto článku. Schválený deklarant CBAM je oprávnený využiť tieto poskytnuté informácie na splnenie povinnosti uvedenej v článku 8.

8.   Prevádzkovateľ môže kedykoľvek požiadať o vyradenie z registra CBAM. Komisia na základe takejto žiadosti a po oznámení príslušným orgánom zruší registráciu prevádzkovateľa a vymaže informácie o tomto prevádzkovateľovi a jeho zariadení z registra CBAM za predpokladu, že tieto informácie nie sú potrebné na preskúmanie predložených vyhlásení CBAM. Komisia môže po tom, čo poskytla dotknutému prevádzkovateľovi možnosť vyjadriť sa a po konzultácii s príslušnými orgánmi, tiež zrušiť registráciu informácií, ak Komisia zistí, že informácie o tomto prevádzkovateľovi už nie sú presné. Komisia informuje príslušné orgány o zrušení registrácie.

KAPITOLA III

PRÍSLUŠNÉ ORGÁNY

Článok 11

Príslušné orgány

1.   Každý členský štát určí príslušný orgán, ktorý vykonáva funkcie a plní povinnosti podľa tohto nariadenia a informuje o tom Komisiu.

Komisia sprístupní členským štátom zoznam všetkých príslušných orgánov a uverejní túto informáciu v Úradnom vestníku Európskej únie a sprístupní uvedenú informáciu v registri CBAM.

2.   Príslušné orgány si vymieňajú všetky informácie, ktoré sú podstatné alebo potrebné na výkon ich funkcií a povinností podľa tohto nariadenia.

Článok 12

Komisia

Okrem iných úloh, ktoré vykonáva podľa tohto nariadenia, Komisia pomáha príslušným orgánom pri výkone ich funkcií a plnení ich povinností podľa tohto nariadenia a koordinuje ich činnosti tým, že podporuje výmenu a vydávanie usmernení týkajúcich sa najlepších postupov v rámci tohto nariadenia a presadzuje primeranú výmenu informácií a spoluprácu medzi príslušnými orgánmi navzájom, ako aj medzi príslušnými orgánmi a Komisiou.

Článok 13

Služobné tajomstvo a zverejňovanie informácií

1.   Na všetky informácie, ktoré príslušný orgán alebo Komisia získali pri plnení svojich povinností a ktoré majú dôverný charakter alebo boli poskytnuté ako dôverné, sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva. Príslušný orgán ani Komisia takéto informácie nemôžu zverejniť bez výslovného predchádzajúceho súhlasu osoby alebo orgánu, ktorý ich poskytol, alebo na základe práva Únie alebo vnútroštátneho práva.

2.   Odchylne od odseku 1, príslušné orgány a Komisia si môžu takéto informácie vymieňať medzi sebou, s colnými orgánmi, orgánmi zodpovednými za správne alebo trestné sankcie a Európskou prokuratúrou s cieľom zabezpečiť, aby osoby plnili povinnosti podľa tohto nariadenia a aby sa uplatňovali colné predpisy. Takéto vymieňané informácie sú predmetom služobného tajomstva a nesmú sa poskytnúť žiadnej inej osobe ani orgánu s výnimkou ich poskytnutia na základe práva Únie alebo vnútroštátneho práva.

Článok 14

Register CBAM

1.   Komisia zriadi register CBAM schválených deklarantov CBAM, a to vo forme štandardizovanej elektronickej databázy obsahujúcej údaje o certifikátoch CBAM týchto schválených deklarantov CBAM. Komisia sprístupňuje informácie v registri CBAM automaticky a v reálnom čase colným orgánom a príslušným orgánom.

2.   Register CBAM uvedený v odseku 1 obsahuje účty s informáciami o každom schválenom deklarantovi CBAM, najmä:

| a) | meno (názov), adresu a kontaktné údaje schváleného deklaranta CBAM; |
| --- | --- |

a)

meno (názov), adresu a kontaktné údaje schváleného deklaranta CBAM;

| b) | číslo EORI schváleného deklaranta CBAM; |
| --- | --- |

b)

číslo EORI schváleného deklaranta CBAM;

| c) | číslo účtu CBAM; |
| --- | --- |

c)

číslo účtu CBAM;

| d) | identifikačné číslo certifikátov CBAM každého schváleného deklaranta CBAM, ich predajnú cenu, dátum predaja a dátum odovzdania, dátum spätného odkúpenia, alebo dátum ich zrušenia. |
| --- | --- |

d)

identifikačné číslo certifikátov CBAM každého schváleného deklaranta CBAM, ich predajnú cenu, dátum predaja a dátum odovzdania, dátum spätného odkúpenia, alebo dátum ich zrušenia.

3.   Register CBAM obsahuje v samostatnej časti údaje o prevádzkovateľoch a zariadeniach v tretích krajinách registrovaných v súlade s článkom 10 ods. 2.

4.   Informácie v registri CBAM uvedené v odsekoch 2 a 3 sú dôverné s výnimkou mien (názvov), adries a kontaktných údajov prevádzkovateľov a miest zariadení v tretích krajinách. Prevádzkovateľ sa môže rozhodnúť nesprístupniť svoje meno (názov), adresu a kontaktné údaje verejnosti. Komisia sprístupní verejné informácie v registri CBAM v interoperabilnom formáte.

5.   Pre každý tovar uvedený v prílohe I Komisia každoročne zverejní súhrnné emisie viazané v dovážanom tovare.

6.   Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa infraštruktúry a osobitných procesov a postupov registra CBAM vrátane analýzy rizík uvedenej v článku 15, elektronických databáz obsahujúcich informácie uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku, údajov o účtoch v registri CBAM uvedených v článku 16, prenosu informácií o predaji, spätnom odkúpení a zrušení certifikátov CBAM uvedených v článku 20 a krížovej kontroly informácií uvedených v článku 25 ods. 3 do registra CBAM. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Článok 15

Analýza rizika

1.   Komisia vykonáva kontroly na základe rizika týkajúce sa údajov a transakcií zaznamenaných v registri CBAM uvedenom v článku 14 s cieľom zabezpečiť, aby pri nákupe, držbe, odovzdávaní, spätnom odkúpení a zrušení certifikátov CBAM nedochádzalo k nezrovnalostiam.

2.   Ak na základe kontrol vykonaných podľa odseku 1 Komisia zistí nezrovnalosti, informuje dotknuté príslušné orgány na účely vykonania ďalšieho vyšetrovania s cieľom napraviť zistené nezrovnalosti.

Článok 16

Účty v registri CBAM

1.   Komisia pridelí každému schválenému deklarantovi CBAM jedinečné číslo účtu CBAM.

2.   Každému schválenému deklarantovi CBAM sa udelí prístup k jeho účtu v registri CBAM.

3.   Komisia zriadi účet ihneď po udelení povolenia uvedeného v článku 17 ods. 1 a oznámi to schválenému deklarantovi CBAM.

4.   Ak schválený deklarant CBAM ukončil svoju hospodársku činnosť alebo jeho povolenie bolo zrušené, Komisia uzavrie účet tohto schváleného deklaranta CBAM, ak si schválený deklarant CBAM splnil všetky povinnosti podľa tohto nariadenia.

Článok 17

Povolenie

1.   Ak sa v súlade s článkom 5 predkladá žiadosť o povolenie, príslušný orgán v členskom štáte, v ktorom je žiadateľ usadený, udelí status schváleného deklaranta CBAM, ak sú splnené kritériá stanovené v odseku 2 tohto článku. Status schváleného deklaranta CBAM sa uznáva vo všetkých členských štátoch.

Pred udelením statusu schváleného deklaranta CBAM príslušný orgán uskutoční konzultačný postup týkajúci sa žiadosti o povolenie prostredníctvom registra CBAM. Konzultačný postup zahŕňa príslušné orgány v ostatných členských štátoch a Komisiu a nepresiahne 15 pracovných dní.

2.   Kritériá na udelenie statusu schváleného deklaranta CBAM sú :

| a) | žiadateľ sa nedopustil závažného alebo opakovaného porušenia colných predpisov, daňových pravidiel, pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu alebo tohto nariadenia a delegovaných a vykonávacích aktov prijatých podľa tohto nariadenia, a najmä žiadateľ nemá žiadny záznam o spáchaní závažného trestného činu súvisiaceho s jeho hospodárskou činnosťou počas piatich rokov predchádzajúcich podaniu žiadosti; |
| --- | --- |

a)

žiadateľ sa nedopustil závažného alebo opakovaného porušenia colných predpisov, daňových pravidiel, pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu alebo tohto nariadenia a delegovaných a vykonávacích aktov prijatých podľa tohto nariadenia, a najmä žiadateľ nemá žiadny záznam o spáchaní závažného trestného činu súvisiaceho s jeho hospodárskou činnosťou počas piatich rokov predchádzajúcich podaniu žiadosti;

| b) | žiadateľ preukáže svoju finančnú a operačnú spôsobilosť plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

b)

žiadateľ preukáže svoju finančnú a operačnú spôsobilosť plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia;

| c) | žiadateľ je usadený v členskom štáte, v ktorom je žiadosť predložená; a |
| --- | --- |

c)

žiadateľ je usadený v členskom štáte, v ktorom je žiadosť predložená; a

| d) | žiadateľovi bolo pridelené číslo EORI v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 952/2013. |
| --- | --- |

d)

žiadateľovi bolo pridelené číslo EORI v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

3.   Ak príslušný orgán zistí, že nie sú splnené kritériá stanovené v odseku 2 tohto článku, alebo ak žiadateľ neposkytol informácie uvedené v článku 5 ods. 5, udelenie statusu schváleného deklaranta CBAM odmietne. V takomto rozhodnutí o odmietnutí statusu schváleného deklaranta CBAM sa uvedú dôvody odmietnutia a informácie o možnosti odvolať sa.

4.   Rozhodnutie príslušného orgánu, ktorým sa udeľuje status schváleného deklaranta CBAM, sa zaregistruje v registri CBAM a obsahuje tieto informácie:

| a) | meno (názov), adresa a kontaktné údaje schváleného deklaranta CBAM; |
| --- | --- |

a)

meno (názov), adresa a kontaktné údaje schváleného deklaranta CBAM;

| b) | číslo EORI schváleného deklaranta CBAM; |
| --- | --- |

b)

číslo EORI schváleného deklaranta CBAM;

| c) | číslo účtu CBAM pridelené schválenému deklarantovi CBAM v súlade s článkom 16 ods. 1; |
| --- | --- |

c)

číslo účtu CBAM pridelené schválenému deklarantovi CBAM v súlade s článkom 16 ods. 1;

| d) | záruka požadovaná v súlade s odsekom 5 tohto článku. |
| --- | --- |

d)

záruka požadovaná v súlade s odsekom 5 tohto článku.

5.   Na účely splnenia kritérií stanovených v odseku 2 písm. b) tohto článku príslušný orgán požaduje poskytnutie záruky, ak medzi tým, ako sa žiadateľ usadil, a rokom predloženia žiadosti v súlade s článkom 5 ods. 1 neprešli dva finančné roky.

Príslušný orgán stanoví výšku záruky na základe výpočtu tak, aby zodpovedala výške súhrnnej hodnoty počtu certifikátov CBAM, ktoré by schválený deklarant CBAM musel odovzdať v súlade s článkom 22 v súvislosti s dovozom tovaru nahláseným v súlade s článkom 5 ods. 5 písm. g). Poskytnutá záruka je bankovou zárukou splatnou na prvé požiadanie finančnou inštitúciou pôsobiacou v Únii alebo inou formou záruky poskytujúcou rovnaký stupeň istoty.

6.   Ak príslušný orgán zistí, že poskytnutá záruka nezabezpečuje alebo už nepostačuje na zabezpečenie finančnej a prevádzkovej kapacity schváleného deklaranta CBAM na plnenie jeho povinností podľa tohto nariadenia, požiada schváleného deklaranta CBAM, aby si zvolil medzi poskytnutím dodatočnej záruky alebo nahradením pôvodnej záruky novou zárukou v súlade s odsekom 5.

7.   Príslušný orgán uvoľní záruku ihneď po 31. máji druhého roku, v ktorom schválený deklarant CBAM odovzdal certifikáty CBAM v súlade s článkom 22.

8.   Príslušný orgán zruší status schváleného deklaranta CBAM, ak:

| a) | schválený deklarant CBAM požiada o jeho zrušenie; alebo |
| --- | --- |

a)

schválený deklarant CBAM požiada o jeho zrušenie; alebo

| b) | schválený deklarant CBAM už nespĺňa kritériá stanovené v odseku 2 alebo 6 tohto článku alebo sa podieľal na závažnom alebo opakovanom porušení povinnosti odovzdať certifikáty CBAM uvedenej v článku 22 ods. 1 alebo povinnosti zabezpečiť dostatočný počet certifikátov CBAM na svojom účte v registri CBAM na konci každého štvrťroka uvedenej v článku 22 ods. 2. |
| --- | --- |

b)

schválený deklarant CBAM už nespĺňa kritériá stanovené v odseku 2 alebo 6 tohto článku alebo sa podieľal na závažnom alebo opakovanom porušení povinnosti odovzdať certifikáty CBAM uvedenej v článku 22 ods. 1 alebo povinnosti zabezpečiť dostatočný počet certifikátov CBAM na svojom účte v registri CBAM na konci každého štvrťroka uvedenej v článku 22 ods. 2.

Pred zrušením statusu schváleného deklaranta CBAM príslušný orgán poskytne schválenému deklarantovi CBAM možnosť byť vypočutý a uskutoční konzultačný postup o možnom zrušení takéhoto statusu. Konzultačný postup zahŕňa príslušné orgány v ostatných členských štátoch a Komisiu a nepresiahne 15 pracovných dní.

Každé rozhodnutie o zrušení musí obsahovať dôvody rozhodnutia, ako aj informácie o práve na odvolanie.

9.   Príslušný orgán zaznamená v registri CBAM informácie o:

| a) | žiadateľoch, ktorých žiadosť o povolenie bola zamietnutá podľa odseku 3; a |
| --- | --- |

a)

žiadateľoch, ktorých žiadosť o povolenie bola zamietnutá podľa odseku 3; a

| b) | osobách, ktorých status schváleného deklaranta CBAM bol zrušený podľa odseku 8. |
| --- | --- |

b)

osobách, ktorých status schváleného deklaranta CBAM bol zrušený podľa odseku 8.

10.   Komisia prijíma prostredníctvom vykonávacích aktov podmienky:

| a) | uplatňovania kritérií uvedených v odseku 2 tohto článku vrátane kritéria nepodieľania sa na závažnom alebo opakovanom porušení podľa odseku 2 písm. a) tohto článku; |
| --- | --- |

a)

uplatňovania kritérií uvedených v odseku 2 tohto článku vrátane kritéria nepodieľania sa na závažnom alebo opakovanom porušení podľa odseku 2 písm. a) tohto článku;

| b) | uplatňovania záruky uvedenej v odsekoch 5, 6 a 7 tohto článku; |
| --- | --- |

b)

uplatňovania záruky uvedenej v odsekoch 5, 6 a 7 tohto článku;

| c) | uplatňovania kritérií závažného alebo opakovaného porušenia uvedeného v odseku 8 tohto článku; |
| --- | --- |

c)

uplatňovania kritérií závažného alebo opakovaného porušenia uvedeného v odseku 8 tohto článku;

| d) | dôsledkov zrušenia statusu schváleného deklaranta CBAM uvedeného v odseku 8 tohto článku; a |
| --- | --- |

d)

dôsledkov zrušenia statusu schváleného deklaranta CBAM uvedeného v odseku 8 tohto článku; a

| e) | osobitných lehôt a formátu konzultačného postupu uvedeného v odsekoch 1 a 8 tohto článku. |
| --- | --- |

e)

osobitných lehôt a formátu konzultačného postupu uvedeného v odsekoch 1 a 8 tohto článku.

Vykonávacie akty uvedené v prvom pododseku sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Článok 18

Akreditácia overovateľov

1.   Akreditovaným overovateľom na účely tohto nariadenia je každá osoba akreditovaná v súlade s vykonávacím nariadením (EÚ) 2018/2067 pre príslušnú skupinu činností. Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty s cieľom identifikovať príslušné skupiny činností zabezpečením zosúladenia kvalifikácií akreditovaného overovateľa potrebných na vykonávanie overení na účely tohto nariadenia s príslušnou skupinou činností uvedenou v prílohe I k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) 2018/2067 a uvedenou v osvedčení o akreditácii. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2 tohto nariadenia.

2.   Vnútroštátny akreditačný orgán môže na požiadanie akreditovať osobu ako overovateľa na účely tohto nariadenia, pokiaľ sa na základe predloženej dokumentácie domnieva, že táto osoba je spôsobilá uplatňovať zásady overovania uvedené v prílohe VI pri plnení úloh overovania viazaných emisií podľa článkov 8 a 10.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28 s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením podmienok udeľovania akreditácie uvedenej v odseku 2 tohto článku, kontroly a dohľadu nad akreditovanými overovateľmi, zrušenia akreditácie a vzájomného uznávania a partnerského hodnotenia akreditačných orgánov.

Článok 19

Preskúmanie vyhlásení CBAM

1.   Komisia plní úlohu dohľadu pri preskúmaní vyhlásení CBAM.

2.   Komisia môže preskúmať vyhlásenia CBAM v súlade so stratégiou preskúmania vrátane rizikových faktorov v rámci lehoty, ktorá sa končí štvrtým rokom po roku, v ktorom mali byť vyhlásenia CBAM predložené.

Preskúmanie môže pozostávať z overenia informácií poskytnutých vo vyhlásení CBAM a v správach o overení na základe informácií oznámených colnými orgánmi v súlade s článkom 25 a akýchkoľvek iných relevantných dôkazov, ako aj na základe každého auditu, ktorý sa považuje za potrebný, a to aj v priestoroch schváleného deklaranta CBAM.

Komisia oznámi začatie a výsledky preskúmania príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je deklarant CBAM usadený, prostredníctvom registra CBAM.

Príslušný orgán členského štátu, v ktorom je schválený deklarant CBAM usadený, môže preskúmať aj vyhlásenie CBAM v lehote uvedenej v prvom pododseku tohto odseku. Príslušný orgán oznámi začatie a výsledky preskúmania Komisii prostredníctvom registra CBAM.

3.   Komisia pravidelne stanovuje osobitné rizikové faktory a body, ktorým treba venovať pozornosť, a to na základe analýzy rizík v súvislosti s vykonávaním CBAM na úrovni Únie, pričom zohľadní informácie obsiahnuté v registri CBAM, údaje oznámené colnými orgánmi a iné relevantné zdroje informácií vrátane kontrol a previerok vykonaných podľa článku 15 ods. 2 a článku 25.

Komisia takisto uľahčuje výmenu informácií s príslušnými orgánmi o podvodných činnostiach a sankciách uložených v súlade s článkom 26.

4.   Ak schválený deklarant CBAM nepredloží vyhlásenie CBAM v súlade s článkom 6 alebo ak sa Komisia na základe svojho posúdenia podľa odseku 2 tohto článku domnieva, že deklarovaný počet certifikátov CBAM nie je správny, Komisia posúdi povinnosti uvedeného schváleného deklaranta CBAM podľa tohto nariadenia na základe informácií, ktoré má k dispozícii. Komisia stanoví predbežný výpočet celkového počtu certifikátov CBAM, ktoré mali byť odovzdané, a to najneskôr do 31. decembra roku nasledujúcom po roku, v ktorom malo byť vyhlásenie CBAM predložené, alebo v prípade potreby najneskôr do 31. decembra štvrtého roka nasledujúceho po roku, v ktorom bolo predložené nesprávne vyhlásenie CBAM. Komisia poskytne príslušným orgánom takýto predbežný výpočet na orientačné účely a bez toho, aby bol dotknutý konečný výpočet stanovený príslušným orgánom členského štátu, v ktorom je schválený deklarant CBAM usadený.

5.   Ak príslušný orgán dospeje k záveru, že deklarovaný počet certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, je nesprávny alebo že nebolo predložené žiadne vyhlásenie CBAM v súlade s článkom 6, určí počet certifikátov CBAM, ktoré mal schválený deklarant CBAM odovzdať, pričom zohľadní informácie poskytnuté Komisiou.

Príslušný orgán oznámi schválenému deklarantovi CBAM svoje rozhodnutie o určenom počte certifikátov CBAM a požiada, aby schválený deklarant CBAM odovzdal dodatočné certifikáty CBAM do jedného mesiaca.

Rozhodnutie príslušného orgánu musí obsahovať dôvody rozhodnutia, ako aj informácie o práve na odvolanie. Rozhodnutie sa oznamuje aj prostredníctvom registra CBAM.

Ak sa príslušný orgán po prijatí predbežného výpočtu od Komisie v súlade s odsekmi 2 a 4 tohto článku rozhodne neprijať žiadne opatrenie, príslušný orgán o tom informuje Komisiu prostredníctvom registra CBAM.

6.   Ak príslušný orgán dospeje k záveru, že počet odovzdaných certifikátov CBAM presahuje počet, ktorý sa mal odovzdať, bezodkladne o tom informuje Komisiu. Nadbytočne odovzdané certifikáty CBAM sa spätne odkúpia v súlade s článkom 23.

KAPITOLA IV

CERTIFIKÁTY CBAM

Článok 20

Predaj certifikátov CBAM

1.   Členský štát predáva certifikáty CBAM na spoločnej centrálnej platforme schváleným deklarantom CBAM usadeným v danom členskom štáte.

2.   Komisia zriadi a riadi spoločnú centrálnu platformu na základe postupu spoločného verejného obstarávania medzi Komisiou a členskými štátmi.

Komisia a príslušné orgány majú prístup k informáciám na spoločnej centrálnej platforme.

3.   Informácie o predaji, spätnom odkúpení a zrušení certifikátov CBAM na spoločnej centrálnej platforme sa na konci každého pracovného dňa prevedú do registra CBAM.

4.   Certifikáty CBAM sa predávajú schváleným deklarantom CBAM za cenu vypočítanú v súlade s článkom 21.

5.   Komisia zabezpečí, aby sa každému certifikátu CBAM pri jeho vytvorení pridelilo jedinečné identifikačné číslo. Komisia zaregistruje jedinečné identifikačné číslo a cenu a dátum predaja certifikátu CBAM v registri CBAM na účte schváleného deklaranta CBAM, ktorý tento certifikát kupuje.

6.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 28, ktorými sa doplní toto nariadenie tým, že ďalej spresní harmonogram, správu a iné aspekty súvisiace s riadením predaja a spätného odkúpenia certifikátov CBAM s cieľom dosiahnuť súlad s postupmi stanovenými v nariadení Komisie (EÚ) č. 1031/2010 (26).

Článok 21

Cena certifikátov CBAM

1.   Komisia vypočíta cenu certifikátov CBAM za každý kalendárny týždeň ako priemer záverečných cien kvót EU ETS na aukčnej platforme v súlade s postupmi stanovenými v nariadení (EÚ) č. 1031/2010.

Pre tie kalendárne týždne, v ktorých nie sú plánované aukcie na aukčnej platforme, je cenou certifikátov CBAM priemer záverečných cien kvót EU ETS z posledného týždňa, v ktorom sa konali aukcie na aukčnej platforme.

2.   Komisia uverejní priemernú cenu uvedenú v druhom pododseku odseku 1 na svojom webovom sídle alebo akýmkoľvek iným vhodným spôsobom v prvý pracovný deň nasledujúceho kalendárneho týždňa. Táto cena sa uplatní od prvého pracovného dňa nasledujúceho po jej zverejnení do prvého pracovného dňa nasledujúceho kalendárneho týždňa.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty týkajúce sa uplatňovania metodiky výpočtu priemernej ceny certifikátov CBAM stanovenej v odseku 1 tohto článku a praktické opatrenia týkajúce sa uverejňovania tejto ceny. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

Článok 22

Odovzdávanie certifikátov CBAM

1.   Schválený deklarant CBAM do 31. mája každého roku a po prvýkrát v roku 2027 za rok 2026 odovzdá prostredníctvom registra CBAM za kalendárny rok predchádzajúci odovzdaniu taký počet certifikátov CBAM, ktorý zodpovedá viazaným emisiám deklarovaným v súlade s článkom 6 ods. 2 písm. c) a overeným v súlade s článkom 8. Komisia odstráni odovzdané certifikáty CBAM z registra CBAM. Schválený deklarant CBAM zabezpečí, aby bol na jeho účte v registri CBAM k dispozícii požadovaný počet certifikátov CBAM.

2.   Schválený deklarant CBAM zabezpečí, aby počet certifikátov CBAM na jeho účte v registri CBAM na konci každého štvrťroku zodpovedal minimálne 80 % viazaných emisií, určených odkazom na štandardné hodnoty v súlade s metódami uvedenými v prílohe IV, pri každom tovare, ktorý doviezol od začiatku kalendárneho roku.

3.   Ak Komisia zistí, že počet certifikátov CBAM na účte schváleného deklaranta CBAM nie je v súlade s povinnosťami podľa odseku 2, oznámi to prostredníctvom registra CBAM príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je schválený deklarant CBAM usadený.

Príslušný orgán oznámi schválenému deklarantovi CBAM potrebu zabezpečiť na svojom účte dostatočný počet certifikátov CBAM do jedného mesiaca od takéhoto oznámenia.

Príslušný orgán zaregistruje oznámenie schválenému deklarantovi CBAM a odpoveď od neho v registri CBAM.

Článok 23

Spätné odkúpenie certifikátov CBAM

1.   Ak o to schválený deklarant CBAM požiada, členský štát, v ktorom je tento schválený deklarant CBAM usadený, spätne odkúpi nadbytočné certifikáty CBAM, ktoré zostávajú na účte deklaranta v registri CBAM po odovzdaní certifikátov v súlade s článkom 22.

Komisia spätne odkúpi nadbytočné certifikáty CBAM prostredníctvom centrálnej spoločnej platformy uvedenej v články 20 v mene členského štátu, v ktorom je schválený deklarant CBAM usadený. Schválený deklarant CBAM predloží žiadosť o spätné odkúpenie do 30. júna každého roka, počas ktorého boli certifikáty CBAM odovzdané.

2.   Počet certifikátov, ktorých sa týka spätné odkúpenie uvedené v odseku 1, sa obmedzí na jednu tretinu celkového počtu certifikátov CBAM, ktoré schválený deklarant CBAM zakúpil počas predchádzajúceho kalendárneho roku.

3.   Cenou pri spätnom odkúpení každého certifikátu CBAM je cena, ktorú schválený deklarant CBAM zaplatil za daný certifikát v čase nákupu.

Článok 24

Zrušenie certifikátov CBAM

Komisia 1. júla každého roku zruší všetky certifikáty CBAM, ktoré boli zakúpené počas roka pred predchádzajúcim kalendárnym rokom a ktoré zostali na účte schváleného deklaranta CBAM v registri CBAM. Tieto certifikáty CBAM sa rušia bez akejkoľvek kompenzácie.

Ak je počet certifikátov CBAM, ktoré sa majú odovzdať, spochybnený v prebiehajúcom spore v členskom štáte, Komisia pozastaví zrušenie certifikátov CBAM v rozsahu zodpovedajúcom spornej sume. Príslušný orgán členského štátu, v ktorom je schválený deklarant CBAM usadený, bezodkladne oznámi Komisii všetky relevantné informácie.

KAPITOLA V

PRAVIDLÁ VZŤAHUJÚCE SA NA DOVOZ TOVARU

Článok 25

Pravidlá vzťahujúce sa na dovoz tovaru

1.   Colné orgány nepovolia dovoz tovaru inou osobou než schváleným deklarantom CBAM.

2.   Colné orgány pravidelne a automaticky, a to najmä prostredníctvom mechanizmu dohľadu ustanoveného podľa článku 56 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, oznamujú Komisii špecifické informácie o tovare deklarovanom na dovoz. Tieto informácie zahŕňajú číslo EORI a číslo účtu CBAM schváleného deklaranta CBAM, osemmiestny číselný znak KN tovaru, množstvo, krajinu pôvodu, dátum colného vyhlásenia a colný režim.

3.   Komisia oznámi informácie uvedené v odseku 2 tohto článku príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je schválený deklarant CBAM usadený, a v prípade každého deklaranta CBAM krížovo skontroluje uvedené informácie s údajmi v registri CBAM podľa článku 14.

4.   Colné orgány môžu v súlade s článkom 12 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 poskytovať Komisii a príslušnému orgánu členského štátu, ktorý udelil status schváleného deklaranta CBAM, dôverné informácie, ktoré colné orgány získali pri plnení svojich povinností alebo ktoré im boli poskytnuté ako dôverné.

5.   Nariadenie (ES) č. 515/97 sa vzťahuje mutatis mutandis na toto nariadenie.

6.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, ktorými sa vymedzujú informácie a periodicita, harmonogram a prostriedky používané na oznamovanie informácií podľa odseku 2 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

KAPITOLA VI

PRESADZOVANIE

Článok 26

Pokuty

1.   Schválený deklarant CBAM, ktorý do 31. mája každého roka neodovzdá počet certifikátov CBAM zodpovedajúci emisiám viazaným v tovare dovezenom počas predchádzajúceho kalendárneho roku, je povinný zaplatiť pokutu. Takáto pokuta je totožná s pokutou za prekročenie emisií stanovenou v článku 16 ods. 3 smernice 2003/87/ES a zvýšená podľa článku 16 ods. 4 uvedenej smernice, podľa pravidiel platných v roku dovozu tovaru. Takáto pokuta sa uplatňuje za každý certifikát CBAM, ktorý schválený deklarant CBAM neodovzdal.

2.   Ak osoba, ktorá nie je schváleným deklarantom CBAM, uvádza tovar na colné územie Únie bez toho, aby si splnila povinnosti podľa tohto nariadenia, je povinná zaplatiť pokutu. Takáto pokuta musí byť účinná, primeraná a odrádzajúca a v závislosti najmä od trvania, závažnosti, rozsahu, úmyselného charakteru a opakovania takéhoto porušenia a úrovne spolupráce danej osoby s príslušným orgánom sa rovná trojnásobku až päťnásobku pokuty uvedenej v odseku 1 a je uplatniteľná v roku uvedenia tovaru na colné územie Únie za každý certifikát CBAM, ktorý táto osoba neodovzdala.

3.   Platba pokuty nezbavuje schváleného deklaranta CBAM povinnosti odovzdať počet certifikátov CBAM, ktoré v danom roku neboli odovzdané.

4.   Ak príslušný orgán určí, a to aj na základe predbežných výpočtov Komisie v súlade s článkom 19, že schválený deklarant CBAM si nesplnil povinnosť odovzdať certifikáty CBAM, ako je stanovené v odseku 1 tohto článku, alebo že osoba uviedla na colné územie Únie tovar bez toho, aby si splnila povinnosti podľa tohto nariadenia stanovené v odseku 2 tohto článku, príslušný orgán uloží pokutu podľa odseku 1 alebo prípadne podľa odseku 2 tohto článku. Na tento účel príslušný orgán oznámi schválenému deklarantovi CBAM alebo, ak sa uplatňuje odsek 2 tohto článku, osobe:

| a) | že príslušný orgán dospel k záveru, že schválený deklarant CBAM alebo osoba uvedená v odseku 2 tohto článku si nesplnili povinnosti podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

a)

že príslušný orgán dospel k záveru, že schválený deklarant CBAM alebo osoba uvedená v odseku 2 tohto článku si nesplnili povinnosti podľa tohto nariadenia;

| b) | dôvody svojho záveru; |
| --- | --- |

b)

dôvody svojho záveru;

| c) | výšku pokuty uloženej schválenému deklarantovi CBAM alebo osobe uvedenej v odseku 2 tohto článku; |
| --- | --- |

c)

výšku pokuty uloženej schválenému deklarantovi CBAM alebo osobe uvedenej v odseku 2 tohto článku;

| d) | dátum, od ktorého je pokuta splatná; |
| --- | --- |

d)

dátum, od ktorého je pokuta splatná;

| e) | opatrenia, ktoré má schválený deklarant CBAM alebo osoba uvedená v odseku 2 tohto článku prijať, na zaplatenie pokuty; a |
| --- | --- |

e)

opatrenia, ktoré má schválený deklarant CBAM alebo osoba uvedená v odseku 2 tohto článku prijať, na zaplatenie pokuty; a

| f) | právo schváleného deklaranta CBAM alebo osoby uvedenej v odseku 2 tohto článku na odvolanie. |
| --- | --- |

f)

právo schváleného deklaranta CBAM alebo osoby uvedenej v odseku 2 tohto článku na odvolanie.

5.   Ak pokuta nebola zaplatená v stanovenej lehote uvedenej v odseku 4 písmene d), príslušný orgán zabezpečí zaplatenie tejto pokuty všetkými prostriedkami, ktoré má k dispozícii podľa vnútroštátneho práva dotknutého členského štátu.

6.   Členské štáty oznámia rozhodnutia o pokutách uvedených v odsekoch 1 a 2 Komisii a zaregistrujú konečnú platbu uvedenú v odseku 5 v registri CBAM.

Článok 27

Obchádzanie pravidiel

1.   Komisia na základe relevantných a objektívnych údajov v súlade s týmto článkom podnikne kroky s cieľom riešiť praktiky obchádzania tohto nariadenia.

2.   Praktiky obchádzania sa vymedzujú ako zmena v štruktúre obchodu s tovarom, ktorá vyplýva z praktiky, postupu alebo činnosti, pre ktorú neexistuje iné dostatočné opodstatnenie alebo hospodársky dôvod okrem úplného alebo čiastočného vyhýbaniu sa niektorej z povinností stanovených v tomto nariadení. Takáto praktika, postup alebo činnosť môžu okrem iného pozostávať z:

| a) | miernej úpravy príslušného tovaru tak, aby patril pod číselné znaky KN, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, okrem prípadov, keď táto úprava mení jeho základné vlastnosti; |
| --- | --- |

a)

miernej úpravy príslušného tovaru tak, aby patril pod číselné znaky KN, ktoré nie sú uvedené v prílohe I, okrem prípadov, keď táto úprava mení jeho základné vlastnosti;

| b) | umelého rozdelenia zásielok na časti tak, aby vlastná hodnota jednotlivých zásielok nepresiahla prahovú hodnotu uvedenú v článku 2 ods. 3. |
| --- | --- |

b)

umelého rozdelenia zásielok na časti tak, aby vlastná hodnota jednotlivých zásielok nepresiahla prahovú hodnotu uvedenú v článku 2 ods. 3.

3.   Komisia priebežne monitoruje situáciu na úrovni Únie s cieľom identifikovať praktiky obchádzania, a to aj dohľadom nad trhom alebo na základe všetkých relevantných zdrojov informácií, ako sú napríklad oznámenia a správy od organizácií občianskej spoločnosti.

4.   Členský štát alebo každá strana, ktorá je dotknutá ktoroukoľvek zo situácií uvedených v odseku 2 alebo má z nich prospech, môže Komisii oznámiť, ak čelí praktikám obchádzania. Zainteresované strany iné ako priamo dotknuté strany alebo strany, ktoré majú prospech, napríklad organizácie na ochranu životného prostredia a mimovládne organizácie, ktoré nájdu konkrétne dôkazy o praktikách obchádzania, môžu takisto oznámiť tieto skutočnosti Komisii.

5.   Oznámenie uvedené v odseku 4 musí obsahovať dôvody, na ktorých je založené, a relevantné údaje a štatistiky na podporu tvrdenia o obchádzaní tohto nariadenia. Komisia začne prešetrovanie tvrdenia o obchádzaní buď v prípade, že jej to oznámil členský štát alebo dotknutá strana, strana získavajúca prospech alebo iná zainteresovaná strana za predpokladu, že oznámenie spĺňa požiadavky uvedené v tomto odseku, alebo ak Komisia sama určí, že takéto prešetrovanie je potrebné. Pri vykonávaní prešetrovania môžu Komisii pomáhať príslušné orgány a colné orgány. Komisia ukončí prešetrovanie do deviatich mesiacov od dátumu oznámenia. Keď sa začne prešetrovanie, Komisia to oznámi všetkým príslušným orgánom.

6.   Ak má Komisia vzhľadom na relevantné údaje, správy a štatistiky, vrátane údajov, ktoré poskytli colné orgány, dostatočné dôvody domnievať sa, že v jednom alebo vo viacerých členských štátoch dochádza k okolnostiam uvedeným v odseku 2 písm. a) tohto článku ustáleným spôsobom, je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 28 s cieľom zmeniť zoznam tovaru v prílohe I doplnením príslušných mierne upravených výrobkov uvedených v odseku 2 písm. a) tohto článku na účely zabránenia takému obchádzaniu.

KAPITOLA VII

VYKONÁVANIE DELEGOVANIA PRÁVOMOCI A POSTUP VÝBORU

Článok 28

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 2 ods. 10, článku 2 ods. 11, článku 18 ods. 3, článku 20 ods. 6 a článku 27 ods. 6 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 17. mája 2023. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods. 10 a 11, článku 18 ods. 3, článku 20 ods. 6 a v článku 27 ods. 6 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.

4.   Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť žiadneho delegovaného aktu, ktorý už nadobudol účinnosť.

5.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

6.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods. 10 a 11, článku 18 ods. 3, článku 20 ods. 6 a článku 27 ods. 6 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 29

Postup výboru

1.   Komisii pomáha Výbor pre CBAM. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

KAPITOLA VIII

PODÁVANIE SPRÁV A PRESKÚMANIE

Článok 30

Preskúmanie a podávanie správ Komisiou

1.   Komisia po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami zhromažďuje potrebné informácie s cieľom rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia, ako sa uvádza v odseku 2 písm. a) a podľa neho, a na účely vypracovania metód výpočtu viazaných emisií na základe metód environmentálnej stopy.

2.   Pred koncom prechodného obdobia uvedeného v článku 32 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

Správa obsahuje posúdenie:

| a) | možnosti rozšíriť rozsah na:






  i) | viazané nepriame emisie v tovare uvedenom v prílohe II; |
| --- | --- | --- |

a)

možnosti rozšíriť rozsah na:

i)

viazané nepriame emisie v tovare uvedenom v prílohe II;

| ii) | viazané emisie v preprave tovaru uvedeného v prílohe I a v dopravných službách; |
| --- | --- |

ii)

viazané emisie v preprave tovaru uvedeného v prílohe I a v dopravných službách;

| iii) | tovar, pri ktorom hrozí riziko úniku uhlíka, iný ako tovar uvedený v prílohe I, a najmä organické chemikálie a polyméry; |
| --- | --- |

iii)

tovar, pri ktorom hrozí riziko úniku uhlíka, iný ako tovar uvedený v prílohe I, a najmä organické chemikálie a polyméry;

| iv) | iné vstupné materiály (prekurzory) pre tovar uvedený v prílohe I; |
| --- | --- |

iv)

iné vstupné materiály (prekurzory) pre tovar uvedený v prílohe I;

| b) | kritérií, ktoré sa majú použiť na identifikáciu tovaru, ktorý sa má zaradiť do zoznamu v prílohe I k tomuto nariadeniu, na základe odvetví vystavených riziku úniku uhlíka identifikovaných podľa článku 10b smernice 2003/87/ES; k tomuto posúdeniu sa pripojí harmonogram postupného začleňovania tovaru do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia do roku 2030, pričom sa zohľadní najmä úroveň rizika príslušného úniku uhlíka; |
| --- | --- |

b)

kritérií, ktoré sa majú použiť na identifikáciu tovaru, ktorý sa má zaradiť do zoznamu v prílohe I k tomuto nariadeniu, na základe odvetví vystavených riziku úniku uhlíka identifikovaných podľa článku 10b smernice 2003/87/ES; k tomuto posúdeniu sa pripojí harmonogram postupného začleňovania tovaru do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia do roku 2030, pričom sa zohľadní najmä úroveň rizika príslušného úniku uhlíka;

| c) | technických požiadaviek na výpočet viazaných emisií pre iný tovar, ktorý sa má zahrnúť do zoznamu v prílohe I; |
| --- | --- |

c)

technických požiadaviek na výpočet viazaných emisií pre iný tovar, ktorý sa má zahrnúť do zoznamu v prílohe I;

| d) | pokroku dosiahnutého v medzinárodných diskusiách o opatreniach v oblasti klímy; |
| --- | --- |

d)

pokroku dosiahnutého v medzinárodných diskusiách o opatreniach v oblasti klímy;

| e) | systému riadenia vrátane administratívnych nákladov; |
| --- | --- |

e)

systému riadenia vrátane administratívnych nákladov;

| f) | vplyvu tohto nariadenia na tovar uvedený v prílohe I dovážaný z rozvojových krajín s osobitným zreteľom na najmenej rozvinuté krajiny, ako ich určila Organizácia Spojených národov, a na účinky poskytnutej technickej pomoci; |
| --- | --- |

f)

vplyvu tohto nariadenia na tovar uvedený v prílohe I dovážaný z rozvojových krajín s osobitným zreteľom na najmenej rozvinuté krajiny, ako ich určila Organizácia Spojených národov, a na účinky poskytnutej technickej pomoci;

| g) | metodiky výpočtu nepriamych emisií podľa článku 7 ods. 7 a bodu 4.3 prílohy IV. |
| --- | --- |

g)

metodiky výpočtu nepriamych emisií podľa článku 7 ods. 7 a bodu 4.3 prílohy IV.

3.   Aspoň jeden rok pred skončením prechodného obdobia Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorá určuje výrobky v ďalšej časti hodnotového reťazca tovaru uvedeného v prílohe I, v prípade ktorých odporúča zvážiť ich zahrnutie do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Na tento účel Komisia včas vypracuje metodiku, ktorá by mala byť založená na relevantnosti z hľadiska kumulovaných emisií skleníkových plynov a rizika úniku uhlíka.

4.   K správam uvedeným v odsekoch 2 a 3 sa do konca prechodného obdobia v prípade potreby pripojí legislatívny návrh vrátane podrobného posúdenia vplyvu, najmä s cieľom rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto nariadenia na základe záverov uvedených v týchto správach.

5.   Komisia každé dva roky od konca prechodného obdobia v rámci svojej výročnej správy Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES posúdi účinnosť mechanizmu CBAM pri riešení rizika úniku uhlíka v prípade tovaru vyrobeného v Únii na vývoz do tretích krajín, ktoré neuplatňujú EU ETS alebo podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka. V správe sa posúdi najmä vývoj vývozu Únie v odvetviach CBAM a vývoj týkajúci sa obchodných tokov a viazaných emisií tohto tovaru na svetovom trhu. Ak sa v správe dospeje k záveru, že existuje riziko úniku uhlíka v prípade tovaru vyrobeného v Únii na vývoz do takýchto tretích krajín, ktoré neuplatňujú EU ETS ani podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka, Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na riešenie tohto rizika spôsobom, ktorý je v súlade s právom Svetovej obchodnej organizácie a ktorý zohľadňuje dekarbonizáciu zariadení v Únii.

6.   Komisia monitoruje fungovanie mechanizmu CBAM s cieľom zhodnotiť vplyvy a možné úpravy v jeho uplatňovaní.

Do 1. januára 2028 a následne každé dva roky Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia a fungovaní mechanizmu CBAM. Táto správa obsahuje aspoň:

| a) | posúdenie vplyvu mechanizmu CBAM na:






  i) | únik uhlíka, a to aj v súvislosti s vývozom; |
| --- | --- | --- |

a)

posúdenie vplyvu mechanizmu CBAM na:

i)

únik uhlíka, a to aj v súvislosti s vývozom;

| ii) | sektory, na ktoré sa nariadenie vzťahuje; |
| --- | --- |

ii)

sektory, na ktoré sa nariadenie vzťahuje;

| iii) | vnútorný trh, hospodársky a územný vplyv v celej Únii; |
| --- | --- |

iii)

vnútorný trh, hospodársky a územný vplyv v celej Únii;

| iv) | infláciu a cenu komodít; |
| --- | --- |

iv)

infláciu a cenu komodít;

| v) | účinok na priemyselné odvetvia využívajúce tovar uvedený v prílohe I; |
| --- | --- |

v)

účinok na priemyselné odvetvia využívajúce tovar uvedený v prílohe I;

| vi) | medzinárodný obchod vrátane presunu zdrojov; a |
| --- | --- |

vi)

medzinárodný obchod vrátane presunu zdrojov; a

| vii) | najmenej rozvinuté krajiny; |
| --- | --- |

vii)

najmenej rozvinuté krajiny;

| b) | posúdenie:






  i) | systému riadenia vrátane posúdenia vykonávania a správy schvaľovania deklarantov CBAM členskými štátmi; |
| --- | --- | --- |

b)

posúdenie:

i)

systému riadenia vrátane posúdenia vykonávania a správy schvaľovania deklarantov CBAM členskými štátmi;

| ii) | rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia; |
| --- | --- |

ii)

rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia;

| iii) | praktík obchádzania; |
| --- | --- |

iii)

praktík obchádzania;

| iv) | uplatňovania pokút v členských štátoch; |
| --- | --- |

iv)

uplatňovania pokút v členských štátoch;

| c) | výsledky vyšetrovaní a uložených pokút; |
| --- | --- |

c)

výsledky vyšetrovaní a uložených pokút;

| d) | súhrnné informácie o intenzite emisií podľa jednotlivých krajín pôvodu pre rôzny tovar uvedený v prílohe I. |
| --- | --- |

d)

súhrnné informácie o intenzite emisií podľa jednotlivých krajín pôvodu pre rôzny tovar uvedený v prílohe I.

7.   Ak nastane nepredvídateľná, výnimočná a nevyprovokovaná udalosť mimo kontroly jednej alebo viacerých tretích krajín, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, a táto udalosť má deštruktívne dôsledky na hospodársku a priemyselnú infraštruktúru takejto dotknutej krajiny alebo krajín, Komisia posúdi situáciu a predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorá bude v prípade potreby doplnená o legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia, s cieľom stanoviť potrebné predbežné opatrenia na riešenie týchto výnimočných okolností.

8.   Od konca prechodného obdobia uvedeného v článku 32 tohto nariadenia Komisia v rámci každoročného podávania správ podľa článku 41 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 (27) vyhodnotí, ako financovanie podľa uvedeného nariadenia prispelo k dekarbonizácii výrobného priemyslu v najmenej rozvinutých krajinách, a podá o tom správu.

KAPITOLA IX

KOORDINÁCIA S BEZODPLATNÝM PRIDEĽOVANÍM KVÓT V RÁMCI EU ETS

Článok 31

Bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS a povinnosť odovzdávať certifikáty CBAM

1.   Certifikáty CBAM, ktoré sa majú odovzdať v súlade s článkom 22 tohto nariadenia, sa upravia tak, aby odrážali rozsah, v akom sa v súlade s článkom 10a smernice 2003/87/ES bezodplatne prideľujú kvóty EU ETS zariadeniam, ktoré v Únii vyrábajú tovar uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu.

2.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty, v ktorých sa stanovujú podrobné pravidlá pre výpočet úpravy, ako sa uvádza v odseku 1 tohto článku. Takéto podrobné pravidlá sa vypracujú s odkazom na zásady uplatňované v EU ETS na bezodplatné prideľovanie kvót zariadeniam, ktoré v rámci Únie vyrábajú tovar uvedený v prílohe I, pričom sa zohľadnia rôzne referenčné kritériá používané v EU ETS na bezodplatné prideľovanie kvót s cieľom skombinovať ich do zodpovedajúcich hodnôt pre dotknutý tovar a zohľadniť príslušné vstupné materiály (prekurzory). Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2.

KAPITOLA X

PRECHODNÉ USTANOVENIA

Článok 32

Rozsah prechodného obdobia

Počas prechodného obdobia od 1. októbra 2023 do 31. decembra 2025 sa povinnosti dovozcu podľa tohto nariadenia obmedzujú na ohlasovacie povinnosti stanovené v článkoch 33, 34 a 35 tohto nariadenia. Ak je dovozca usadený v členskom štáte a určí si nepriameho colného zástupcu v súlade s článkom 18 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 a ak s tým nepriamy colný zástupca súhlasí, ohlasovacie povinnosti sa vzťahujú na tohto nepriameho colného zástupcu. Ak dovozca nie je usadený v členskom štáte, ohlasovacie povinnosti sa vzťahujú na nepriameho colného zástupcu.

Článok 33

Dovoz tovaru

1.   Colné orgány informujú dovozcu alebo v situáciách, na ktoré sa vzťahuje článok 32, nepriameho colného zástupcu o ohlasovacej povinnosti uvedenej v článku 35 najneskôr v čase prepustenia tovaru do voľného obehu.

2.   Colné orgány pravidelne a automaticky, a to najmä prostredníctvom mechanizmu dohľadu ustanoveného podľa článku 56 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 alebo elektronickými prostriedkami prenosu údajov oznámia Komisii informácie o dovážanom tovare vrátane zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime pasívny zušľachťovací styk. Uvedené informácie zahŕňajú číslo EORI colného deklaranta a dovozcu, osemmiestny číselný znak KN, množstvo, krajinu pôvodu, dátum colného vyhlásenia a colný režim.

3.   Komisia poskytne informácie uvedené v odseku 2 príslušným orgánom členských štátov, v ktorých sú colný deklarant a v relevantných prípadoch aj dovozca usadení.

Článok 34

Ohlasovacia povinnosť v prípade určitých colných režimov

1.   V prípade dovozu zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime aktívny zušľachťovací styk podľa článku 256 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, zahŕňa ohlasovacia povinnosť uvedená v článku 35 tohto nariadenia informácie o tovare, ktorý bol prepustený do colného režimu aktívny zušľachťovací styk a ktorého výsledkom sú dovezené zušľachtené výrobky, a to aj v prípade, ak zušľachtené výrobky nie sú uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu. Tento odsek sa uplatňuje aj vtedy, ak sú zušľachtené výrobky získané v colnom režime aktívny zušľachťovací styk, vráteným tovarom, ako sa uvádza v článku 205 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

2.   Ohlasovacia povinnosť uvedená v článku 35 tohto nariadenia sa neuplatňuje na dovoz:

| a) | zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime pasívny zušľachťovací styk uvedenom v článku 259 nariadenia (EÚ) č. 952/2013; |
| --- | --- |

a)

zušľachtených výrobkov získaných v colnom režime pasívny zušľachťovací styk uvedenom v článku 259 nariadenia (EÚ) č. 952/2013;

| b) | tovaru, ktorý spĺňa podmienky na vrátený tovar v súlade s článkom 203 nariadenia (EÚ) č. 952/2013. |
| --- | --- |

b)

tovaru, ktorý spĺňa podmienky na vrátený tovar v súlade s článkom 203 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

Článok 35

Ohlasovacia povinnosť

1.   Každý dovozca, alebo v situáciách, na ktoré sa vzťahuje článok 32, nepriamy colný zástupca, ktorý doviezol tovar v danom štvrťroku kalendárneho roka, predkladá Komisii za uvedený štvrťrok správu (ďalej len „správa o CBAM“) obsahujúcu informácie o tovare dovezenom v uvedenom štvrťroku, a to najneskôr jeden mesiac po skončení uvedeného štvrťroka.

2.   Správa o CBAM obsahuje tieto informácie:

| a) | celkové množstvo každého druhu tovaru vyjadrené v megawatthodinách v prípade elektriny a v tonách pri ostatnom tovare, špecifikované za každé zariadenie vyrábajúce tovar v krajine pôvodu; |
| --- | --- |

a)

celkové množstvo každého druhu tovaru vyjadrené v megawatthodinách v prípade elektriny a v tonách pri ostatnom tovare, špecifikované za každé zariadenie vyrábajúce tovar v krajine pôvodu;

| b) | skutočné celkové viazané emisie vyjadrené v tonách emisií CO2e na megawatthodinu elektriny alebo v prípade iného tovaru v tonách emisií CO2e na tonu každého druhu tovaru, vypočítané v súlade s metódou stanovenou v prílohe IV; |
| --- | --- |

b)

skutočné celkové viazané emisie vyjadrené v tonách emisií CO2e na megawatthodinu elektriny alebo v prípade iného tovaru v tonách emisií CO2e na tonu každého druhu tovaru, vypočítané v súlade s metódou stanovenou v prílohe IV;

| c) | celkové nepriame emisie vypočítané v súlade s vykonávacím aktom uvedeným v odseku 7; |
| --- | --- |

c)

celkové nepriame emisie vypočítané v súlade s vykonávacím aktom uvedeným v odseku 7;

| d) | cenu uhlíka splatnú v krajine pôvodu v prípade viazaných emisií v dovezenom tovare, a to s prihliadnutím na akúkoľvek zľavu alebo inú dostupnú formu kompenzácie. |
| --- | --- |

d)

cenu uhlíka splatnú v krajine pôvodu v prípade viazaných emisií v dovezenom tovare, a to s prihliadnutím na akúkoľvek zľavu alebo inú dostupnú formu kompenzácie.

3.   Komisia pravidelne oznamuje relevantným príslušným orgánom zoznam uvedených dovozcov alebo nepriamych colných zástupcov usadených v členskom štáte vrátane zodpovedajúcich odôvodnení, o ktorých má dôvody domnievať sa, že nesplnili povinnosť predložiť správu o CBAM v súlade s odsekom 1.

4.   Ak sa Komisia domnieva, že správa o CBAM je neúplná alebo nesprávna, oznámi príslušnému orgánu členského štátu, v ktorom je dovozca usadený, alebo v situáciách, na ktoré sa vzťahuje článok 32, v ktorom je usadený nepriamy colný zástupca, dodatočné informácie, ktoré považuje za potrebné na doplnenie alebo opravu uvedenej správy. Takéto informácie sa poskytujú na orientačné účely a bez toho, aby bolo dotknuté konečné posúdenie príslušným orgánom. Uvedený príslušný orgán začne postup opravy a oznámi dovozcovi alebo v situáciách, na ktoré sa vzťahuje článok 32, nepriamemu colnému zástupcovi dodatočné informácie potrebné na opravu tejto správy. V prípade potreby uvedený dovozca alebo uvedený nepriamy colný zástupca predloží opravenú správu dotknutému príslušnému orgánu a Komisii.

5.   Ak príslušný orgán členského štátu uvedený v odseku 4 tohto článku začne postup opravy, a to aj s prihliadnutím na informácie prijaté v súlade s odsekom 4 tohto článku, a určí, že dovozca alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamy colný zástupca neprijal opatrenia potrebné na opravu správy o CBAM, alebo ak dotknutý príslušný orgán dospeje k záveru, a to aj so zreteľom na informácie získané v súlade s odsekom 3 tohto článku, že dovozca alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamy colný zástupca nesplnil povinnosť predložiť správu o CBAM v súlade s odsekom 1 tohto článku, tento príslušný orgán uloží dovozcovi alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamemu colnému zástupcovi účinnú, primeranú a odradzujúcu pokutu. Na tento účel príslušný orgán oznámi dovozcovi alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamemu colnému zástupcovi a Komisii tieto skutočnosti:

| a) | záver a dôvody tohto záveru, že dovozca alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamy colný zástupca nesplnil povinnosť predložiť správu za daný štvrťrok alebo neprijal potrebné opatrenia na opravu správy; |
| --- | --- |

a)

záver a dôvody tohto záveru, že dovozca alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamy colný zástupca nesplnil povinnosť predložiť správu za daný štvrťrok alebo neprijal potrebné opatrenia na opravu správy;

| b) | výšku pokuty uloženej dovozcovi alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamemu colnému zástupcovi; |
| --- | --- |

b)

výšku pokuty uloženej dovozcovi alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamemu colnému zástupcovi;

| c) | dátum, od ktorého je pokuta splatná; |
| --- | --- |

c)

dátum, od ktorého je pokuta splatná;

| d) | opatrenia, ktoré má dovozca alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamy colný zástupca prijať v záujme zaplatenia pokuty; a |
| --- | --- |

d)

opatrenia, ktoré má dovozca alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriamy colný zástupca prijať v záujme zaplatenia pokuty; a

| e) | právo dovozcu alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriameho colného zástupcu na odvolanie. |
| --- | --- |

e)

právo dovozcu alebo prípadne v súlade s článkom 32 nepriameho colného zástupcu na odvolanie.

6.   Ak sa príslušný orgán po prijatí informácií od Komisie podľa tohto článku rozhodne neprijať žiadne opatrenia, príslušný orgán o tom informuje Komisiu.

7.   Komisia je splnomocnená prijímať vykonávacie akty týkajúce sa:

| a) | informácií, ktoré sa majú oznamovať, prostriedkov a formátu ich oznamovania vrátane podrobných informácií podľa krajiny pôvodu a druhu tovaru na podporu celkových súm uvedených v odseku 2 písm. a), b) a c) a príkladov akejkoľvek relevantnej zľavy alebo inej dostupnej formy kompenzácie, ako sa uvádza v odseku 2 písm. d); |
| --- | --- |

a)

informácií, ktoré sa majú oznamovať, prostriedkov a formátu ich oznamovania vrátane podrobných informácií podľa krajiny pôvodu a druhu tovaru na podporu celkových súm uvedených v odseku 2 písm. a), b) a c) a príkladov akejkoľvek relevantnej zľavy alebo inej dostupnej formy kompenzácie, ako sa uvádza v odseku 2 písm. d);

| b) | orientačného rozsahu pokút, ktoré sa majú uložiť podľa odseku 5, a kritérií, ktoré sa majú zohľadniť pri určovaní skutočnej výšky, vrátane závažnosti a trvania nesplnenia oznamovacej povinnosti; |
| --- | --- |

b)

orientačného rozsahu pokút, ktoré sa majú uložiť podľa odseku 5, a kritérií, ktoré sa majú zohľadniť pri určovaní skutočnej výšky, vrátane závažnosti a trvania nesplnenia oznamovacej povinnosti;

| c) | podrobných pravidiel prepočtu ročnej priemernej ceny uhlíka uvedenej v odseku 2 písm. d) vyjadrenej v cudzej mene na euro pri ročnom priemernom výmennom kurze; |
| --- | --- |

c)

podrobných pravidiel prepočtu ročnej priemernej ceny uhlíka uvedenej v odseku 2 písm. d) vyjadrenej v cudzej mene na euro pri ročnom priemernom výmennom kurze;

| d) | podrobných pravidiel týkajúcich sa prvkov metód výpočtu stanovených v prílohe IV vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, ako aj stanovenia metód na zabezpečenie spoľahlivosti údajov vrátane úrovne podrobnosti; a |
| --- | --- |

d)

podrobných pravidiel týkajúcich sa prvkov metód výpočtu stanovených v prílohe IV vrátane určovania systémových hraníc výrobných procesov, emisných faktorov, hodnôt skutočných emisií pre dané zariadenie a ich príslušného uplatňovania na jednotlivý tovar, ako aj stanovenia metód na zabezpečenie spoľahlivosti údajov vrátane úrovne podrobnosti; a

| e) | prostriedkov a formátu požiadaviek na podávanie správ o nepriamych emisiách v dovážanom tovare; tento formát by mal zahŕňať množstvo elektriny použitej na výrobu tovaru uvedeného v prílohe I, ako aj krajinu pôvodu, zdroj výroby a emisné faktory súvisiace s touto elektrinou. |
| --- | --- |

e)

prostriedkov a formátu požiadaviek na podávanie správ o nepriamych emisiách v dovážanom tovare; tento formát by mal zahŕňať množstvo elektriny použitej na výrobu tovaru uvedeného v prílohe I, ako aj krajinu pôvodu, zdroj výroby a emisné faktory súvisiace s touto elektrinou.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 29 ods. 2 tohto nariadenia. Uplatňujú sa na tovar dovezený počas prechodného obdobia uvedeného v článku 32 tohto nariadenia a vychádzajú z existujúcich právnych predpisov pre zariadenia, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES.

KAPITOLA XI

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 36

Nadobudnutie účinnosti

1.   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

2.   Uplatňuje sa od 1. októbra 2023. Avšak:

| a) | články 5, 10, 14, 16 a 17 sa uplatňujú od 31. decembra 2024; |
| --- | --- |

a)

články 5, 10, 14, 16 a 17 sa uplatňujú od 31. decembra 2024;

| b) | článok 2 ods. 2 a články 4, 6 až 9, 15 a 19, článok 20 ods. 1, 3, 4 a 5, články 21 až 27 a článok 31 sa uplatňujú od 1. januára 2026. |
| --- | --- |

b)

článok 2 ods. 2 a články 4, 6 až 9, 15 a 19, článok 20 ods. 1, 3, 4 a 5, články 21 až 27 a článok 31 sa uplatňujú od 1. januára 2026.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 10. mája 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predsedníčka

J. ROSWALL

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 181.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 301, 5.8.2022, s. 116.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 18. apríla 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 25. apríla 2023.

3

(4)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).

9

(10)  Delegované rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/708 z 15. februára 2019, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokiaľ ide o určenie zoznamu odvetví a pododvetví, ktoré sa v období rokov 2021 až 2030 považujú za odvetvia a pododvetvia s rizikom úniku uhlíka (Ú. v. EÚ L 120, 8.5.2019, s. 20).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 339/93 (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 30).

12

(13)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2067 z 19. decembra 2018 o overovaní údajov a o akreditácii overovateľov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 334, 31.12.2018, s. 94).

13

(14)  Rozhodnutie Rady 2006/500/ES z 29. mája 2006 o uzavretí Zmluvy o Energetickom spoločenstve Európskym spoločenstvom (Ú. v. EÚ L 198, 20.7.2006, s. 15).

14

(15)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1222 z 24. júla 2015, ktorým sa stanovuje usmernenie pre prideľovanie kapacity a riadenie preťaženia (Ú. v. EÚ L 197, 25.7.2015, s. 24).

15

(16)  Odporúčanie Komisie 2013/179/EÚ z 9. apríla 2013 týkajúce sa používania metód na meranie a oznamovanie environmentálneho správania výrobkov a organizácií počas ich životného cyklu (Ú. v. EÚ L 124, 4.5.2013, s. 1).

16

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

17

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

18

(19)  Nariadenie Rady (ES) č. 515/97 z 13. marca 1997 o vzájomnej pomoci medzi správnymi orgánmi členských štátov a o spolupráci medzi správnymi orgánmi členských štátov a Komisiou pri zabezpečovaní riadneho uplatňovania predpisov o colných a poľnohospodárskych záležitostiach (Ú. v. ES L 82, 22.3.1997, s. 1).

19

(20)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

21

(22)  Nariadenie Rady (ES) č. 1186/2009 zo 16. novembra 2009 ustanovujúce systém Spoločenstva pre oslobodenie od cla (Ú. v. EÚ L 324, 10.12.2009, s. 23).

22

(23)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2446 z 28. júla 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, pokiaľ ide o podrobné pravidlá, ktorými sa bližšie určujú niektoré ustanovenia Colného kódexu Únie (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 1).

23

(24)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012, Ú. v. EÚ L 334, 31.12.2018, s. 1.).

24

(25)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/331 z 19. decembra 2018, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, platné v celej Únii (Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2019, s. 8).

25

(26)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1031/2010 z 12. novembra 2010 o harmonograme, správe a iných aspektoch obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov formou aukcie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (Ú. v. EÚ L 302, 18.11.2010, s. 1).

26

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/947 z 9. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Ú. v. EÚ L 209, 14.6.2021, s. 1).

27

---

PRÍLOHA I

Zoznam tovaru a skleníkových plynov

1.

Na účely identifikácie tovaru sa toto nariadenie uplatňuje na tovar patriaci pod číselné znaky kombinovanej nomenklatúry (ďalej len „KN“) stanovené v nasledujúcej tabuľke. Číselné znaky KN sú číselné znaky podľa nariadenia (EHS) č. 2658/87.

2.

Na účely tohto nariadenia sú skleníkovými plynmi vzťahujúcimi sa na tovar uvedený v bode 1 tie skleníkové plyny, ktoré sú pre príslušný tovar stanovené v nasledujúcej tabuľke.

Cement

Cement

| Kód KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2507 00 80 – Ostatné kaolínové íly | Oxid uhličitý |
| 2523 10 00 – Slinky cementové | Oxid uhličitý |
| 2523 21 00 – Cement portlandský biely, tiež umelo farbený | Oxid uhličitý |
| 2523 29 00 – Ostatný cement portlandský | Oxid uhličitý |
| 2523 30 00 – Cement hlinitanový | Oxid uhličitý |
| 2523 90 00 – Ostatné cementy hydraulické | Oxid uhličitý |

Kód KN

Skleníkový plyn

2507 00 80 – Ostatné kaolínové íly

Oxid uhličitý

2523 10 00 – Slinky cementové

Oxid uhličitý

2523 21 00 – Cement portlandský biely, tiež umelo farbený

Oxid uhličitý

2523 29 00 – Ostatný cement portlandský

Oxid uhličitý

2523 30 00 – Cement hlinitanový

Oxid uhličitý

2523 90 00 – Ostatné cementy hydraulické

Oxid uhličitý

Elektrina

Elektrina

| Kód KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2716 00 00 – Elektrina | Oxid uhličitý |

Kód KN

Skleníkový plyn

2716 00 00 – Elektrina

Oxid uhličitý

Hnojivá

Hnojivá

| Kód KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2808 00 00 – Kyselina dusičná; zmes kyseliny sírovej a dusičnej (nitričná zmes) | Oxid uhličitý a oxid dusný |
| 2814 – Amoniak (čpavok), bezvodý alebo vo vodnom roztoku | Oxid uhličitý |
| 2834 21 00 – Dusičnany draslíka | Oxid uhličitý a oxid dusný |
| 3102 – Minerálne alebo chemické hnojivá dusíkaté | Oxid uhličitý a oxid dusný |
| 3105 – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva alebo tri z hnojivých prvkov dusík, fosfor a draslík; ostatné hnojivá; výrobky tejto kapitoly v tabletách alebo podobných formách alebo v balení s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg
  Okrem: 3105 60 00 – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva hnojivé prvky fosfor a draslík | Oxid uhličitý a oxid dusný |

Kód KN

Skleníkový plyn

2808 00 00 – Kyselina dusičná; zmes kyseliny sírovej a dusičnej (nitričná zmes)

Oxid uhličitý a oxid dusný

2814 – Amoniak (čpavok), bezvodý alebo vo vodnom roztoku

Oxid uhličitý

2834 21 00 – Dusičnany draslíka

Oxid uhličitý a oxid dusný

3102 – Minerálne alebo chemické hnojivá dusíkaté

Oxid uhličitý a oxid dusný

3105 – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva alebo tri z hnojivých prvkov dusík, fosfor a draslík; ostatné hnojivá; výrobky tejto kapitoly v tabletách alebo podobných formách alebo v balení s hrubou hmotnosťou nepresahujúcou 10 kg

Okrem: 3105 60 00 – Minerálne alebo chemické hnojivá obsahujúce dva hnojivé prvky fosfor a draslík

Oxid uhličitý a oxid dusný

Železo a oceľ

Železo a oceľ

| Kód KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 72 – | Železo a oceľ
  Okrem: | 7202 2 – Ferosilícium |

Kód KN

Skleníkový plyn

72 –

Železo a oceľ

Okrem:

7202 2 – Ferosilícium

| | 7202 30 00 – Ferosilikomangán |
| --- | --- |

7202 30 00 – Ferosilikomangán

| | 7202 50 00 – Ferosilikochróm |
| --- | --- |

7202 50 00 – Ferosilikochróm

| | 7202 70 00 – Feromolybdén |
| --- | --- |

7202 70 00 – Feromolybdén

| | 7202 80 00 – Ferovolfrám a ferosilikovolfrám |
| --- | --- |

7202 80 00 – Ferovolfrám a ferosilikovolfrám

| | 7202 91 00 – Ferotitán a ferosilikotitán |
| --- | --- |

7202 91 00 – Ferotitán a ferosilikotitán

| | 7202 92 00 – Ferovanád |
| --- | --- |

7202 92 00 – Ferovanád

| | 7202 93 00 – Feroniób |
| --- | --- |

7202 93 00 – Feroniób

| | 7202 99 – Iné: |
| --- | --- |

7202 99 – Iné:

| | 7202 99 10 – Ferofosfor |
| --- | --- |

7202 99 10 – Ferofosfor

| | 7202 99 30 – Ferosilikomagnézium |
| --- | --- |

7202 99 30 – Ferosilikomagnézium

| | 7202 99 80 – Iné |
| --- | --- |

7202 99 80 – Iné

| | 7204 – Železný a oceľový odpad a šrot; pretavený odpad zo železa a ocele v ingotoch |
| --- | --- |

7204 – Železný a oceľový odpad a šrot; pretavený odpad zo železa a ocele v ingotoch

Oxid uhličitý

2601 12 00 – Aglomerované železné rudy a koncentráty okrem pražených pyritov

Oxid uhličitý

7301 – Štetovnice zo železa alebo ocele, tiež vŕtané, razené alebo vyrobené zo zostavených prvkov; zvárané uholníky, tvarovky a profily zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7302 – Konštrukčný materiál železničných alebo električkových tratí, zo železa alebo ocele: koľajnice, prídržné koľajnice a ozubnice, hrotnice, srdcovky, výhybky, prestavné tyče, výmeny a ostatné priecestné zariadenia, podvaly (priečne podvaly), koľajnicové spojky, koľajnicové stoličky a kliny koľajnicových stoličiek, podkladnice, prídržky, podperné dosky, klieštiny, ťahadlá a ostatný materiál špeciálne prispôsobený na kladenie, spájanie alebo upevňovanie koľajníc

Oxid uhličitý

7303 00 – Rúry, rúrky a duté profily, z liatiny

Oxid uhličitý

7304 – Rúry, rúrky a duté profily, bezšvové, zo železa (okrem liatiny) alebo z ocele

Oxid uhličitý

7305 – Ostatné rúry a rúrky (napríklad zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), s kruhovým prierezom, vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7306 – Ostatné rúry, rúrky a duté profily (napríklad spájané sponou [open seam] alebo zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7307 – Príslušenstvo na rúry alebo rúrky (napríklad spojky, kolená, nátrubky), zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7308 – Konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií (napríklad mosty, časti mostov, stavidlá, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy a strešné rámové konštrukcie, dvere a okná a ich rámy, zárubne, prahy dverí, okenice, stĺpikové zábradlie, piliere a stĺpiky), zo železa alebo ocele; dosky, tyče, prúty, uholníky, tvarovky, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie v konštrukciách, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7309 00 – Nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý

7310 – Cisterny, sudy, barely, plechovky, škatule a podobné zásobníky, na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý

7311 00 – Zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7318 – Skrutky, svorníky (skrutky s maticou), matice, vrtule (do podvalov), háky so závitom, nity, priečne kliny, závlačky, podložky (vrátane pružných) a podobné výrobky, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7326 – Ostatné výrobky zo železa alebo z ocele

Oxid uhličitý

Hliník

Hliník

| Kód KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 7601 – Neopracovaný (surový) hliník | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7603 – Hliníkový prášok a hliníkové vločky | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7604 – Hliníkové tyče, prúty a profily | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7605 – Hliníkové drôty | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7606 – Hliníkové dosky, plechy a pásy, s hrúbkou presahujúcou 0,2 mm | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7607 – Hliníkové fólie (tiež potlačené alebo podložené papierom, lepenkou, plastmi alebo podobnými podkladovými materiálmi) s hrúbkou (bez podložky) nepresahujúcou 0,2 mm | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7608 – Hliníkové rúry a rúrky | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7609 00 00 – Hliníkové príslušenstvo k rúram alebo rúrkam (napríklad spojky, kolená, nátrubky) | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7610 – Hliníkové konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií, (napríklad mosty, časti mostov, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy, strešné rámové konštrukcie, dvere, okná a ich rámy, zárubne a prahy dverí, stĺpikové zábradlia, piliere a stĺpiky); hliníkové dosky, tyče, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie ako konštrukcie | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7611 00 00 – Hliníkové nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7612 – Hliníkové sudy, barely, plechovky, škatule alebo podobné zásobníky (vrátane pevných alebo stlačiteľných valcovitých zásobníkov) na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7613 00 00 – Hliníkové zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7614 – Hliníkové splietané lanká, laná, káble, splietané pásy a podobné výrobky, elektricky neizolované | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7616 – Ostatné výrobky z hliníka | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |

Kód KN

Skleníkový plyn

7601 – Neopracovaný (surový) hliník

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7603 – Hliníkový prášok a hliníkové vločky

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7604 – Hliníkové tyče, prúty a profily

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7605 – Hliníkové drôty

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7606 – Hliníkové dosky, plechy a pásy, s hrúbkou presahujúcou 0,2 mm

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7607 – Hliníkové fólie (tiež potlačené alebo podložené papierom, lepenkou, plastmi alebo podobnými podkladovými materiálmi) s hrúbkou (bez podložky) nepresahujúcou 0,2 mm

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7608 – Hliníkové rúry a rúrky

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7609 00 00 – Hliníkové príslušenstvo k rúram alebo rúrkam (napríklad spojky, kolená, nátrubky)

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7610 – Hliníkové konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií, (napríklad mosty, časti mostov, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy, strešné rámové konštrukcie, dvere, okná a ich rámy, zárubne a prahy dverí, stĺpikové zábradlia, piliere a stĺpiky); hliníkové dosky, tyče, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie ako konštrukcie

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7611 00 00 – Hliníkové nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7612 – Hliníkové sudy, barely, plechovky, škatule alebo podobné zásobníky (vrátane pevných alebo stlačiteľných valcovitých zásobníkov) na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7613 00 00 – Hliníkové zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7614 – Hliníkové splietané lanká, laná, káble, splietané pásy a podobné výrobky, elektricky neizolované

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7616 – Ostatné výrobky z hliníka

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

Chemické látky

Chemické látky

| Kód KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2804 10 00 – Vodík | Oxid uhličitý |

Kód KN

Skleníkový plyn

2804 10 00 – Vodík

Oxid uhličitý

---

PRÍLOHA II

Zoznam tovaru, pri ktorom sa majú zohľadniť len priame emisie podľa článku 7 ods. 1

Železo a oceľ

| Kód KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 72 – | Železo a oceľ
  Okrem: | 7202 2 – Ferosilícium |

Kód KN

Skleníkový plyn

72 –

Železo a oceľ

Okrem:

7202 2 – Ferosilícium

| | 7202 30 00 – Ferosilikomangán |
| --- | --- |

7202 30 00 – Ferosilikomangán

| | 7202 50 00 – Ferosilikochróm |
| --- | --- |

7202 50 00 – Ferosilikochróm

| | 7202 70 00 – Feromolybdén |
| --- | --- |

7202 70 00 – Feromolybdén

| | 7202 80 00 – Ferovolfrám a ferosilikovolfrám |
| --- | --- |

7202 80 00 – Ferovolfrám a ferosilikovolfrám

| | 7202 91 00 – Ferotitán a ferosilikotitán |
| --- | --- |

7202 91 00 – Ferotitán a ferosilikotitán

| | 7202 92 00 – Ferovanád |
| --- | --- |

7202 92 00 – Ferovanád

| | 7202 93 00 – Feroniób |
| --- | --- |

7202 93 00 – Feroniób

| | 7202 99 – Iné: |
| --- | --- |

7202 99 – Iné:

| | 7202 99 10 – Ferofosfor |
| --- | --- |

7202 99 10 – Ferofosfor

| | 7202 99 30 – Ferosilikomagnézium |
| --- | --- |

7202 99 30 – Ferosilikomagnézium

| | 7202 99 80 – Iné |
| --- | --- |

7202 99 80 – Iné

| | 7204 – Železný a oceľový odpad a šrot; pretavený odpad zo železa a ocele v ingotoch |
| --- | --- |

7204 – Železný a oceľový odpad a šrot; pretavený odpad zo železa a ocele v ingotoch

Oxid uhličitý

7301 – Štetovnice zo železa alebo ocele, tiež vŕtané, razené alebo vyrobené zo zostavených prvkov; zvárané uholníky, tvarovky a profily zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7302 – Konštrukčný materiál železničných alebo električkových tratí, zo železa alebo ocele: koľajnice, prídržné koľajnice a ozubnice, hrotnice, srdcovky, výhybky, prestavné tyče, výmeny a ostatné priecestné zariadenia, podvaly (priečne podvaly), koľajnicové spojky, koľajnicové stoličky a kliny koľajnicových stoličiek, podkladnice, prídržky, podperné dosky, klieštiny, ťahadlá a ostatný materiál špeciálne prispôsobený na kladenie, spájanie alebo upevňovanie koľajníc

Oxid uhličitý

7303 00 – Rúry, rúrky a duté profily, z liatiny

Oxid uhličitý

7304 – Rúry, rúrky a duté profily, bezšvové, zo železa (okrem liatiny) alebo z ocele

Oxid uhličitý

7305 – Ostatné rúry a rúrky (napríklad zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), s kruhovým prierezom, vonkajším priemerom presahujúcim 406,4 mm, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7306 – Ostatné rúry, rúrky a duté profily (napríklad spájané sponou [open seam] alebo zvárané, nitované alebo podobne uzavierané), zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7307 – Príslušenstvo na rúry alebo rúrky (napríklad spojky, kolená, nátrubky), zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7308 – Konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií (napríklad mosty, časti mostov, stavidlá, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy a strešné rámové konštrukcie, dvere a okná a ich rámy, zárubne, prahy dverí, okenice, stĺpikové zábradlie, piliere a stĺpiky), zo železa alebo ocele; dosky, tyče, prúty, uholníky, tvarovky, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie v konštrukciách, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7309 00 – Nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý

7310 – Cisterny, sudy, barely, plechovky, škatule a podobné zásobníky, na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), zo železa alebo ocele, s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý

7311 00 – Zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7318 – Skrutky, svorníky (skrutky s maticou), matice, vrtule (do podvalov), háky so závitom, nity, priečne kliny, závlačky, podložky (vrátane pružných) a podobné výrobky, zo železa alebo ocele

Oxid uhličitý

7326 – Ostatné výrobky zo železa alebo z ocele

Oxid uhličitý

Hliník

| Kód KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 7601 – Neopracovaný (surový) hliník | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7603 – Hliníkový prášok a hliníkové vločky | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7604 – Hliníkové tyče, prúty a profily | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7605 – Hliníkové drôty | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7606 – Hliníkové dosky, plechy a pásy, s hrúbkou presahujúcou 0,2 mm | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7607 – Hliníkové fólie (tiež potlačené alebo podložené papierom, lepenkou, plastmi alebo podobnými podkladovými materiálmi) s hrúbkou (bez podložky) nepresahujúcou 0,2 mm | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7608 – Hliníkové rúry a rúrky | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7609 00 00 – Hliníkové príslušenstvo k rúram alebo rúrkam (napríklad spojky, kolená, nátrubky) | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7610 – Hliníkové konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií, (napríklad mosty, časti mostov, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy, strešné rámové konštrukcie, dvere, okná a ich rámy, zárubne a prahy dverí, stĺpikové zábradlia, piliere a stĺpiky); hliníkové dosky, tyče, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie ako konštrukcie | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7611 00 00 – Hliníkové nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7612 – Hliníkové sudy, barely, plechovky, škatule alebo podobné zásobníky (vrátane pevných alebo stlačiteľných valcovitých zásobníkov) na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7613 00 00 – Hliníkové zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7614 – Hliníkové splietané lanká, laná, káble, splietané pásy a podobné výrobky, elektricky neizolované | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |
| 7616 – Ostatné výrobky z hliníka | Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky |

Kód KN

Skleníkový plyn

7601 – Neopracovaný (surový) hliník

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7603 – Hliníkový prášok a hliníkové vločky

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7604 – Hliníkové tyče, prúty a profily

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7605 – Hliníkové drôty

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7606 – Hliníkové dosky, plechy a pásy, s hrúbkou presahujúcou 0,2 mm

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7607 – Hliníkové fólie (tiež potlačené alebo podložené papierom, lepenkou, plastmi alebo podobnými podkladovými materiálmi) s hrúbkou (bez podložky) nepresahujúcou 0,2 mm

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7608 – Hliníkové rúry a rúrky

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7609 00 00 – Hliníkové príslušenstvo k rúram alebo rúrkam (napríklad spojky, kolená, nátrubky)

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7610 – Hliníkové konštrukcie (okrem montovaných stavieb položky 9406 ) a časti konštrukcií, (napríklad mosty, časti mostov, veže, stožiare a priehradové stĺpy, strechy, strešné rámové konštrukcie, dvere, okná a ich rámy, zárubne a prahy dverí, stĺpikové zábradlia, piliere a stĺpiky); hliníkové dosky, tyče, profily, rúrky a podobné výrobky, pripravené na použitie ako konštrukcie

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7611 00 00 – Hliníkové nádrže, cisterny, sudy a podobné zásobníky na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), s objemom presahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7612 – Hliníkové sudy, barely, plechovky, škatule alebo podobné zásobníky (vrátane pevných alebo stlačiteľných valcovitých zásobníkov) na akýkoľvek materiál (iný ako stlačený alebo skvapalnený plyn), s objemom nepresahujúcim 300 l, tiež s vnútorným obložením alebo tepelnou izoláciou, ale bez mechanického alebo tepelného zariadenia

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7613 00 00 – Hliníkové zásobníky na stlačený alebo skvapalnený plyn

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7614 – Hliníkové splietané lanká, laná, káble, splietané pásy a podobné výrobky, elektricky neizolované

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

7616 – Ostatné výrobky z hliníka

Oxid uhličitý a perfluórované uhľovodíky

Chemické látky

| Kód KN | Skleníkový plyn |
| --- | --- |
| 2804 10 00 – Vodík | Oxid uhličitý |

Kód KN

Skleníkový plyn

2804 10 00 – Vodík

Oxid uhličitý

---

PRÍLOHA III

Tretie krajiny a územia, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na účely článku 2

1.   TRETIE KRAJINY A ÚZEMIA, KTORÉ NEPATRIA DO ROZSAHU PÔSOBNOSTI TOHTO NARIADENIA

Toto nariadenie sa neuplatňuje na tovar s pôvodom v týchto krajinách:

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Lichtenštajnsko |
| --- | --- |

—

Lichtenštajnsko

| — | Nórsko |
| --- | --- |

—

Nórsko

| — | Švajčiarsko |
| --- | --- |

—

Švajčiarsko

Toto nariadenie sa neuplatňuje na tovar s pôvodom na týchto územiach:

| — | Büsingen |
| --- | --- |

—

Büsingen

| — | Helgoland |
| --- | --- |

—

Helgoland

| — | Livigno |
| --- | --- |

—

Livigno

| — | Ceuta |
| --- | --- |

—

Ceuta

| — | Melilla |
| --- | --- |

—

Melilla

2.   TRETIE KRAJINY A ÚZEMIA, KTORÉ NEPATRIA DO ROZSAHU PÔSOBNOSTI TOHTO NARIADENIA, POKIAĽ IDE O DOVOZ ELEKTRINY NA COLNÉ ÚZEMIE ÚNIE

[Tretie krajiny alebo územia, ktoré má Komisia doplniť alebo vyňať podľa článku 2 ods. 11.]

---

PRÍLOHA IV

Metódy výpočtu viazaných emisií na účely článku 7

1.   VÝKLAD POJMOV

Na účely tejto prílohy a príloh V a VI sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „jednoduchý tovar“ je tovar vyrobený vo výrobnom procese, ktorý vyžaduje výhradne vstupné materiály (prekurzory) a palivá s nulovými viazanými emisiami; |
| --- | --- |

a)

„jednoduchý tovar“ je tovar vyrobený vo výrobnom procese, ktorý vyžaduje výhradne vstupné materiály (prekurzory) a palivá s nulovými viazanými emisiami;

| b) | „zložitý tovar“ je iný tovar ako jednoduchý tovar; |
| --- | --- |

b)

„zložitý tovar“ je iný tovar ako jednoduchý tovar;

| c) | „špecifické viazané emisie“ sú viazané emisie jednej tony tovaru, vyjadrené ako tony emisií CO2e na tonu tovaru; |
| --- | --- |

c)

„špecifické viazané emisie“ sú viazané emisie jednej tony tovaru, vyjadrené ako tony emisií CO2e na tonu tovaru;

| d) | „emisný faktor CO2“ je vážený priemer intenzity CO2 elektriny vyrobenej z fosílnych palív v rámci geografickej oblasti; emisný faktor CO2 sa rovná podielu údajov o emisiách CO2 sektora elektriny a hrubého objemu elektriny vyrobenej z fosílnych palív v príslušnej zemepisnej oblasti; vyjadruje sa v tonách CO2 na megawatthodinu; |
| --- | --- |

d)

„emisný faktor CO2“ je vážený priemer intenzity CO2 elektriny vyrobenej z fosílnych palív v rámci geografickej oblasti; emisný faktor CO2 sa rovná podielu údajov o emisiách CO2 sektora elektriny a hrubého objemu elektriny vyrobenej z fosílnych palív v príslušnej zemepisnej oblasti; vyjadruje sa v tonách CO2 na megawatthodinu;

| e) | „emisný faktor pre elektrinu“ je štandardná hodnota vyjadrená v CO2e, ktorá predstavuje intenzitu emisií elektriny spotrebovanej pri výrobe tovaru; |
| --- | --- |

e)

„emisný faktor pre elektrinu“ je štandardná hodnota vyjadrená v CO2e, ktorá predstavuje intenzitu emisií elektriny spotrebovanej pri výrobe tovaru;

| f) | „zmluva o nákupe elektriny“ je zmluva, na základe ktorej sa osoba zaväzuje nakupovať elektrinu priamo od výrobcu elektriny; |
| --- | --- |

f)

„zmluva o nákupe elektriny“ je zmluva, na základe ktorej sa osoba zaväzuje nakupovať elektrinu priamo od výrobcu elektriny;

| g) | „prevádzkovateľ prenosovej sústavy“ je prevádzkovateľ vymedzený v článku 2 bode 35 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (1). |
| --- | --- |

g)

„prevádzkovateľ prenosovej sústavy“ je prevádzkovateľ vymedzený v článku 2 bode 35 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (1).

2.   URČENIE SKUTOČNÝCH ŠPECIFICKÝCH VIAZANÝCH EMISIÍ PRE JEDNODUCHÝ TOVAR

Na určenie špecifických skutočných viazaných emisií jednoduchého tovaru vyrobeného v danom zariadení sa zohľadňujú priame a prípadne aj nepriame emisie. Na tento účel sa uplatňuje táto rovnica:

Formula

Kde:

| SEEg | sú v tomto prípade špecifické viazané emisie tovaru g v zmysle CO
  2
  e na tonu; |
| --- | --- |
| AttrEmg | sú emisie priradené tovaru g, a |
| ALg | je úroveň činnosti súvisiaca s daným druhom tovaru, t. j. množstvo tovaru vyrobeného v uvedenom zariadení za vykazované obdobie. |

SEEg

sú v tomto prípade špecifické viazané emisie tovaru g v zmysle CO
  2
  e na tonu;

AttrEmg

sú emisie priradené tovaru g, a

ALg

je úroveň činnosti súvisiaca s daným druhom tovaru, t. j. množstvo tovaru vyrobeného v uvedenom zariadení za vykazované obdobie.

„Priradené emisie“ je časť emisií zariadenia počas vykazovaného obdobia spôsobených výrobným procesom, ktorého výsledkom je tovar g, pri uplatnení systémových hraníc výrobného procesu vymedzených vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 7 ods. 7. Priradené emisie sa vypočítavajú pomocou tejto rovnice:

Formula

Kde:

| DirEm | sú priame emisie pochádzajúce z výrobného procesu vyjadrené v tonách CO2e v rámci systémových hraníc uvedených vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 7 ods. 7 a |
| --- | --- |
| IndirEm | sú nepriame emisie pochádzajúce z výroby elektriny spotrebovanej vo výrobných procesoch tovaru, vyjadrené v tonách CO2e, v rámci systémových hraníc uvedených vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 7 ods. 7. |

DirEm

sú priame emisie pochádzajúce z výrobného procesu vyjadrené v tonách CO2e v rámci systémových hraníc uvedených vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 7 ods. 7 a

IndirEm

sú nepriame emisie pochádzajúce z výroby elektriny spotrebovanej vo výrobných procesoch tovaru, vyjadrené v tonách CO2e, v rámci systémových hraníc uvedených vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 7 ods. 7.

3.   URČENIE SKUTOČNÝCH VIAZANÝCH EMISIÍ PRE ZLOŽITÝ TOVAR

Na určenie špecifických skutočných viazaných emisií zložitého tovaru vyrobeného v danom zariadení sa uplatňuje táto rovnica:

Formula

Kde:

| AttrEmg | sú v tomto prípade emisie priradené tovaru g; |
| --- | --- |
| AL
  g | je úroveň činnosti súvisiaca s daným tovarom, t. j. množstvo tovaru vyrobeného v uvedenom zariadení za vykazované obdobie, a |
| EEInpMat | sú viazané emisie vstupných materiálov (prekurzorov) spotrebovaných vo výrobnom procese. Zohľadnené majú byť len vstupné materiály (prekurzory), ktoré sú uvedené ako relevantné pre systémové hranice výrobného procesu, ako sa stanovuje vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 7 ods. 7. Príslušné EEInpMat sa vypočítajú takto: |

AttrEmg

sú v tomto prípade emisie priradené tovaru g;

AL
  g

je úroveň činnosti súvisiaca s daným tovarom, t. j. množstvo tovaru vyrobeného v uvedenom zariadení za vykazované obdobie, a

EEInpMat

sú viazané emisie vstupných materiálov (prekurzorov) spotrebovaných vo výrobnom procese. Zohľadnené majú byť len vstupné materiály (prekurzory), ktoré sú uvedené ako relevantné pre systémové hranice výrobného procesu, ako sa stanovuje vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 7 ods. 7. Príslušné EEInpMat sa vypočítajú takto:

Formula

Kde:

| Mi | je v tomto prípade hmotnosť vstupného materiálu (prekurzoru) i použitého vo výrobnom procese a |
| --- | --- |
| SEEi | sú špecifické viazané emisie vstupného materiálu (prekurzoru) i. Prevádzkovateľ zariadenia používa ako SEEi hodnotu emisií, ktoré vznikajú v zariadení, kde sa vstupný materiál (prekurzor) vyrobil, a to za predpokladu, že údaje uvedeného zariadenia možno primerane zmerať. |

Mi

je v tomto prípade hmotnosť vstupného materiálu (prekurzoru) i použitého vo výrobnom procese a

SEEi

sú špecifické viazané emisie vstupného materiálu (prekurzoru) i. Prevádzkovateľ zariadenia používa ako SEEi hodnotu emisií, ktoré vznikajú v zariadení, kde sa vstupný materiál (prekurzor) vyrobil, a to za predpokladu, že údaje uvedeného zariadenia možno primerane zmerať.

4.   URČENIE ŠTANDARDNÝCH HODNÔT PODĽA ČLÁNKU 7 ODS. 2 A 3

Na účely určenia štandardných hodnôt sa na určenie viazaných emisií použijú len skutočné hodnoty. Pri absencii skutočných údajov možno použiť hodnoty uvádzané v literatúre. Komisia uverejní usmernenia k prístupu pri korekcii odpadových plynov alebo skleníkových plynov použitých ako vstup procesu pred zberom údajov vyžadovaných na určenie príslušných štandardných hodnôt pre každý druh tovaru uvedený v prílohe I. Štandardné hodnoty sa určujú na základe najlepších dostupných údajov. Najlepšie dostupné údaje sú založené na spoľahlivých a verejne dostupných informáciách. Štandardné hodnoty sa periodicky revidujú vykonávajúcimi aktmi prijatými podľa článku 7 ods. 7 na základe najaktuálnejších a najspoľahlivejších informácií, a to aj na základe informácií, ktoré poskytne tretia krajina alebo skupina tretích krajín.

4.1.   Štandardné hodnoty podľa článku 7 ods. 2

V prípade, ak schválený deklarant CBAM nemôže adekvátne určiť skutočné emisie, použijú sa štandardné hodnoty. Tieto hodnoty sa stanovia na úrovni priemernej emisnej intenzity každej vyvážajúcej krajiny a pre každý tovar uvedený v prílohe I s výnimkou elektriny navýšenej o proporčne určenú prirážku. Táto prirážka sa stanoví vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 7 ods. 7 a stanoví sa na primeranej úrovni, aby sa zabezpečila environmentálna integrita mechanizmu CBAM, a to na základe najaktuálnejších a najspoľahlivejších informácií vrátane informácií zhromaždených počas prechodného obdobia. Ak v prípade daného druhu tovaru nemožno uplatniť spoľahlivé údaje týkajúce sa vyvážajúcej krajiny, vychádzajú štandardné hodnoty z priemernej emisnej intenzity X % zariadení EU ETS s najhoršími výsledkami pre uvedený druh tovaru. Hodnota X sa určí vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 7 ods. 7 a stanoví sa na primeranej úrovni, aby sa zabezpečila environmentálna integrita mechanizmu CBAM, a to na základe najaktuálnejších a najspoľahlivejších informácií vrátane informácií zhromaždených počas prechodného obdobia.

4.2.   Štandardné hodnoty pre dovážanú elektrinu podľa článku 7 ods. 3

Štandardné hodnoty pre dovážanú elektrinu sa určujú pre tretiu krajinu, skupinu tretích krajín alebo región v rámci tretej krajiny buď na základe špecifických štandardných hodnôt v súlade s bodom 4.2.1, alebo, ak tieto hodnoty nie sú k dispozícii, na základe alternatívnych štandardných hodnôt v súlade s bodom 4.2.2.

Ak sa elektrina vyrába v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo regióne v tretej krajine a je prepravovaná cez tretie krajiny, skupiny tretích krajín, regióny v rámci tretej krajiny alebo členských štátov na účely dovozu do Únie, štandardnými hodnotami, ktoré sa majú použiť, sú hodnoty z tretej krajiny, skupiny tretích krajín alebo regiónu v tretej krajine, v ktorej sa elektrina vyrobila.

4.2.1.   Špecifické štandardné hodnoty pre tretiu krajinu, skupinu tretích krajín alebo región v rámci tretej krajiny

Špecifické štandardné hodnoty sa stanovia na úrovni emisného faktora CO2 v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo regióne v tretej krajine na základe najlepších údajov, ktoré má Komisia k dispozícii.

4.2.2.   Alternatívne štandardné hodnoty

Ak pre tretiu krajinu, skupinu tretích krajín alebo región v rámci tretej krajiny nie je k dispozícii špecifická štandardná hodnota, alternatívna štandardná hodnota pre elektrinu sa stanoví na úrovni emisného faktora CO2 v Únii.

Pokiaľ sa dá na základe spoľahlivých údajov preukázať, že emisný faktor CO2 v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo regióne v tretej krajine je nižší ako špecifická štandardná hodnota stanovená Komisiou alebo nižší ako emisný faktor CO2 v Únii, stanoví sa pre túto tretiu krajinu, skupinu tretích krajín alebo región v tretej krajine alternatívna štandardná hodnota založená na tomto emisnom faktore CO2.

4.3   Štandardné hodnoty pre viazané nepriame emisie

Štandardné hodnoty pre nepriame emisie viazané v tovare vyrobenom v tretej krajine sa určia na základe štandardnej hodnoty vypočítanej na základe priemeru buď emisného faktora elektrizačnej sústavy Únie, emisného faktora elektrizačnej sústavy krajiny pôvodu alebo emisného faktora CO2 zdrojov určujúcich ceny v krajine pôvodu, elektriny použitej na výrobu tohto tovaru.

Ak tretia krajina alebo skupina tretích krajín preukáže Komisii na základe spoľahlivých údajov, že priemerný emisný faktor energetického mixu alebo emisný faktor CO2 zdrojov určujúcich cenu v danej tretej krajine alebo danej skupine tretích krajín je nižší ako štandardná hodnota pre nepriame emisie, stanoví sa pre túto krajinu alebo skupinu krajín alternatívna štandardná hodnota na základe tohto emisného faktora CO2.

Komisia najneskôr do 30. júna 2025 prijme vykonávací akt podľa článku 7 ods. 7 s cieľom bližšie určiť, ktorá z metód výpočtu určených v súlade s prvým pododsekom sa uplatní na výpočet štandardných hodnôt. Na tento účel sa Komisia opiera o najaktuálnejšie a najspoľahlivejšie údaje vrátane údajov zhromaždených počas prechodného obdobia, pokiaľ ide o množstvo elektriny použitej na výrobu tovaru uvedeného v prílohe I, ako aj o krajinu pôvodu, zdroj výroby a emisné faktory súvisiace s touto elektrinou. Osobitná metóda výpočtu sa určí na základe najvhodnejšieho spôsobu, ako dosiahnuť obe z týchto kritérií:

| — | zabránenie úniku uhlíka, |
| --- | --- |

—

zabránenie úniku uhlíka,

| — | zabezpečenie environmentálnej integrity mechanizmu CBAM. |
| --- | --- |

—

zabezpečenie environmentálnej integrity mechanizmu CBAM.

5.   PODMIENKY UPLATŇOVANIA SKUTOČNÝCH VIAZANÝCH EMISIÍ V PRÍPADE DOVÁŽANEJ ELEKTRINY

Schválený deklarant CBAM môže na výpočet uvedený v článku 7 ods. 3 použiť namiesto štandardných hodnôt skutočné viazané emisie, pokiaľ sú kumulatívne splnené tieto kritériá:

| a) | na množstvo elektriny, v prípade ktorého sa požaduje použitie skutočných viazaných emisií, sa vzťahuje zmluva o nákupe elektriny medzi schváleným deklarantom CBAM a výrobcom elektriny nachádzajúcim sa v tretej krajine; |
| --- | --- |

a)

na množstvo elektriny, v prípade ktorého sa požaduje použitie skutočných viazaných emisií, sa vzťahuje zmluva o nákupe elektriny medzi schváleným deklarantom CBAM a výrobcom elektriny nachádzajúcim sa v tretej krajine;

| b) | zariadenie vyrábajúce elektrinu je buď priamo pripojené k prenosovej sústave Únie, alebo možno preukázať, že v čase vývozu neexistovalo v žiadnom bode siete fyzické preťaženie siete medzi zariadením a prenosovou sústavou Únie; |
| --- | --- |

b)

zariadenie vyrábajúce elektrinu je buď priamo pripojené k prenosovej sústave Únie, alebo možno preukázať, že v čase vývozu neexistovalo v žiadnom bode siete fyzické preťaženie siete medzi zariadením a prenosovou sústavou Únie;

| c) | zariadenie vyrábajúce elektrinu nevyprodukuje viac než 550 gramov CO2 z fosílnych palív na kilowatthodinu elektriny; |
| --- | --- |

c)

zariadenie vyrábajúce elektrinu nevyprodukuje viac než 550 gramov CO2 z fosílnych palív na kilowatthodinu elektriny;

| d) | všetci zodpovední prevádzkovatelia prenosovej sústavy v krajine pôvodu, krajine určenia a v prípade potreby aj v každej krajine tranzitu do pridelenej kapacity prepojenia pevne určili množstvo elektriny, v prípade ktorej sa žiada použitie skutočných viazaných emisií, a menovitá kapacita a výroba elektriny v zariadení sa vzťahuje na rovnaké časové obdobie, ktoré nesmie byť dlhšie ako jedna hodina; |
| --- | --- |

d)

všetci zodpovední prevádzkovatelia prenosovej sústavy v krajine pôvodu, krajine určenia a v prípade potreby aj v každej krajine tranzitu do pridelenej kapacity prepojenia pevne určili množstvo elektriny, v prípade ktorej sa žiada použitie skutočných viazaných emisií, a menovitá kapacita a výroba elektriny v zariadení sa vzťahuje na rovnaké časové obdobie, ktoré nesmie byť dlhšie ako jedna hodina;

| e) | splnenie uvedených kritérií osvedčuje akreditovaný overovateľ, ktorý dostáva minimálne mesačne priebežné správy, v ktorých sa preukazuje, ako sú tieto kritériá splnené. |
| --- | --- |

e)

splnenie uvedených kritérií osvedčuje akreditovaný overovateľ, ktorý dostáva minimálne mesačne priebežné správy, v ktorých sa preukazuje, ako sú tieto kritériá splnené.

Akumulované množstvo elektriny podľa zmluvy o nákupe elektriny a zodpovedajúce skutočné viazané emisie sa vylúčia z výpočtu emisného faktora krajiny alebo emisného faktora CO2 použitého na účely výpočtu nepriamych viazaných emisií elektriny v tovare v súlade s bodom 4.3.

6.   PODMIENKY UPLATŇOVANIA SKUTOČNÝCH VIAZANÝCH EMISIÍ PRE NEPRIAME EMISIE

Schválený deklarant CBAM môže na výpočet uvedený v článku 7 ods. 4 namiesto štandardných hodnôt uplatniť skutočné viazané emisie, ak môže preukázať priamy technický súvis medzi zariadením, v ktorom sa dovážaný tovar vyrába, a zdrojom výroby elektriny, alebo ak prevádzkovateľ tohto zariadenia uzavrel dohodu o nákupe elektriny s výrobcom elektriny nachádzajúcim sa v tretej krajine na množstvo elektriny, ktoré zodpovedá množstvu, pre ktoré sa požaduje použitie konkrétnej hodnoty.

7.   ÚPRAVA ŠTANDARDNÝCH HODNÔT PODĽA ČLÁNKU 7 ODS. 2 NA ZÁKLADE OSOBITNÝCH VLASTNOSTÍ REGIÓNU

Štandardné hodnoty možno prispôsobiť konkrétnym oblastiam a regiónom v rámci tretích krajín, v ktorých prevládajú osobitné charakteristiky z hľadiska objektívnych emisných faktorov. Ak sú k dispozícii údaje prispôsobené týmto osobitným miestnym charakteristikám a možno určiť cielenejšie štandardné hodnoty, môžu sa použiť tieto hodnoty.

Ak deklaranti v prípade tovaru s pôvodom v tretej krajine, skupine tretích krajín alebo regióne v rámci tretej krajiny môžu na základe spoľahlivých údajov preukázať, že alternatívne úpravy štandardných hodnôt týkajúce sa konkrétneho regiónu zodpovedajú hodnotám, ktoré sú nižšie ako štandardné hodnoty, ktoré určila Komisia, možno použiť takéto upravené hodnoty týkajúce sa konkrétneho regiónu.

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

---

PRÍLOHA V

Požiadavky na vedenie účtovnej evidencie o informáciách použitých na výpočet viazaných emisií na účely článku 7 ods. 5

1.   MINIMÁLNE ÚDAJE, KTORÉ SCHVÁLENÝ DEKLARANT CBAM UCHOVÁVA O DOVÁŽANOM TOVARE:

| 1. | Identifikačné údaje schváleného deklaranta CBAM:






  a) | meno (názov); |
| --- | --- | --- |

1.

Identifikačné údaje schváleného deklaranta CBAM:

a)

meno (názov);

| b) | číslo účtu CBAM. |
| --- | --- |

b)

číslo účtu CBAM.

| 2. | Údaje o dovážanom tovare:






  a) | druh a množstvo každého druhu tovaru; |
| --- | --- | --- |

2.

Údaje o dovážanom tovare:

a)

druh a množstvo každého druhu tovaru;

| b) | krajina pôvodu; |
| --- | --- |

b)

krajina pôvodu;

| c) | skutočné emisie alebo štandardné hodnoty. |
| --- | --- |

c)

skutočné emisie alebo štandardné hodnoty.

2.   MINIMÁLNE ÚDAJE, KTORÉ SCHVÁLENÝ DEKLARANT CBAM UCHOVÁVA O VIAZANÝCH EMISIÁCH V DOVÁŽANOM TOVARE, KTORÉ SA URČUJÚ NA ZÁKLADE SKUTOČNÝCH EMISIÍ:

V prípade každého druhu dovážaného tovaru, pri ktorom sa viazané emisie určujú na základe skutočných emisií, sa uchovávajú tieto dodatočné údaje:

| a) | identifikácia zariadenia, kde bol tovar vyrobený; |
| --- | --- |

a)

identifikácia zariadenia, kde bol tovar vyrobený;

| b) | kontaktné údaje prevádzkovateľa zariadenia, kde bol tovar vyrobený; |
| --- | --- |

b)

kontaktné údaje prevádzkovateľa zariadenia, kde bol tovar vyrobený;

| c) | správy o overení uvedené v prílohe VI; |
| --- | --- |

c)

správy o overení uvedené v prílohe VI;

| d) | špecifické viazané emisie tovaru. |
| --- | --- |

d)

špecifické viazané emisie tovaru.

---

PRÍLOHA VI

Zásady overovania a obsah správ o overení na účely článku 8

1.   ZÁSADY OVEROVANIA

Uplatňujú sa tieto zásady :

| a) | overovatelia vykonávajú overovanie s postojom profesionálneho skepticizmu; |
| --- | --- |

a)

overovatelia vykonávajú overovanie s postojom profesionálneho skepticizmu;

| b) | celkové viazané emisie, ktoré sa majú uviesť vo vyhlásení CBAM, sa považujú za overené, len ak overovateľ s primeranou istotou konštatuje, že správa o overení neobsahuje podstatne skreslené údaje a podstatné nezrovnalosti týkajúce sa výpočtu viazaných emisií v súlade s pravidlami prílohy IV; |
| --- | --- |

b)

celkové viazané emisie, ktoré sa majú uviesť vo vyhlásení CBAM, sa považujú za overené, len ak overovateľ s primeranou istotou konštatuje, že správa o overení neobsahuje podstatne skreslené údaje a podstatné nezrovnalosti týkajúce sa výpočtu viazaných emisií v súlade s pravidlami prílohy IV;

| c) | návštevy zariadenia zo strany overovateľa sú povinné okrem prípadov, keď sú splnené osobitné kritériá na upustenie od návštevy zariadenia; |
| --- | --- |

c)

návštevy zariadenia zo strany overovateľa sú povinné okrem prípadov, keď sú splnené osobitné kritériá na upustenie od návštevy zariadenia;

| d) | na rozhodnutie o tom, či sú skreslené údaje alebo nezrovnalosti podstatné, overovateľ používa prahové hodnoty uvedené vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 8 ods. 3.
  Pokiaľ ide o parametre, v prípade ktorých nie sú určené žiadne takéto prahové hodnoty, overovateľ odborne posudzuje, či je potrebné skreslené údaje alebo nezrovnalosti, jednotlivo alebo v súhrne s inými skreslenými údajmi alebo nezrovnalosťami, vzhľadom na ich veľkosť a povahu, považovať za podstatné. |
| --- | --- |

d)

na rozhodnutie o tom, či sú skreslené údaje alebo nezrovnalosti podstatné, overovateľ používa prahové hodnoty uvedené vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 8 ods. 3.

Pokiaľ ide o parametre, v prípade ktorých nie sú určené žiadne takéto prahové hodnoty, overovateľ odborne posudzuje, či je potrebné skreslené údaje alebo nezrovnalosti, jednotlivo alebo v súhrne s inými skreslenými údajmi alebo nezrovnalosťami, vzhľadom na ich veľkosť a povahu, považovať za podstatné.

2.   OBSAH SPRÁVY O OVERENÍ

Overovateľ vypracúva správu o overení, v ktorej stanovuje viazané emisie tovaru a spresní všetky otázky relevantné pre vykonanú prácu a ktorá obsahuje aspoň tieto informácie:

| a) | identifikácia zariadení, kde bol tovar vyrobený; |
| --- | --- |

a)

identifikácia zariadení, kde bol tovar vyrobený;

| b) | kontaktné údaje prevádzkovateľa zariadení, kde bol tovar vyrobený; |
| --- | --- |

b)

kontaktné údaje prevádzkovateľa zariadení, kde bol tovar vyrobený;

| c) | príslušné vykazované obdobie; |
| --- | --- |

c)

príslušné vykazované obdobie;

| d) | meno a kontaktné údaje overovateľa; |
| --- | --- |

d)

meno a kontaktné údaje overovateľa;

| e) | akreditačné číslo overovateľa a názov akreditačného orgánu; |
| --- | --- |

e)

akreditačné číslo overovateľa a názov akreditačného orgánu;

| f) | dátum návštev zariadení, ak sa uskutočnili, alebo dôvody na nevykonanie návštevy zariadenia; |
| --- | --- |

f)

dátum návštev zariadení, ak sa uskutočnili, alebo dôvody na nevykonanie návštevy zariadenia;

| g) | množstvá každého druhu deklarovaného tovaru vyrobeného vo vykazovanom období; |
| --- | --- |

g)

množstvá každého druhu deklarovaného tovaru vyrobeného vo vykazovanom období;

| h) | vyčíslenie priamych emisií zariadenia počas vykazovaného obdobia; |
| --- | --- |

h)

vyčíslenie priamych emisií zariadenia počas vykazovaného obdobia;

| i) | opis spôsobu priraďovania emisií zariadenia k rôznym druhom tovaru; |
| --- | --- |

i)

opis spôsobu priraďovania emisií zariadenia k rôznym druhom tovaru;

| j) | informácie o množstvách tovaru, emisií a veľkosti energetických tokov, ktoré nesúvisia s uvedeným tovarom; |
| --- | --- |

j)

informácie o množstvách tovaru, emisií a veľkosti energetických tokov, ktoré nesúvisia s uvedeným tovarom;

| k) | v prípade zložitého tovaru:






  i) | množstvá každého použitého vstupného materiálu (prekurzoru); |
| --- | --- | --- |

k)

v prípade zložitého tovaru:

i)

množstvá každého použitého vstupného materiálu (prekurzoru);

| ii) | špecifické viazané emisie súvisiace s každým použitým vstupným materiálom (prekurzorom); |
| --- | --- |

ii)

špecifické viazané emisie súvisiace s každým použitým vstupným materiálom (prekurzorom);

| iii) | ak sa použijú skutočné emisie: ak sa použijú skutočné emisie: identifikáciu zariadenia, kde sa vyrobil vstupný materiál (prekurzor), a skutočné emisie z výroby daného materiálu; |
| --- | --- |

iii)

ak sa použijú skutočné emisie: ak sa použijú skutočné emisie: identifikáciu zariadenia, kde sa vyrobil vstupný materiál (prekurzor), a skutočné emisie z výroby daného materiálu;

| l) | vyhlásenie overovateľa potvrdzujúce, že overovateľ s primeranou istotou konštatuje, že správa neobsahuje podstatne skreslené údaje a podstatné nezrovnalosti týkajúce sa pravidiel výpočtu uvedených v prílohe IV; |
| --- | --- |

l)

vyhlásenie overovateľa potvrdzujúce, že overovateľ s primeranou istotou konštatuje, že správa neobsahuje podstatne skreslené údaje a podstatné nezrovnalosti týkajúce sa pravidiel výpočtu uvedených v prílohe IV;

| m) | informácie o podstatne skreslených údajoch, ktoré sa zistili a opravili; |
| --- | --- |

m)

informácie o podstatne skreslených údajoch, ktoré sa zistili a opravili;

| n) | informácie o podstatných nezrovnalostiach týkajúcich sa pravidiel výpočtu stanovených v prílohe IV, ktoré sa zistili a opravili. |
| --- | --- |

n)

informácie o podstatných nezrovnalostiach týkajúcich sa pravidiel výpočtu stanovených v prílohe IV, ktoré sa zistili a opravili.

---

| 16.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 130/105 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 130/105

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/957

z 10. mája 2023,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757 s cieľom začleniť činnosti námornej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami a zabezpečiť monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií ďalších skleníkových plynov a emisií z ďalších typov lodí

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Parížska dohoda (4) bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu 13. novembra 2021 v rámci UNFCCC, v ktorom konferencia strán UNFCCC slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody uznáva, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší pri zvýšení teploty o 1,5 °C v porovnaní s 2 °C, a je odhodlaná pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda (4) bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu 13. novembra 2021 v rámci UNFCCC, v ktorom konferencia strán UNFCCC slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody uznáva, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší pri zvýšení teploty o 1,5 °C v porovnaní s 2 °C, a je odhodlaná pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C.

| (2) | Potreba zachovať cieľ Parížskej dohody na úrovni 1,5 °C sa stala ešte naliehavejšou po zisteniach Medzivládneho panelu o zmene klímy v jeho šiestej hodnotiacej správe že globálne otepľovanie možno obmedziť na 1,5 °C len vtedy, ak sa v tomto desaťročí okamžite dosiahne výrazné a trvalé zníženie globálnych emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(2)

Potreba zachovať cieľ Parížskej dohody na úrovni 1,5 °C sa stala ešte naliehavejšou po zisteniach Medzivládneho panelu o zmene klímy v jeho šiestej hodnotiacej správe že globálne otepľovanie možno obmedziť na 1,5 °C len vtedy, ak sa v tomto desaťročí okamžite dosiahne výrazné a trvalé zníženie globálnych emisií skleníkových plynov.

| (3) | Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“). |
| --- | --- |

(3)

Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“).

| (4) | Európska zelená dohoda je kombináciou komplexného súboru opatrení a iniciatív, ktoré sa vzájomne posilňujú a sú zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050, a stanovuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje a kde hospodársky rast nezávisí od ich využívania. Jej cieľom je takisto ochraňovať, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia vplýva na pracovníkov z rôznych odvetví rôznymi spôsobmi. Uvedená transformácia má zároveň aspekty rodovej rovnosti, ako aj osobitný dosah na niektoré znevýhodnené a zraniteľné skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom a osoby a domácnosti s nízkymi a nižšími strednými príjmami. Tiež predstavuje väčšie výzvy pre niektoré regióny, najmä štrukturálne znevýhodnené a okrajové regióny, ako aj ostrovy. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

(4)

Európska zelená dohoda je kombináciou komplexného súboru opatrení a iniciatív, ktoré sa vzájomne posilňujú a sú zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050, a stanovuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje a kde hospodársky rast nezávisí od ich využívania. Jej cieľom je takisto ochraňovať, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia vplýva na pracovníkov z rôznych odvetví rôznymi spôsobmi. Uvedená transformácia má zároveň aspekty rodovej rovnosti, ako aj osobitný dosah na niektoré znevýhodnené a zraniteľné skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom a osoby a domácnosti s nízkymi a nižšími strednými príjmami. Tiež predstavuje väčšie výzvy pre niektoré regióny, najmä štrukturálne znevýhodnené a okrajové regióny, ako aj ostrovy. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.

| (5) | Nevyhnutnosť a hodnota plnenia Európskej zelenej dohody vzrástla už vzhľadom na veľmi závažné vplyvy pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie, ako aj životné a pracovné podmienky či blahobyt občanov Únie. Z uvedených dôsledkov jasne vyplynulo, že naša spoločnosť a naše hospodárstvo musia zvýšiť svoju odolnosť v súvislosti s vonkajšími otrasmi a konať včas, aby predchádzali alebo zmiernili dôsledky vonkajších otrasov spôsobom, ktorý je spravodlivý a vedie k tomu, aby sa na nikoho nezabudlo vrátane osôb ohrozených energetickou chudobou. Európski občania naďalej vyjadrujú silné presvedčenie, že táto potreba sa týka predovšetkým problematiky zmeny klímy. |
| --- | --- |

(5)

Nevyhnutnosť a hodnota plnenia Európskej zelenej dohody vzrástla už vzhľadom na veľmi závažné vplyvy pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie, ako aj životné a pracovné podmienky či blahobyt občanov Únie. Z uvedených dôsledkov jasne vyplynulo, že naša spoločnosť a naše hospodárstvo musia zvýšiť svoju odolnosť v súvislosti s vonkajšími otrasmi a konať včas, aby predchádzali alebo zmiernili dôsledky vonkajších otrasov spôsobom, ktorý je spravodlivý a vedie k tomu, aby sa na nikoho nezabudlo vrátane osôb ohrozených energetickou chudobou. Európski občania naďalej vyjadrujú silné presvedčenie, že táto potreba sa týka predovšetkým problematiky zmeny klímy.

| (6) | Únia sa v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020, zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(6)

Únia sa v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020, zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (7) | Prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (5) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť najneskôr do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu a cieľ dosiahnuť následne záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstránených množstiev) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ako aj to, že Komisia sa má usilovať o zosúladenie všetkých budúcich návrhov opatrení alebo legislatívnych návrhov vrátane rozpočtových návrhov s cieľmi uvedeného nariadenia, a v prípade nezosúladenia uviesť dôvody tohto nezosúladenia ako súčasť posúdenia vplyvu pripojeného k uvedeným návrhom. |
| --- | --- |

(7)

Prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (5) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť najneskôr do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu a cieľ dosiahnuť následne záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstránených množstiev) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ako aj to, že Komisia sa má usilovať o zosúladenie všetkých budúcich návrhov opatrení alebo legislatívnych návrhov vrátane rozpočtových návrhov s cieľmi uvedeného nariadenia, a v prípade nezosúladenia uviesť dôvody tohto nezosúladenia ako súčasť posúdenia vplyvu pripojeného k uvedeným návrhom.

| (8) | K zníženiam emisií stanoveným nariadením (EÚ) 2021/1119 musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (6) sa preto mení s cieľom začleniť činnosti námornej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „systém EU ETS“) s cieľom zabezpečiť, aby uvedené činnosti svojím spravodlivým podielom prispievali k zvýšeným klimatickým cieľom Únie, ako aj k cieľom Parížskej dohody. Je preto potrebné zmeniť aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (7), aby sa zohľadnilo začlenenie činností námornej dopravy do systému EU ETS. |
| --- | --- |

(8)

K zníženiam emisií stanoveným nariadením (EÚ) 2021/1119 musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (6) sa preto mení s cieľom začleniť činnosti námornej dopravy do systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „systém EU ETS“) s cieľom zabezpečiť, aby uvedené činnosti svojím spravodlivým podielom prispievali k zvýšeným klimatickým cieľom Únie, ako aj k cieľom Parížskej dohody. Je preto potrebné zmeniť aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (7), aby sa zohľadnilo začlenenie činností námornej dopravy do systému EU ETS.

| (9) | Okrem toho by sa mal zmeniť rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2015/757, aby sa zohľadnili zvýšené klimatické ciele Únie, ako aj ciele Parížskej dohody. Dôkladný systém monitorovania, nahlasovania a overovania je predpokladom akékoľvek trhového opatrenia, normy efektívnosti alebo iného príslušného opatrenia, či už sa uplatňuje na úrovni Únie, alebo na globálnej úrovni. Zatiaľ čo emisie oxidu uhličitého (CO2) predstavujú veľkú väčšinu emisií skleníkových plynov z lodnej dopravy, emisie metánu (CH4) a oxidu dusného (N2O) predstavujú relevantný podiel takýchto emisií. Zahrnutie emisií CH4 a N2O do nariadenia (EÚ) 2015/757 by bolo prospešné pre environmentálnu integritu a stimulovanie osvedčených postupov a malo by sa uplatňovať od roku 2024. Lode na kusový náklad s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton, predstavujú významný podiel emisií skleníkových plynov všetkých lodí na kusový náklad. S cieľom zvýšiť environmentálnu účinnosť systému monitorovania, nahlasovania a overovania, zabezpečiť rovnaké podmienky a znížiť riziko obchádzania by sa od roku 2025 mali do nariadenia (EÚ) 2015/757 zahrnúť lode na kusový náklad s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton. Príbrežné lode emitujú relevantný podiel emisií skleníkových plynov. Uvedené nariadenie by sa preto malo uplatňovať aj na príbrežné lode s hrubou priestornosťou 400 ton a viac od roku 2025. Komisia by mala do 31. decembra 2024 posúdiť, či by sa do nariadenia (EÚ) 2015/757 mali zahrnúť ďalšie typy lodí s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton. |
| --- | --- |

(9)

Okrem toho by sa mal zmeniť rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2015/757, aby sa zohľadnili zvýšené klimatické ciele Únie, ako aj ciele Parížskej dohody. Dôkladný systém monitorovania, nahlasovania a overovania je predpokladom akékoľvek trhového opatrenia, normy efektívnosti alebo iného príslušného opatrenia, či už sa uplatňuje na úrovni Únie, alebo na globálnej úrovni. Zatiaľ čo emisie oxidu uhličitého (CO2) predstavujú veľkú väčšinu emisií skleníkových plynov z lodnej dopravy, emisie metánu (CH4) a oxidu dusného (N2O) predstavujú relevantný podiel takýchto emisií. Zahrnutie emisií CH4 a N2O do nariadenia (EÚ) 2015/757 by bolo prospešné pre environmentálnu integritu a stimulovanie osvedčených postupov a malo by sa uplatňovať od roku 2024. Lode na kusový náklad s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton, predstavujú významný podiel emisií skleníkových plynov všetkých lodí na kusový náklad. S cieľom zvýšiť environmentálnu účinnosť systému monitorovania, nahlasovania a overovania, zabezpečiť rovnaké podmienky a znížiť riziko obchádzania by sa od roku 2025 mali do nariadenia (EÚ) 2015/757 zahrnúť lode na kusový náklad s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton. Príbrežné lode emitujú relevantný podiel emisií skleníkových plynov. Uvedené nariadenie by sa preto malo uplatňovať aj na príbrežné lode s hrubou priestornosťou 400 ton a viac od roku 2025. Komisia by mala do 31. decembra 2024 posúdiť, či by sa do nariadenia (EÚ) 2015/757 mali zahrnúť ďalšie typy lodí s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton.

| (10) | Nariadenie (EÚ) 2015/757 by sa malo zmeniť s cieľom uložiť spoločnostiam povinnosť nahlasovať údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a predkladať takéto údaje zodpovednému riadiacemu orgánu a predkladať tomuto orgánu na schválenie ich overené plány monitorovania. Pri vykonávaní overovania na úrovni spoločnosti by overovateľ nemal overovať správy o emisiách na úrovni lode alebo správy na úrovni lode, ktoré sa majú predložiť v prípade zmeny spoločnosti, keďže tieto správy na úrovni lode by už mali byť overené. S cieľom zabezpečiť súdržnosť pri správe a presadzovaní by subjekt zodpovedný za zabezpečenie súladu s nariadením (EÚ) 2015/757 mal byť ten istý ako subjekt zodpovedný za zabezpečenie súladu so smernicou 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(10)

Nariadenie (EÚ) 2015/757 by sa malo zmeniť s cieľom uložiť spoločnostiam povinnosť nahlasovať údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a predkladať takéto údaje zodpovednému riadiacemu orgánu a predkladať tomuto orgánu na schválenie ich overené plány monitorovania. Pri vykonávaní overovania na úrovni spoločnosti by overovateľ nemal overovať správy o emisiách na úrovni lode alebo správy na úrovni lode, ktoré sa majú predložiť v prípade zmeny spoločnosti, keďže tieto správy na úrovni lode by už mali byť overené. S cieľom zabezpečiť súdržnosť pri správe a presadzovaní by subjekt zodpovedný za zabezpečenie súladu s nariadením (EÚ) 2015/757 mal byť ten istý ako subjekt zodpovedný za zabezpečenie súladu so smernicou 2003/87/ES.

| (11) | S cieľom zabezpečiť účinné fungovanie systému EU ETS na administratívnej úrovni a zohľadniť zahrnutie emisií CH4 a N2O, ako aj zahrnutie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí, do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2015/757, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o metódy a pravidlá monitorovania a pravidlá podávania správ o emisiách, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2015/757, ako aj pre všetky ďalšie relevantné informácie stanovené v uvedenom nariadení, pravidlá týkajúce sa schvaľovania plánov monitorovania a ich zmien zodpovednými riadiacimi orgánmi, pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania a predkladania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a pravidlá týkajúce sa overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, ako aj vydávania správ o overení v súvislosti s údajmi o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (8). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom zabezpečiť účinné fungovanie systému EU ETS na administratívnej úrovni a zohľadniť zahrnutie emisií CH4 a N2O, ako aj zahrnutie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí, do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2015/757, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o metódy a pravidlá monitorovania a pravidlá podávania správ o emisiách, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2015/757, ako aj pre všetky ďalšie relevantné informácie stanovené v uvedenom nariadení, pravidlá týkajúce sa schvaľovania plánov monitorovania a ich zmien zodpovednými riadiacimi orgánmi, pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania a predkladania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a pravidlá týkajúce sa overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, ako aj vydávania správ o overení v súvislosti s údajmi o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (8). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (12) | Keďže ciele tohto nariadenia, a to stanoviť pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania a overovania, ktoré sú potrebné na rozšírenie systému EU ETS na činnosti námornej dopravy, a zabezpečiť monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií ďalších skleníkových plynov a emisií z ďalších typov lodí, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(12)

Keďže ciele tohto nariadenia, a to stanoviť pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania a overovania, ktoré sú potrebné na rozšírenie systému EU ETS na činnosti námornej dopravy, a zabezpečiť monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií ďalších skleníkových plynov a emisií z ďalších typov lodí, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (13) | Nariadenie (EÚ) 2015/757 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(13)

Nariadenie (EÚ) 2015/757 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmeny nariadenia (EÚ) 2015/757

Nariadenie (EÚ) 2015/757 sa mení takto:

| 1. | Názov sa nahrádza takto:

  „Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií skleníkových plynov z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES“. |
| --- | --- |

1.

Názov sa nahrádza takto:

„Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií skleníkových plynov z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES“.

| 2. | V celom nariadení s výnimkou článku 2, článku 5 ods. 2 a článku 21 ods. 5 a príloh I a II, sa výraz „CO2“ nahrádza výrazom „skleníkový plyn“ v príslušnom gramatickom tvare. |
| --- | --- |

2.

V celom nariadení s výnimkou článku 2, článku 5 ods. 2 a článku 21 ods. 5 a príloh I a II, sa výraz „CO2“ nahrádza výrazom „skleníkový plyn“ v príslušnom gramatickom tvare.

2

| 3. | Článok 1 sa nahrádza takto:

  „Článok 1
  Predmet úpravy
  S cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy nákladovo efektívnym spôsobom sa týmto nariadením stanovujú pravidlá presného monitorovania, nahlasovania a overovania emisií skleníkových plynov a ostatných relevantných informácií od lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.“ |
| --- | --- |

3.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Predmet úpravy

S cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy nákladovo efektívnym spôsobom sa týmto nariadením stanovujú pravidlá presného monitorovania, nahlasovania a overovania emisií skleníkových plynov a ostatných relevantných informácií od lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.“

| 4. | V článku 2 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na lode s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac v súvislosti s emisiami skleníkových plynov vypustenými počas ich plavieb na účely komerčnej prepravy nákladu alebo pasažierov z posledného prístavu zastavenia takýchto lodí do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia podliehajúcich právomoci členského štátu.


  1a.   Od 1. januára 2025 sa toto nariadenie vzťahuje aj na lode na kusový náklad s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton, v súvislosti s emisiami skleníkových plynov vypustenými počas ich plavieb na účely komerčnej prepravy nákladu z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj v prístavoch zastavenia podliehajúcich právomoci členského štátu a na príbrežné lode s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton, v súvislosti s emisiami skleníkových plynov vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj v prístavoch zastavenia podliehajúcich právomoci členského štátu.


  1b.   Od 1. januára 2025 sa toto nariadenie vzťahuje na príbrežné lode s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac v súvislosti s emisiami skleníkových plynov vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia podliehajúcich právomoci členského štátu.


  1c.   Skleníkové plyny, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sú:






  a) | oxid uhličitý (CO2); |
| --- | --- | --- |

4.

V článku 2 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na lode s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac v súvislosti s emisiami skleníkových plynov vypustenými počas ich plavieb na účely komerčnej prepravy nákladu alebo pasažierov z posledného prístavu zastavenia takýchto lodí do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia podliehajúcich právomoci členského štátu.

1a.   Od 1. januára 2025 sa toto nariadenie vzťahuje aj na lode na kusový náklad s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton, v súvislosti s emisiami skleníkových plynov vypustenými počas ich plavieb na účely komerčnej prepravy nákladu z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj v prístavoch zastavenia podliehajúcich právomoci členského štátu a na príbrežné lode s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton, v súvislosti s emisiami skleníkových plynov vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj v prístavoch zastavenia podliehajúcich právomoci členského štátu.

1b.   Od 1. januára 2025 sa toto nariadenie vzťahuje na príbrežné lode s hrubou priestornosťou 5 000 ton a viac v súvislosti s emisiami skleníkových plynov vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia podliehajúcich právomoci členského štátu.

1c.   Skleníkové plyny, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sú:

a)

oxid uhličitý (CO2);

| b) | metán (CH4), pokiaľ ide o emisie vypustené od roku 2024; a |
| --- | --- |

b)

metán (CH4), pokiaľ ide o emisie vypustené od roku 2024; a

| c) | oxid dusný (N2O), pokiaľ ide o emisie vypustené od roku 2024. |
| --- | --- |

c)

oxid dusný (N2O), pokiaľ ide o emisie vypustené od roku 2024.

Ak sa v tomto nariadení odkazuje na celkové súhrnné množstvá emisií skleníkových plynov alebo celkové súhrnné množstvá vypustených skleníkových plynov, chápe sa to ako odkaz na celkové súhrnné množstvá každého plynu osobitne.“

| 5. | Článok 3 sa mení takto:






  a) | písmená a) až d) sa nahrádzajú takto:






  „a) | „emisie skleníkových plynov“ sú vypustenie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie v súlade s článkom 2 ods. 1c prvým pododsekom, loďami; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Článok 3 sa mení takto:

a)

písmená a) až d) sa nahrádzajú takto:

„a)

„emisie skleníkových plynov“ sú vypustenie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie v súlade s článkom 2 ods. 1c prvým pododsekom, loďami;

| b) | „prístav zastavenia“ je prístav zastavenia vymedzený v článku 3 písm. z) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (*1); |
| --- | --- |

b)

„prístav zastavenia“ je prístav zastavenia vymedzený v článku 3 písm. z) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (*1);

*1

| c) | „plavba“ je akýkoľvek pohyb lode, ktorý sa začína v prístave zastavenia alebo sa v ňom končí; |
| --- | --- |

c)

„plavba“ je akýkoľvek pohyb lode, ktorý sa začína v prístave zastavenia alebo sa v ňom končí;

| d) | „spoločnosť“ je lodná spoločnosť, ako sa vymedzuje v článku 3 písm. w) smernice 2003/87/ES; |
| --- | --- |

d)

„spoločnosť“ je lodná spoločnosť, ako sa vymedzuje v článku 3 písm. w) smernice 2003/87/ES;

(*1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).“;"

*1

| b) | písmeno m) sa nahrádza takto:






  „m) | „obdobie nahlasovania“ je obdobie od 1. januára do 31. decembra ktoréhokoľvek daného roka; ak sa plavba začne a skončí v dvoch rôznych rokoch, príslušné údaje sa započítavajú do dotknutého roku;“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno m) sa nahrádza takto:

„m)

„obdobie nahlasovania“ je obdobie od 1. januára do 31. decembra ktoréhokoľvek daného roka; ak sa plavba začne a skončí v dvoch rôznych rokoch, príslušné údaje sa započítavajú do dotknutého roku;“

| c) | dopĺňajú sa tieto písmená:






  „p) | „zodpovedný riadiaci orgán“ je zodpovedný riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti uvedenej v článku 3gf smernice 2003/87/ES; |
| --- | --- | --- |

c)

dopĺňajú sa tieto písmená:

„p)

„zodpovedný riadiaci orgán“ je zodpovedný riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti uvedenej v článku 3gf smernice 2003/87/ES;

| q) | „údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti“ sú súčet emisií skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v súlade s prílohou I k uvedenej smernici a ktoré má spoločnosť nahlasovať podľa uvedenej smernice v prípade všetkých lodí, za ktoré nesie zodpovednosť počas obdobia nahlasovania.“ |
| --- | --- |

q)

„údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti“ sú súčet emisií skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v súlade s prílohou I k uvedenej smernici a ktoré má spoločnosť nahlasovať podľa uvedenej smernice v prípade všetkých lodí, za ktoré nesie zodpovednosť počas obdobia nahlasovania.“

| 6. | V článku 4 sa dopĺňa tento odsek:

  „8.   Spoločnosti nahlasujú údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti z lodí, za ktoré počas obdobia nahlasovania nesú zodpovednosť v zmysle článku 11a.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 4 sa dopĺňa tento odsek:

„8.   Spoločnosti nahlasujú údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti z lodí, za ktoré počas obdobia nahlasovania nesú zodpovednosť v zmysle článku 11a.“

| 7. | V článku 5 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 tohto nariadenia na účely zmeny príloh I a II k tomuto nariadeniu s cieľom zohľadniť zahrnutie emisií CH4 a N2O, ako aj zahrnutie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia a zmeny smernice 2003/87/ES, ako aj zosúladiť uvedené prílohy s vykonávacími aktmi prijatými podľa článku 14 ods. 1 uvedenej smernice, s príslušnými medzinárodnými pravidlami a s medzinárodnými a európskymi normami. Komisia je tiež splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 tohto nariadenia na účely zmeny príloh I a II k tomuto nariadeniu s cieľom spresniť prvky metód monitorovania, ktoré sú v nich uvedené, aby sa zohľadnil technický a vedecký vývoj a s cieľom zabezpečiť účinné fungovanie systému EÚ na obchodovanie s emisiami (systém EU ETS) zriadeného podľa smernice 2003/87/ES.
  Komisia do 1. októbra 2023 prijme delegované akty s cieľom zohľadniť zahrnutie emisií CH4 a N2O, ako aj zahrnutie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku. Metódy monitorovania CH4 a N2O emisií sú založené na rovnakých zásadách ako metódy monitorovania emisií CO2 stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu s akýmikoľvek potrebnými úpravami s cieľom zohľadniť povahu príslušných skleníkových plynov. Metódy stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu a pravidlá stanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu sa v vhodných prípadoch zosúladia s metódami a pravidlami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady o využívaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave, ktorým sa mení smernica 2009/16/ES.“ |
| --- | --- |

7.

V článku 5 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 tohto nariadenia na účely zmeny príloh I a II k tomuto nariadeniu s cieľom zohľadniť zahrnutie emisií CH4 a N2O, ako aj zahrnutie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia a zmeny smernice 2003/87/ES, ako aj zosúladiť uvedené prílohy s vykonávacími aktmi prijatými podľa článku 14 ods. 1 uvedenej smernice, s príslušnými medzinárodnými pravidlami a s medzinárodnými a európskymi normami. Komisia je tiež splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 tohto nariadenia na účely zmeny príloh I a II k tomuto nariadeniu s cieľom spresniť prvky metód monitorovania, ktoré sú v nich uvedené, aby sa zohľadnil technický a vedecký vývoj a s cieľom zabezpečiť účinné fungovanie systému EÚ na obchodovanie s emisiami (systém EU ETS) zriadeného podľa smernice 2003/87/ES.

Komisia do 1. októbra 2023 prijme delegované akty s cieľom zohľadniť zahrnutie emisií CH4 a N2O, ako aj zahrnutie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku. Metódy monitorovania CH4 a N2O emisií sú založené na rovnakých zásadách ako metódy monitorovania emisií CO2 stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu s akýmikoľvek potrebnými úpravami s cieľom zohľadniť povahu príslušných skleníkových plynov. Metódy stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu a pravidlá stanovené v prílohe II k tomuto nariadeniu sa v vhodných prípadoch zosúladia s metódami a pravidlami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady o využívaní palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palív v námornej doprave, ktorým sa mení smernica 2009/16/ES.“

| 8. | Článok 6 sa mení takto:






  a) | v odseku 3 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | názov spoločnosti a adresa, telefónne číslo a e-mail: kontaktnej osoby a jedinečné identifikačné číslo spoločnosti a registrovaného vlastníka podľa IMO;“ |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Článok 6 sa mení takto:

a)

v odseku 3 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

názov spoločnosti a adresa, telefónne číslo a e-mail: kontaktnej osoby a jedinečné identifikačné číslo spoločnosti a registrovaného vlastníka podľa IMO;“

| b) | odsek 5 sa nahrádza takto:

  „5.   Spoločnosti používajú štandardizované plány monitorovania založené na vzorových dokumentoch a predkladajú tieto plány pomocou automatizovaných systémov a formátov na výmenu údajov. Uvedené vzorové dokumenty vrátane technických pravidiel týkajúcich sa ich jednotného uplatňovania a technické pravidlá ich automatického predkladania určí Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2.“
  ; |
| --- | --- |

b)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   Spoločnosti používajú štandardizované plány monitorovania založené na vzorových dokumentoch a predkladajú tieto plány pomocou automatizovaných systémov a formátov na výmenu údajov. Uvedené vzorové dokumenty vrátane technických pravidiel týkajúcich sa ich jednotného uplatňovania a technické pravidlá ich automatického predkladania určí Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2.“

| c) | dopĺňajú sa tieto odseky:

  „6.   Do 1. apríla 2024 spoločnosti predložia pre každú zo svojich lodí patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia zodpovednému riadiacemu orgánu plán monitorovania, ktorý bol posúdený overovateľom, že je v súlade s týmto nariadením a ktorý odráža zahrnutie emisií CH4 a N2O do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.


  7.   Bez ohľadu na odsek 6 v prípade lodí, ktoré budú patriť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia po prvý raz od 1. januára 2024, sú spoločnosti povinné predložiť plán monitorovania v súlade s požiadavkami tohto nariadenia zodpovednému riadiacemu orgánu, a to bez zbytočného odkladu a najneskôr do troch mesiacov po prvom zastavení každej lode v prístave, ktorý podlieha právomoci členského štátu.


  8.   Zodpovedné riadiace orgány do 6. júna 2025 schvália plány monitorovania predložené spoločnosťami v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých Komisiou podľa tretieho pododseku tohto odseku. V prípade lodí, ktoré budú patriť do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES po prvý raz od 1. januára 2024, musí zodpovedný riadiaci orgán schváliť predložený plán monitorovania do štyroch mesiacov od prvého zastavenia lode v prístave, ktorý podlieha právomoci členského štátu, v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých Komisiou podľa tretieho pododseku tohto odseku.
  Komisia do 1. októbra 2023 prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom zmeniť články 6 až 10, pokiaľ ide o pravidlá uvedené v týchto článkoch týkajúce sa plánov monitorovania, s cieľom zohľadniť začlenenie emisií CH4 a N2O, ako aj začlenenie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o pravidlá schvaľovania plánov monitorovania zodpovednými riadiacimi orgánmi.“ |
| --- | --- |

c)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„6.   Do 1. apríla 2024 spoločnosti predložia pre každú zo svojich lodí patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia zodpovednému riadiacemu orgánu plán monitorovania, ktorý bol posúdený overovateľom, že je v súlade s týmto nariadením a ktorý odráža zahrnutie emisií CH4 a N2O do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

7.   Bez ohľadu na odsek 6 v prípade lodí, ktoré budú patriť do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia po prvý raz od 1. januára 2024, sú spoločnosti povinné predložiť plán monitorovania v súlade s požiadavkami tohto nariadenia zodpovednému riadiacemu orgánu, a to bez zbytočného odkladu a najneskôr do troch mesiacov po prvom zastavení každej lode v prístave, ktorý podlieha právomoci členského štátu.

8.   Zodpovedné riadiace orgány do 6. júna 2025 schvália plány monitorovania predložené spoločnosťami v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých Komisiou podľa tretieho pododseku tohto odseku. V prípade lodí, ktoré budú patriť do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES po prvý raz od 1. januára 2024, musí zodpovedný riadiaci orgán schváliť predložený plán monitorovania do štyroch mesiacov od prvého zastavenia lode v prístave, ktorý podlieha právomoci členského štátu, v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých Komisiou podľa tretieho pododseku tohto odseku.

Komisia do 1. októbra 2023 prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom zmeniť články 6 až 10, pokiaľ ide o pravidlá uvedené v týchto článkoch týkajúce sa plánov monitorovania, s cieľom zohľadniť začlenenie emisií CH4 a N2O, ako aj začlenenie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o pravidlá schvaľovania plánov monitorovania zodpovednými riadiacimi orgánmi.“

| 9. | Článok 7 sa mení takto:






  a) | odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   Zmeny plánu monitorovania podľa odseku 2 písm. b), c) a d) tohto článku podliehajú posúdeniu zo strany overovateľa v súlade s článkom 13 ods. 1 Po vykonaní posúdenia overovateľ spoločnosti oznámi, či sú tieto zmeny v súlade. Spoločnosť predloží svoj zmenený plán monitorovania zodpovednému riadiacemu orgánu po tom, ako od overovateľa dostane oznámenie o tom, že plán monitorovania je v súlade.“
  ; |
| --- | --- | --- |

9.

Článok 7 sa mení takto:

a)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Zmeny plánu monitorovania podľa odseku 2 písm. b), c) a d) tohto článku podliehajú posúdeniu zo strany overovateľa v súlade s článkom 13 ods. 1 Po vykonaní posúdenia overovateľ spoločnosti oznámi, či sú tieto zmeny v súlade. Spoločnosť predloží svoj zmenený plán monitorovania zodpovednému riadiacemu orgánu po tom, ako od overovateľa dostane oznámenie o tom, že plán monitorovania je v súlade.“

| b) | dopĺňa sa tento odsek:

  „5.   Zodpovedný riadiaci orgán schvaľuje zmeny plánu monitorovania podľa odseku 2 písm. a) až d) v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých Komisiou podľa druhého pododseku tohto odseku.
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o pravidlá schvaľovania zmien plánov monitorovania zodpovednými riadiacimi orgánmi.“ |
| --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento odsek:

„5.   Zodpovedný riadiaci orgán schvaľuje zmeny plánu monitorovania podľa odseku 2 písm. a) až d) v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých Komisiou podľa druhého pododseku tohto odseku.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie, pokiaľ ide o pravidlá schvaľovania zmien plánov monitorovania zodpovednými riadiacimi orgánmi.“

| 10. | V článku 10 prvom odseku sa dopĺňa toto písmeno:






  „k) | celkové súhrnné emisie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v súlade s prílohou I k uvedenej smernici a ktoré sa majú nahlasovať podľa uvedenej smernice, spolu s informáciami potrebnými na odôvodnenie uplatnenia akejkoľvek príslušnej výnimky z článku 12 ods. 3 uvedenej smernice stanovenej v jej článku 12 ods. 3-e až 3-b.“ |
| --- | --- | --- |

10.

V článku 10 prvom odseku sa dopĺňa toto písmeno:

„k)

celkové súhrnné emisie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v súlade s prílohou I k uvedenej smernici a ktoré sa majú nahlasovať podľa uvedenej smernice, spolu s informáciami potrebnými na odôvodnenie uplatnenia akejkoľvek príslušnej výnimky z článku 12 ods. 3 uvedenej smernice stanovenej v jej článku 12 ods. 3-e až 3-b.“

| 11. | Článok 11 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Od roku 2025, do 31. marca každého roku, spoločnosti predkladajú za každú loď, za ktorú sú zodpovední zodpovednému riadiacemu orgánu, orgánom dotknutých vlajkových štátov v prípade lodí, ktoré sa plavia pod vlajkou členského štátu a Komisii správu o emisiách za celé obdobie nahlasovania predchádzajúceho roka, ak overovateľ v súlade s článkom 13 overil túto správu ako uspokojivú. Zodpovedný riadiaci orgán môže od spoločností požadovať, aby správy o emisiách predložili skôr ako k 31. marcu, no nie skôr ako k 28. februáru.“; |
| --- | --- | --- |

11.

Článok 11 sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:

„Od roku 2025, do 31. marca každého roku, spoločnosti predkladajú za každú loď, za ktorú sú zodpovední zodpovednému riadiacemu orgánu, orgánom dotknutých vlajkových štátov v prípade lodí, ktoré sa plavia pod vlajkou členského štátu a Komisii správu o emisiách za celé obdobie nahlasovania predchádzajúceho roka, ak overovateľ v súlade s článkom 13 overil túto správu ako uspokojivú. Zodpovedný riadiaci orgán môže od spoločností požadovať, aby správy o emisiách predložili skôr ako k 31. marcu, no nie skôr ako k 28. februáru.“;

| b) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Ak dôjde k zmene spoločnosti, predchádzajúca spoločnosť predloží svojmu zodpovednému riadiacemu orgánu, orgánom dotknutých vlajkových štátov v prípade lodí, ktoré sa plavia pod vlajkou členského štátu, novej spoločnosti a Komisii čo možno najbližšie ku dňu dokončenia zmeny a najneskôr do troch mesiacov po zmene overenú správu obsahujúcu tie isté prvky ako správa o emisiách uvedená v odseku 1, ale obmedzenú na obdobie zodpovedajúce činnostiam vykonávaným v rámci jej zodpovednosti.“
  ; |
| --- | --- |

b)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Ak dôjde k zmene spoločnosti, predchádzajúca spoločnosť predloží svojmu zodpovednému riadiacemu orgánu, orgánom dotknutých vlajkových štátov v prípade lodí, ktoré sa plavia pod vlajkou členského štátu, novej spoločnosti a Komisii čo možno najbližšie ku dňu dokončenia zmeny a najneskôr do troch mesiacov po zmene overenú správu obsahujúcu tie isté prvky ako správa o emisiách uvedená v odseku 1, ale obmedzenú na obdobie zodpovedajúce činnostiam vykonávaným v rámci jej zodpovednosti.“

| c) | dopĺňa sa tento odsek:

  „4.   Komisia do 1. októbra 2023 prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom zmeniť články 11, 11a a 12, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa pravidiel nahlasovania, s cieľom zohľadniť začlenenie emisií CH4 a N2O, ako aj začlenenie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.“ |
| --- | --- |

c)

dopĺňa sa tento odsek:

„4.   Komisia do 1. októbra 2023 prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom zmeniť články 11, 11a a 12, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa pravidiel nahlasovania, s cieľom zohľadniť začlenenie emisií CH4 a N2O, ako aj začlenenie emisií skleníkových plynov z príbrežných lodí, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.“

| 12. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 11a
  Nahlasovanie a predkladanie údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti

  1.   Spoločnosti stanovia údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti počas obdobia nahlasovania, ktoré budú vychádzať z údajov uvedených v správe o emisiách a správe uvedenej v článku 11 ods. 2 týkajúcich sa každej lode, za ktorú počas obdobia nahlasovania niesli zodpovednosť, v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých podľa odseku 4 tohto článku.


  2.   Od roku 2025 spoločnosti predkladajú zodpovednému riadiacemu orgánu do 31. marca každého roku údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, ktoré sa vzťahujú na emisie v období nahlasovania predchádzajúceho roka, ktoré sa majú nahlasovať podľa smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých podľa odseku 4 tohto článku a ktoré boli overené v súlade s kapitolou III tohto nariadenia.


  3.   Zodpovedný riadiaci orgán môže od spoločností požadovať, aby údaje o overených súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti uvedené v odseku 2 predložili skôr ako k 31. marcu, no nie skôr ako k 28. februáru.


  4.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie o pravidlá monitorovania a nahlasovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a predkladania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti zodpovednému riadiacemu orgánu.“ |
| --- | --- |

12.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 11a

Nahlasovanie a predkladanie údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti

1.   Spoločnosti stanovia údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti počas obdobia nahlasovania, ktoré budú vychádzať z údajov uvedených v správe o emisiách a správe uvedenej v článku 11 ods. 2 týkajúcich sa každej lode, za ktorú počas obdobia nahlasovania niesli zodpovednosť, v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých podľa odseku 4 tohto článku.

2.   Od roku 2025 spoločnosti predkladajú zodpovednému riadiacemu orgánu do 31. marca každého roku údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, ktoré sa vzťahujú na emisie v období nahlasovania predchádzajúceho roka, ktoré sa majú nahlasovať podľa smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých podľa odseku 4 tohto článku a ktoré boli overené v súlade s kapitolou III tohto nariadenia.

3.   Zodpovedný riadiaci orgán môže od spoločností požadovať, aby údaje o overených súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti uvedené v odseku 2 predložili skôr ako k 31. marcu, no nie skôr ako k 28. februáru.

4.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie o pravidlá monitorovania a nahlasovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a predkladania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti zodpovednému riadiacemu orgánu.“

| 13. | Článok 12 sa mení takto:






  a) | názov sa nahrádza takto:

  „Formát správy o emisiách a nahlasovanie údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti“; |
| --- | --- | --- |

13.

Článok 12 sa mení takto:

a)

názov sa nahrádza takto:

„Formát správy o emisiách a nahlasovanie údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti“;

| b) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Správa o emisiách a nahlasované údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti sa predkladajú pomocou automatizovaných systémov a formátov na výmenu údajov vrátane elektronických vzorových dokumentov.“ |
| --- | --- |

b)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Správa o emisiách a nahlasované údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti sa predkladajú pomocou automatizovaných systémov a formátov na výmenu údajov vrátane elektronických vzorových dokumentov.“

| 14. | Článok 13 sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Overovateľ posúdi zhodu správy o emisiách a správy uvedenej v článku 11 ods. 2 s požiadavkami stanovenými v článkoch 8 až 12 a v prílohách I a II.“
  ; |
| --- | --- | --- |

14.

Článok 13 sa mení takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Overovateľ posúdi zhodu správy o emisiách a správy uvedenej v článku 11 ods. 2 s požiadavkami stanovenými v článkoch 8 až 12 a v prílohách I a II.“

| b) | dopĺňajú sa tieto odseky:

  „5.   Overovateľ posúdi súlad údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti s požiadavkami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých podľa odseku 6.
  Ak overovateľ s primeranou istotou skonštatuje, že údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti neobsahujú závažne skreslené informácie, vydá správu o overení, v ktorej uvedie, že údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti sa na základe overenia považujú za uspokojivé v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých podľa odseku 6.


  6.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie o pravidlá overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, vrátane metód overovania a postupu overovania, a vydávania správy o overení.“ |
| --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„5.   Overovateľ posúdi súlad údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti s požiadavkami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých podľa odseku 6.

Ak overovateľ s primeranou istotou skonštatuje, že údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti neobsahujú závažne skreslené informácie, vydá správu o overení, v ktorej uvedie, že údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti sa na základe overenia považujú za uspokojivé v súlade s pravidlami stanovenými v delegovaných aktoch prijatých podľa odseku 6.

6.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie o pravidlá overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, vrátane metód overovania a postupu overovania, a vydávania správy o overení.“

| 15. | Článok 14 sa mení takto:






  a) | v odseku 2 sa písmeno d) nahrádza takto:






  „d) | výpočty, ktorými sa určili celkové emisie skleníkových plynov a celkové súhrnné emisie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v súlade s prílohou I k uvedenej smernici a ktoré sa majú nahlasovať podľa uvedenej smernice;“ |
| --- | --- | --- | --- |

15.

Článok 14 sa mení takto:

a)

v odseku 2 sa písmeno d) nahrádza takto:

„d)

výpočty, ktorými sa určili celkové emisie skleníkových plynov a celkové súhrnné emisie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy v súlade s prílohou I k uvedenej smernici a ktoré sa majú nahlasovať podľa uvedenej smernice;“

| b) | dopĺňa sa tento odsek:

  „4.   Pri posudzovaní overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti overovateľ posudzuje úplnosť nahlásených údajov a konzistentnosť týchto nahlásených údajov spolu s informáciami poskytnutými danou spoločnosťou vrátane správ o overených emisiách a správ uvedených v článku 11 ods. 2.“ |
| --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento odsek:

„4.   Pri posudzovaní overovania údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti overovateľ posudzuje úplnosť nahlásených údajov a konzistentnosť týchto nahlásených údajov spolu s informáciami poskytnutými danou spoločnosťou vrátane správ o overených emisiách a správ uvedených v článku 11 ods. 2.“

| 16. | V článku 15 sa dopĺňa tento odsek:

  „6.   Pokiaľ ide o overovanie údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, overovateľ a spoločnosť dodržiavajú pravidlá overovania stanovené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 13 ods. 6 Overovateľ neoveruje správu o emisiách a správu uvedenú v článku 11 ods. 2 za každú loď, za ktorú nesie zodpovednosť daná spoločnosť.“ |
| --- | --- |

16.

V článku 15 sa dopĺňa tento odsek:

„6.   Pokiaľ ide o overovanie údajov o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti, overovateľ a spoločnosť dodržiavajú pravidlá overovania stanovené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 13 ods. 6 Overovateľ neoveruje správu o emisiách a správu uvedenú v článku 11 ods. 2 za každú loď, za ktorú nesie zodpovednosť daná spoločnosť.“

| 17. | V článku 16 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Overovatelia, ktorí posudzujú plány monitorovania, správy o emisiách, správy uvedené v článku 11 ods. 2 tohto nariadenia a údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a vydávajú správy o overení uvedené v článku 13 ods. 3 a 5 tohto nariadenia a dokumenty o zhode uvedené v článku 17 ods. 1 tohto nariadenia, sú na výkon činností patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia akreditovaní vnútroštátnym akreditačným orgánom podľa nariadenia (ES) č. 765/2008.“ |
| --- | --- |

17.

V článku 16 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Overovatelia, ktorí posudzujú plány monitorovania, správy o emisiách, správy uvedené v článku 11 ods. 2 tohto nariadenia a údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti a vydávajú správy o overení uvedené v článku 13 ods. 3 a 5 tohto nariadenia a dokumenty o zhode uvedené v článku 17 ods. 1 tohto nariadenia, sú na výkon činností patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia akreditovaní vnútroštátnym akreditačným orgánom podľa nariadenia (ES) č. 765/2008.“

| 18. | Článok 20 sa mení takto:






  a) | odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   V prípade lode, ktorá nesplnila povinnosti týkajúce sa monitorovania a nahlasovania počas dvoch alebo viacerých po sebe nasledujúcich období nahlasovania, a ak sa súlad nepodarilo zabezpečiť inými donucovacími opatreniami, môže príslušný orgán členského štátu, v ktorom sa nachádza prístav vstupu, po tom, ako dotknutej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, vydať rozhodnutie o vyhostení, ktoré sa oznámi Komisii, Európskej námornej bezpečnostnej agentúre (ďalej len „EMSA“), ostatným členským štátom a dotknutému vlajkovému štátu. V dôsledku vydania takéhoto rozhodnutia o vyhostení každý členský štát s výnimkou členského štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví, odmietne dotknutej lodi vstup do všetkých svojich prístavov, kým si spoločnosť nesplní povinnosti týkajúce sa monitorovania a nahlasovania v súlade s článkami 11 a 18. Ak sa takáto loď plaví pod vlajkou členského štátu a vpláva do jedného z jeho prístavov alebo sa zistí, že sa nachádza v takomto prístave, dotknutý členský štát po tom, ako dotknutej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, zadrží uvedenú loď dovtedy, kým si spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa monitorovania a podávania správ.
  Ak sa loď uvedená v prvom pododseku nachádza v jednom z prístavov členského štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví, dotknutý členský štát môže po tom, ako dotknutej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, vydať príkaz vlajkového štátu na zadržanie lode dovtedy, kým si spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa monitorovania a podávania správ. Informuje o tom Komisiu, agentúru EMSA a ostatné členské štáty.
  Splnenie uvedených povinností týkajúcich sa monitorovania a podávania správ potvrdí tak, že príslušnému vnútroštátnemu orgánu, ktorý vydal rozhodnutie o vyhostení, predloží platný dokument o zhode. Tento odsek sa netýka medzinárodných námorných predpisov, ktoré sa vzťahujú na lode v stave núdze.“
  ; |
| --- | --- | --- |

18.

Článok 20 sa mení takto:

a)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   V prípade lode, ktorá nesplnila povinnosti týkajúce sa monitorovania a nahlasovania počas dvoch alebo viacerých po sebe nasledujúcich období nahlasovania, a ak sa súlad nepodarilo zabezpečiť inými donucovacími opatreniami, môže príslušný orgán členského štátu, v ktorom sa nachádza prístav vstupu, po tom, ako dotknutej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, vydať rozhodnutie o vyhostení, ktoré sa oznámi Komisii, Európskej námornej bezpečnostnej agentúre (ďalej len „EMSA“), ostatným členským štátom a dotknutému vlajkovému štátu. V dôsledku vydania takéhoto rozhodnutia o vyhostení každý členský štát s výnimkou členského štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví, odmietne dotknutej lodi vstup do všetkých svojich prístavov, kým si spoločnosť nesplní povinnosti týkajúce sa monitorovania a nahlasovania v súlade s článkami 11 a 18. Ak sa takáto loď plaví pod vlajkou členského štátu a vpláva do jedného z jeho prístavov alebo sa zistí, že sa nachádza v takomto prístave, dotknutý členský štát po tom, ako dotknutej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, zadrží uvedenú loď dovtedy, kým si spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa monitorovania a podávania správ.

Ak sa loď uvedená v prvom pododseku nachádza v jednom z prístavov členského štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví, dotknutý členský štát môže po tom, ako dotknutej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, vydať príkaz vlajkového štátu na zadržanie lode dovtedy, kým si spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa monitorovania a podávania správ. Informuje o tom Komisiu, agentúru EMSA a ostatné členské štáty.

Splnenie uvedených povinností týkajúcich sa monitorovania a podávania správ potvrdí tak, že príslušnému vnútroštátnemu orgánu, ktorý vydal rozhodnutie o vyhostení, predloží platný dokument o zhode. Tento odsek sa netýka medzinárodných námorných predpisov, ktoré sa vzťahujú na lode v stave núdze.“

| b) | v odseku 5 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Možnosť výnimky podľa prvého pododseku sa nevzťahuje na členský štát, ktorého orgánom je zodpovedný riadiaci orgán.“ |
| --- | --- |

b)

v odseku 5 sa dopĺňa tento pododsek:

„Možnosť výnimky podľa prvého pododseku sa nevzťahuje na členský štát, ktorého orgánom je zodpovedný riadiaci orgán.“

| 19. | Článok 21 sa mení takto:






  a) | v odseku 2 sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | identifikačné údaje o lodi (názov, spoločnosť, identifikačné číslo IMO a prístav registrácie alebo domovský prístav);“ |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Článok 21 sa mení takto:

a)

v odseku 2 sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

identifikačné údaje o lodi (názov, spoločnosť, identifikačné číslo IMO a prístav registrácie alebo domovský prístav);“

| b) | odsek 5 sa nahrádza takto:

  „5.   Komisia každé dva roky posúdi celkový vplyv činností námornej dopravy na celosvetovú klímu, a to aj prostredníctvom emisií alebo účinkov iných skleníkových plynov než CO2 a častíc s potenciálom celosvetového otepľovania, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje.“ |
| --- | --- |

b)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   Komisia každé dva roky posúdi celkový vplyv činností námornej dopravy na celosvetovú klímu, a to aj prostredníctvom emisií alebo účinkov iných skleníkových plynov než CO2 a častíc s potenciálom celosvetového otepľovania, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje.“

| 20. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 22a
  Preskúmanie
  Komisia najneskôr 31. decembra 2024 preskúma toto nariadenie, a to najmä s prihliadnutím na ďalšie skúsenosti získané pri jeho vykonávaní, okrem iného na účely začlenenia lodí s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia s cieľom možného následného začlenenia takýchto lodí do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES alebo navrhnutia iných opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov z takýchto lodí. K tomuto preskúmaniu sa v vhodných prípadoch priloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia.“ |
| --- | --- |

20.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 22a

Preskúmanie

Komisia najneskôr 31. decembra 2024 preskúma toto nariadenie, a to najmä s prihliadnutím na ďalšie skúsenosti získané pri jeho vykonávaní, okrem iného na účely začlenenia lodí s hrubou priestornosťou nižšou ako 5 000 ton, ale nie nižšou ako 400 ton, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia s cieľom možného následného začlenenia takýchto lodí do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES alebo navrhnutia iných opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov z takýchto lodí. K tomuto preskúmaniu sa v vhodných prípadoch priloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia.“

| 21. | Článok 23 sa mení takto:






  a) | odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

  „2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v časti 5 ods. 2, článku 15 ods. 5 a článku 16 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 1. júla 2015.
  Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11 ods. 4, článku 11a ods. 4 a článku 13 ods. 6 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 5. júna 2023.
  Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím príslušného päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.


  3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 5 ods. 2, článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11 ods. 4, článku 11a ods. 4, článku 13 ods. 6, článku 15 ods. 5 a článku 16 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“
  ; |
| --- | --- | --- |

21.

Článok 23 sa mení takto:

a)

odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

„2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v časti 5 ods. 2, článku 15 ods. 5 a článku 16 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 1. júla 2015.

Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11 ods. 4, článku 11a ods. 4 a článku 13 ods. 6 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 5. júna 2023.

Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím príslušného päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 5 ods. 2, článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11 ods. 4, článku 11a ods. 4, článku 13 ods. 6, článku 15 ods. 5 a článku 16 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“

| b) | odsek 5 sa nahrádza takto:

  „5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 5 ods. 2, článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11 ods. 4, článku 11a ods. 4, článku 13 ods. 6, článku 15 ods. 5 alebo článku 16 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
  Prvý pododsek posledná veta tohto odseku sa však neuplatňuje na delegované akty prijaté do 1. októbra 2023 podľa článku 5 ods. 2 druhého pododseku, článku 6 ods. 8 druhého pododseku alebo článku 11 ods. 4.“ |
| --- | --- |

b)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 5 ods. 2, článku 6 ods. 8, článku 7 ods. 5, článku 11 ods. 4, článku 11a ods. 4, článku 13 ods. 6, článku 15 ods. 5 alebo článku 16 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Prvý pododsek posledná veta tohto odseku sa však neuplatňuje na delegované akty prijaté do 1. októbra 2023 podľa článku 5 ods. 2 druhého pododseku, článku 6 ods. 8 druhého pododseku alebo článku 11 ods. 4.“

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Uplatňuje sa od 5. júna 2023. Článok 1 bod 5 písm. a) a bod 5 písm. b) tohto nariadenia, pokiaľ ide o článok 3 písm. b), d) a m) nariadenia (EÚ) 2015/757, sa však uplatňujú od 1. januára 2024.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 10. mája 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predsedníčka

J. ROSWALL

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 175.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 301, 5.8.2022, s. 116.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 18. apríla 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 25. apríla 2023.

3

(4)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

7

(8)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

8

---

SMERNICE

| 16.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 130/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 130/115

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/958

z 10. mája 2023,

ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie v oblasti znižovania emisií v celom hospodárstve a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (4) sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom. Činnosti leteckej dopravy boli zahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“) smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES (5). Európska únia má právomoc rozšíriť EU ETS na všetky lety s odletom z letiska alebo príletom na letisko nachádzajúce sa v členskom štáte. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (4) sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii s cieľom podporiť znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo a hospodársky efektívnym spôsobom. Činnosti leteckej dopravy boli zahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“) smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES (5). Európska únia má právomoc rozšíriť EU ETS na všetky lety s odletom z letiska alebo príletom na letisko nachádzajúce sa v členskom štáte.

| (2) | Ochrana životného prostredia je jednou z najdôležitejších výziev, ktorým čelí Únia a zvyšok sveta. Parížska dohoda (6) prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) nadobudla platnosť 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu v rámci UNFCCC 13. novembra 2021, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody uznáva, že udržanie nárastu globálnej priemernej teploty na úrovni 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a uvedené zmluvné strany sa zaviazali, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030, aby urýchlili opatrenia v oblasti klímy v tomto kritickom desaťročí a odstránili rozdiel v ambíciách v súvislosti s cieľom 1,5 °C. V záujme dosiahnutia cieľov Parížskej dohody musia všetky odvetvia hospodárstva vrátane medzinárodnej leteckej dopravy prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(2)

Ochrana životného prostredia je jednou z najdôležitejších výziev, ktorým čelí Únia a zvyšok sveta. Parížska dohoda (6) prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) nadobudla platnosť 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu v rámci UNFCCC 13. novembra 2021, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody uznáva, že udržanie nárastu globálnej priemernej teploty na úrovni 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia by výrazne znížilo riziká a vplyvy zmeny klímy, a uvedené zmluvné strany sa zaviazali, že do konca roka 2022 posilnia svoje ciele do roku 2030, aby urýchlili opatrenia v oblasti klímy v tomto kritickom desaťročí a odstránili rozdiel v ambíciách v súvislosti s cieľom 1,5 °C. V záujme dosiahnutia cieľov Parížskej dohody musia všetky odvetvia hospodárstva vrátane medzinárodnej leteckej dopravy prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov.

| (3) | Letecká doprava predstavuje 2 až 3 % celosvetových emisií CO2 a celkový vplyv leteckej dopravy na klímu je aspoň dvakrát vyšší ako jej vplyv spôsobený samotným CO2. Letecká doprava je po cestnej doprave druhým najväčším zdrojom vplyvov dopravy na klímu. V roku 2022 organizácia Eurocontrol predpokladala zvýšenie aktivity európskej leteckej dopravy do roku 2050 o 44 % oproti roku 2019. Potreba opatrení na zníženie emisií CO2 je čoraz naliehavejšia, ako to uviedol Medzivládny panel o zmene klímy vo svojich najnovších správach zo 7. augusta 2021 s názvom „Zmena klímy 2021: prírodovedecký základ“, z 28. februára 2022 s názvom „Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť“ a zo 4. apríla 2022 s názvom „Zmena klímy 2022: zmiernenie zmeny klímy“. V uvedenej správe zo 4. apríla 2022 sa medzinárodná letecká doprava označuje ako odvetvie, v ktorom sa „v odvetvových dohodách prijali ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy, ktoré ďaleko zaostávajú za tým, čo by bolo potrebné na dosiahnutie dlhodobého teplotného cieľa Parížskej dohody“. Únia by preto mala riešiť túto naliehavú potrebu konať tak, že zintenzívni svoje úsilie a zaujme pozíciu medzinárodného lídra v boji proti zmene klímy. |
| --- | --- |

(3)

Letecká doprava predstavuje 2 až 3 % celosvetových emisií CO2 a celkový vplyv leteckej dopravy na klímu je aspoň dvakrát vyšší ako jej vplyv spôsobený samotným CO2. Letecká doprava je po cestnej doprave druhým najväčším zdrojom vplyvov dopravy na klímu. V roku 2022 organizácia Eurocontrol predpokladala zvýšenie aktivity európskej leteckej dopravy do roku 2050 o 44 % oproti roku 2019. Potreba opatrení na zníženie emisií CO2 je čoraz naliehavejšia, ako to uviedol Medzivládny panel o zmene klímy vo svojich najnovších správach zo 7. augusta 2021 s názvom „Zmena klímy 2021: prírodovedecký základ“, z 28. februára 2022 s názvom „Zmena klímy 2022: dôsledky, adaptácia a zraniteľnosť“ a zo 4. apríla 2022 s názvom „Zmena klímy 2022: zmiernenie zmeny klímy“. V uvedenej správe zo 4. apríla 2022 sa medzinárodná letecká doprava označuje ako odvetvie, v ktorom sa „v odvetvových dohodách prijali ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy, ktoré ďaleko zaostávajú za tým, čo by bolo potrebné na dosiahnutie dlhodobého teplotného cieľa Parížskej dohody“. Únia by preto mala riešiť túto naliehavú potrebu konať tak, že zintenzívni svoje úsilie a zaujme pozíciu medzinárodného lídra v boji proti zmene klímy.

| (4) | Rada Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) prijala 27. júna 2018 na desiatom zasadnutí svojho 214. zasadnutia prvé vydanie prílohy 16 zväzku IV k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve podpísanému 7. decembra 1944 (ďalej len „Chicagský dohovor“) – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA – Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation), ktorým sa stanovujú medzinárodné štandardy a odporúčania o ochrane životného prostredia pre systém CORSIA (CORSIA SARP). Únia a jej členské štáty vykonávajú systém CORSIA od začiatku pilotnej fázy v rokoch 2021 – 2023 v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2020/954 (7). |
| --- | --- |

(4)

Rada Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) prijala 27. júna 2018 na desiatom zasadnutí svojho 214. zasadnutia prvé vydanie prílohy 16 zväzku IV k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve podpísanému 7. decembra 1944 (ďalej len „Chicagský dohovor“) – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA – Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation), ktorým sa stanovujú medzinárodné štandardy a odporúčania o ochrane životného prostredia pre systém CORSIA (CORSIA SARP). Únia a jej členské štáty vykonávajú systém CORSIA od začiatku pilotnej fázy v rokoch 2021 – 2023 v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2020/954 (7).

| (5) | V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/2027 (8) členské štáty informovali sekretariát ICAO o rozdieloch medzi systémami CORSIA a EU ETS. Cieľom bolo zachovať acquis Únie a budúce politické výsady, ako aj úroveň ambícií Únie v oblasti klímy a výlučnú úlohu Európskeho parlamentu a Rady pri rozhodovaní o obsahu práva Únie. Po prijatí tejto smernice by sa malo oznámenie o rozdieloch medzi systémami CORSIA a EU ETS, ktoré bolo doručené sekretariátu ICAO, aktualizovať druhým oznámením o rozdieloch v súlade s právom Únie tak, aby odrážalo revízie smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/2027 (8) členské štáty informovali sekretariát ICAO o rozdieloch medzi systémami CORSIA a EU ETS. Cieľom bolo zachovať acquis Únie a budúce politické výsady, ako aj úroveň ambícií Únie v oblasti klímy a výlučnú úlohu Európskeho parlamentu a Rady pri rozhodovaní o obsahu práva Únie. Po prijatí tejto smernice by sa malo oznámenie o rozdieloch medzi systémami CORSIA a EU ETS, ktoré bolo doručené sekretariátu ICAO, aktualizovať druhým oznámením o rozdieloch v súlade s právom Únie tak, aby odrážalo revízie smernice 2003/87/ES.

| (6) | Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „Európska zelená dohoda“). |
| --- | --- |

(6)

Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „Európska zelená dohoda“).

| (7) | Únia sa v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku Únie a jej členských štátov, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020, zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Letecká doprava by mala prispieť k tomuto úsiliu o zníženie emisií. |
| --- | --- |

(7)

Únia sa v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku Únie a jej členských štátov, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020, zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Letecká doprava by mala prispieť k tomuto úsiliu o zníženie emisií.

| (8) | Prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (9) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ znížiť emisie na nulovú bilanciu najneskôr do roku 2050 a cieľ dosiahnuť následne záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný strednodobý domáci cieľ Únie v oblasti klímy znížiť čisté emisie skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(8)

Prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (9) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ znížiť emisie na nulovú bilanciu najneskôr do roku 2050 a cieľ dosiahnuť následne záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný strednodobý domáci cieľ Únie v oblasti klímy znížiť čisté emisie skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (9) | Zmeny zavedené touto smernicou sú nevyhnutné na zabezpečenie integrity EU ETS a účinného riadenia EU ETS, aby ako nástroj politiky prispieval k splneniu cieľov Únie znížiť čisté emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % a dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 ako aj k cieľu následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa uvádza v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119. Tieto zmeny sú preto zamerané aj na plnenie príspevkov Únie podľa Parížskej dohody v oblasti leteckej dopravy. Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa preto malo konsolidovať a malo by podliehať lineárnemu redukčnému koeficientu ako sa uvádza v článku 9 smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(9)

Zmeny zavedené touto smernicou sú nevyhnutné na zabezpečenie integrity EU ETS a účinného riadenia EU ETS, aby ako nástroj politiky prispieval k splneniu cieľov Únie znížiť čisté emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % a dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 ako aj k cieľu následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa uvádza v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119. Tieto zmeny sú preto zamerané aj na plnenie príspevkov Únie podľa Parížskej dohody v oblasti leteckej dopravy. Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa preto malo konsolidovať a malo by podliehať lineárnemu redukčnému koeficientu ako sa uvádza v článku 9 smernice 2003/87/ES.

| (10) | Okrem CO2 má letecká doprava vplyv na klímu prostredníctvom emisií iných látok ako CO2, ako sú oxidy dusíka (NOx), sadzové častice a oxidované zlúčeniny síry a účinky vodnej pary, ako aj prostredníctvom atmosférických procesov spôsobených takýmito emisiami, ako je tvorba ozónu a vznik riasových oblakov z kondenzačných stôp. Vplyv takýchto emisií iných látok ako CO2 na klímu závisí od druhu použitého paliva a motorov, od polohy emisií, najmä od letovej nadmorskej výšky lietadla a od jeho polohy z hľadiska zemepisnej šírky a dĺžky, ako aj od času vypúšťania emisií a poveternostných podmienok v danom čase. Na základe posúdenia vplyvu Komisiou z roku 2006, pokiaľ ide o začlenenie leteckej dopravy do EU ETS, sa v smernici 2008/101/ES uznalo, že letecká doprava má vplyv na globálnu klímu prostredníctvom uvoľňovania emisií iných látok ako CO2. V článku 30 ods. 4 smernice 2003/87/ES zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (10) sa vyžaduje, aby Komisia do 1. januára 2020 predložila aktualizovanú analýzu vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, ku ktorej v prípade potreby pripojí návrh, ako tieto vplyvy čo najlepšie riešiť. V záujme splnenia tejto požiadavky Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) vykonala aktualizovanú analýzu vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, na zmenu klímy a 23. novembra 2020 svoju štúdiu uverejnila. Zistenia uvedenej štúdie potvrdili skoršie predpoklady, totiž že vplyvy činností leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, sú celkovo prinajmenšom rovnako významné ako vplyv samotného CO2. |
| --- | --- |

(10)

Okrem CO2 má letecká doprava vplyv na klímu prostredníctvom emisií iných látok ako CO2, ako sú oxidy dusíka (NOx), sadzové častice a oxidované zlúčeniny síry a účinky vodnej pary, ako aj prostredníctvom atmosférických procesov spôsobených takýmito emisiami, ako je tvorba ozónu a vznik riasových oblakov z kondenzačných stôp. Vplyv takýchto emisií iných látok ako CO2 na klímu závisí od druhu použitého paliva a motorov, od polohy emisií, najmä od letovej nadmorskej výšky lietadla a od jeho polohy z hľadiska zemepisnej šírky a dĺžky, ako aj od času vypúšťania emisií a poveternostných podmienok v danom čase. Na základe posúdenia vplyvu Komisiou z roku 2006, pokiaľ ide o začlenenie leteckej dopravy do EU ETS, sa v smernici 2008/101/ES uznalo, že letecká doprava má vplyv na globálnu klímu prostredníctvom uvoľňovania emisií iných látok ako CO2. V článku 30 ods. 4 smernice 2003/87/ES zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (10) sa vyžaduje, aby Komisia do 1. januára 2020 predložila aktualizovanú analýzu vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, ku ktorej v prípade potreby pripojí návrh, ako tieto vplyvy čo najlepšie riešiť. V záujme splnenia tejto požiadavky Agentúra Európskej únie pre bezpečnosť letectva (EASA) vykonala aktualizovanú analýzu vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, na zmenu klímy a 23. novembra 2020 svoju štúdiu uverejnila. Zistenia uvedenej štúdie potvrdili skoršie predpoklady, totiž že vplyvy činností leteckej dopravy na klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, sú celkovo prinajmenšom rovnako významné ako vplyv samotného CO2.

| (11) | Zo zistení štúdie agentúry EASA z 23. novembra 2020 vyplýva, že v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti už účinky iných látok ako CO2 z leteckej dopravy nemožno ignorovať. Na dosiahnutie zníženia emisií v súlade s Parížskou dohodou sú potrebné regulačné opatrenia Únie. Komisia by preto mala vytvoriť rámec monitorovania, nahlasovania a overovania účinkov iných látok ako CO2 z leteckej dopravy. Na základe výsledkov tohto rámca by Komisia mala do 1. januára 2028 predložiť správu a v prípade potreby a na základe posúdenia vplyvu aj legislatívny návrh obsahujúci zmierňujúce opatrenia pre vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, a to rozšírením rozsahu pôsobnosti EU ETS tak, aby zahŕňal takéto účinky. |
| --- | --- |

(11)

Zo zistení štúdie agentúry EASA z 23. novembra 2020 vyplýva, že v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti už účinky iných látok ako CO2 z leteckej dopravy nemožno ignorovať. Na dosiahnutie zníženia emisií v súlade s Parížskou dohodou sú potrebné regulačné opatrenia Únie. Komisia by preto mala vytvoriť rámec monitorovania, nahlasovania a overovania účinkov iných látok ako CO2 z leteckej dopravy. Na základe výsledkov tohto rámca by Komisia mala do 1. januára 2028 predložiť správu a v prípade potreby a na základe posúdenia vplyvu aj legislatívny návrh obsahujúci zmierňujúce opatrenia pre vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, a to rozšírením rozsahu pôsobnosti EU ETS tak, aby zahŕňal takéto účinky.

| (12) | Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať nasmerovanie čo najväčšieho množstva zdrojov do klimatickej transformácie, ktorá by takisto mala byť spravodlivou transformáciou. Preto by sa všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pridelené do rozpočtu Únie, mali použiť na účely súvisiace s klímou. |
| --- | --- |

(12)

Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať nasmerovanie čo najväčšieho množstva zdrojov do klimatickej transformácie, ktorá by takisto mala byť spravodlivou transformáciou. Preto by sa všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pridelené do rozpočtu Únie, mali použiť na účely súvisiace s klímou.

| (13) | Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa malo konsolidovať na úrovni kvót pridelených pre lety, v prípade ktorých sa musia kvóty odovzdať v súlade so smernicou 2003/87/ES. Pridelenie kvót na rok 2024 by malo vychádzať z celkového množstva kvót pridelených aktívnym prevádzkovateľom lietadiel v roku 2023 zníženého o lineárny redukčný koeficient, ako sa uvádza v uvedenej smernici. Úroveň pridelených kvót by sa mala zvýšiť tak, aby sa zohľadnili trasy, na ktoré sa EU ETS nevzťahoval v roku 2023, ale bude sa na ne vzťahovať od roku 2024. |
| --- | --- |

(13)

Celkové množstvo kvót pre leteckú dopravu by sa malo konsolidovať na úrovni kvót pridelených pre lety, v prípade ktorých sa musia kvóty odovzdať v súlade so smernicou 2003/87/ES. Pridelenie kvót na rok 2024 by malo vychádzať z celkového množstva kvót pridelených aktívnym prevádzkovateľom lietadiel v roku 2023 zníženého o lineárny redukčný koeficient, ako sa uvádza v uvedenej smernici. Úroveň pridelených kvót by sa mala zvýšiť tak, aby sa zohľadnili trasy, na ktoré sa EU ETS nevzťahoval v roku 2023, ale bude sa na ne vzťahovať od roku 2024.

| (14) | Zvýšená miera obchodovania formou aukcie od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto smernice by mala byť pravidlom prideľovania kvót pre odvetvie leteckej dopravy, a to s ohľadom na schopnosť odvetvia prenášať ďalej zvýšené náklady na CO2. V roku 2024 a 2025 by sa malo postupne ukončovať bezodplatné prideľovanie kvót a od roku 2026 v plnej miere zaviesť obchodovanie formou aukcie. |
| --- | --- |

(14)

Zvýšená miera obchodovania formou aukcie od roku nasledujúceho po nadobudnutí účinnosti tejto smernice by mala byť pravidlom prideľovania kvót pre odvetvie leteckej dopravy, a to s ohľadom na schopnosť odvetvia prenášať ďalej zvýšené náklady na CO2. V roku 2024 a 2025 by sa malo postupne ukončovať bezodplatné prideľovanie kvót a od roku 2026 v plnej miere zaviesť obchodovanie formou aukcie.

| (15) | Smernica 2003/87/ES by mala prispieť k stimulovaniu dekarbonizácie komerčnej leteckej dopravy. Prechod od využívania fosílnych palív by zohrával úlohu pri dosahovaní takejto dekarbonizácie. Vzhľadom na vysokú úroveň hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi lietadiel, rozvíjajúci sa trh s udržateľnými leteckými palivami v Únii a významný cenový rozdiel medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami by sa však tento prechod mal podporiť stimulovaním subjektov, ktoré sa pre prechod rozhodnú skôr. V období od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 by sa preto malo vyhradiť 20 miliónov kvót, aby sa pridelili jednotlivým prevádzkovateľom lietadiel na pokrytie časti zostávajúceho cenového rozdielu medzi fosílnym petrolejom a oprávnenými leteckými palivami. Uvedené kvóty by mali pochádzať zo súboru všetkých kvót dostupných pre leteckú dopravu a mali by sa prideľovať nediskriminačným spôsobom len na lety, na ktoré sa vzťahuje povinnosť na odovzdávanie kvót podľa smernice 2003/87/ES. Na základe hodnotenia fungovania uvedenej rezervy by Komisia mohla rozhodnúť, že predloží legislatívny návrh na pridelenie obmedzeného množstva kvót s časovým obmedzením. Takéto pridelenie by malo trvať len do 31. decembra 2034. |
| --- | --- |

(15)

Smernica 2003/87/ES by mala prispieť k stimulovaniu dekarbonizácie komerčnej leteckej dopravy. Prechod od využívania fosílnych palív by zohrával úlohu pri dosahovaní takejto dekarbonizácie. Vzhľadom na vysokú úroveň hospodárskej súťaže medzi prevádzkovateľmi lietadiel, rozvíjajúci sa trh s udržateľnými leteckými palivami v Únii a významný cenový rozdiel medzi fosílnym petrolejom a udržateľnými leteckými palivami by sa však tento prechod mal podporiť stimulovaním subjektov, ktoré sa pre prechod rozhodnú skôr. V období od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 by sa preto malo vyhradiť 20 miliónov kvót, aby sa pridelili jednotlivým prevádzkovateľom lietadiel na pokrytie časti zostávajúceho cenového rozdielu medzi fosílnym petrolejom a oprávnenými leteckými palivami. Uvedené kvóty by mali pochádzať zo súboru všetkých kvót dostupných pre leteckú dopravu a mali by sa prideľovať nediskriminačným spôsobom len na lety, na ktoré sa vzťahuje povinnosť na odovzdávanie kvót podľa smernice 2003/87/ES. Na základe hodnotenia fungovania uvedenej rezervy by Komisia mohla rozhodnúť, že predloží legislatívny návrh na pridelenie obmedzeného množstva kvót s časovým obmedzením. Takéto pridelenie by malo trvať len do 31. decembra 2034.

| (16) | Nadzvukové komerčné lety prestali byť k dispozícii, okrem iného z dôvodu neúmerne zvýšených škôd na životnom prostredí, ktoré spôsobili. Súčasné trendy však svedčia o intenzívnom výskume opätovného zavedenia nadzvukovej leteckej dopravy. Pozitívna korelácia medzi rýchlosťou letu a úrovňou emisií spôsobených spaľovaním paliva odôvodňuje zaobchádzanie s podzvukovými letmi odlišne od nadzvukových letov. Preto je vhodné vylúčiť možné budúce nadzvukové lety z podpory poskytovanej podľa tejto pozmeňujúcej smernice pre nefosílne palivá. |
| --- | --- |

(16)

Nadzvukové komerčné lety prestali byť k dispozícii, okrem iného z dôvodu neúmerne zvýšených škôd na životnom prostredí, ktoré spôsobili. Súčasné trendy však svedčia o intenzívnom výskume opätovného zavedenia nadzvukovej leteckej dopravy. Pozitívna korelácia medzi rýchlosťou letu a úrovňou emisií spôsobených spaľovaním paliva odôvodňuje zaobchádzanie s podzvukovými letmi odlišne od nadzvukových letov. Preto je vhodné vylúčiť možné budúce nadzvukové lety z podpory poskytovanej podľa tejto pozmeňujúcej smernice pre nefosílne palivá.

| (17) | Smernica 2003/87/ES by sa mala zmeniť aj so zreteľom na prijateľné jednotky na dosiahnutie súladu, aby sa zohľadnili kritériá oprávnenosti emisných jednotiek CORSIA prijaté Radou ICAO na jej 216. zasadnutí v marci 2019 ako základný prvok systému CORSIA. Prevádzkovatelia lietadiel so sídlom v Únii by mali mať možnosť používať jednotky na zabezpečenie súladu so systémom CORSIA v prípade letov do tretích krajín, medzi tretími krajinami alebo z tretích krajín, ktoré sa považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. S cieľom zabezpečiť, aby vykonávanie systému CORSIA Úniou podporovalo ciele Parížskej dohody a poskytovalo stimuly pre širokú účasť na systéme CORSIA, by jednotky na zabezpečenie súladu mali pochádzať zo štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Parížskej dohody a ktoré sú zapojené do systému CORSIA, a malo by sa zabrániť dvojitému započítaniu. |
| --- | --- |

(17)

Smernica 2003/87/ES by sa mala zmeniť aj so zreteľom na prijateľné jednotky na dosiahnutie súladu, aby sa zohľadnili kritériá oprávnenosti emisných jednotiek CORSIA prijaté Radou ICAO na jej 216. zasadnutí v marci 2019 ako základný prvok systému CORSIA. Prevádzkovatelia lietadiel so sídlom v Únii by mali mať možnosť používať jednotky na zabezpečenie súladu so systémom CORSIA v prípade letov do tretích krajín, medzi tretími krajinami alebo z tretích krajín, ktoré sa považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. S cieľom zabezpečiť, aby vykonávanie systému CORSIA Úniou podporovalo ciele Parížskej dohody a poskytovalo stimuly pre širokú účasť na systéme CORSIA, by jednotky na zabezpečenie súladu mali pochádzať zo štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Parížskej dohody a ktoré sú zapojené do systému CORSIA, a malo by sa zabrániť dvojitému započítaniu.

| (18) | V záujme zabezpečenia jednotných podmienok používania jednotiek v súlade so smernicou 2003/87/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať zoznam jednotiek na základe tých jednotiek, ktorých použitie Rada ICAO považuje za prijateľné z hľadiska dodržiavania pravidiel systému CORSIA a ktoré spĺňajú uvedené podmienky oprávnenosti stanovené touto smernicou. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(18)

V záujme zabezpečenia jednotných podmienok používania jednotiek v súlade so smernicou 2003/87/ES by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať zoznam jednotiek na základe tých jednotiek, ktorých použitie Rada ICAO považuje za prijateľné z hľadiska dodržiavania pravidiel systému CORSIA a ktoré spĺňajú uvedené podmienky oprávnenosti stanovené touto smernicou. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (11).

| (19) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky pre opatrenia potrebné na schvaľovanie zúčastnenými stranami, včasné úpravy podávania správ o antropogénnych emisiách zo zdrojov a ich odstraňovaní záchytmi, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne stanovené príspevky zúčastnených strán, ako aj na zabránenie dvojitému započítaniu a čistému nárastu globálnych emisií by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom stanoviť podrobné požiadavky na takéto opatrenia. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(19)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky pre opatrenia potrebné na schvaľovanie zúčastnenými stranami, včasné úpravy podávania správ o antropogénnych emisiách zo zdrojov a ich odstraňovaní záchytmi, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne stanovené príspevky zúčastnených strán, ako aj na zabránenie dvojitému započítaniu a čistému nárastu globálnych emisií by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom stanoviť podrobné požiadavky na takéto opatrenia. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011.

| (20) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky výpočtu kompenzačných požiadaviek systému CORSIA v prípade prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii by sa mali na Komisiu preniesť zodpovedajúce vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(20)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky výpočtu kompenzačných požiadaviek systému CORSIA v prípade prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii by sa mali na Komisiu preniesť zodpovedajúce vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011.

| (21) | Keďže za vykonávanie a presadzovanie systému CORSIA v prípade prevádzkovateľov lietadiel so sídlom mimo Únie má zodpovedať výlučne domovská krajina týchto prevádzkovateľov lietadiel, od prevádzkovateľov lietadiel so sídlom mimo Únie by sa nemalo vyžadovať, aby zrušili jednotky na zabezpečenie súladu so systémom CORSIA podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

(21)

Keďže za vykonávanie a presadzovanie systému CORSIA v prípade prevádzkovateľov lietadiel so sídlom mimo Únie má zodpovedať výlučne domovská krajina týchto prevádzkovateľov lietadiel, od prevádzkovateľov lietadiel so sídlom mimo Únie by sa nemalo vyžadovať, aby zrušili jednotky na zabezpečenie súladu so systémom CORSIA podľa tejto smernice.

| (22) | Keďže za vykonávanie a presadzovanie systému CORSIA v prípade prevádzkovateľov lietadiel so sídlom mimo Únie má zodpovedať výlučne domovská krajina týchto prevádzkovateľov lietadiel, ak prevádzkovateľ lietadiel so sídlom mimo Únie má značné emisie z letov v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) alebo z letov s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP do letiska nachádzajúceho sa vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve, štát, v ktorom má tento prevádzkovateľ lietadiel sídlo, môže oznámiť aj rozdiely týkajúce sa uplatňovania systému CORSIA v súvislosti s vnútroeurópskymi letmi. Smernica 2003/87/ES by sa mala vzhľadom na vývoj v uvedenej súvislosti neustále preskúmavať. |
| --- | --- |

(22)

Keďže za vykonávanie a presadzovanie systému CORSIA v prípade prevádzkovateľov lietadiel so sídlom mimo Únie má zodpovedať výlučne domovská krajina týchto prevádzkovateľov lietadiel, ak prevádzkovateľ lietadiel so sídlom mimo Únie má značné emisie z letov v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) alebo z letov s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP do letiska nachádzajúceho sa vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve, štát, v ktorom má tento prevádzkovateľ lietadiel sídlo, môže oznámiť aj rozdiely týkajúce sa uplatňovania systému CORSIA v súvislosti s vnútroeurópskymi letmi. Smernica 2003/87/ES by sa mala vzhľadom na vývoj v uvedenej súvislosti neustále preskúmavať.

| (23) | S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie na trasách by lety do štátov a zo štátov, ktoré nevykonávajú systém CORSIA na účely práva Únie, s výnimkou letov s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP a príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP, vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve, mali byť oslobodené od povinností odovzdávať kvóty alebo rušiť jednotky. S cieľom stimulovať úplné vykonávanie systému CORSIA od roku 2027 by sa výnimka mala v súvislosti s odovzdávaním kvót uplatňovať len na emisie uvoľnené do 31. decembra 2026. |
| --- | --- |

(23)

S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie na trasách by lety do štátov a zo štátov, ktoré nevykonávajú systém CORSIA na účely práva Únie, s výnimkou letov s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP a príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP, vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve, mali byť oslobodené od povinností odovzdávať kvóty alebo rušiť jednotky. S cieľom stimulovať úplné vykonávanie systému CORSIA od roku 2027 by sa výnimka mala v súvislosti s odovzdávaním kvót uplatňovať len na emisie uvoľnené do 31. decembra 2026.

| (24) | V článku 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje, že politika Únie v oblasti životného prostredia má prispievať k podpore opatrení na medzinárodnej úrovni v boji proti zmene klímy a vyžaduje, aby Únia a členské štáty v rámci svojich príslušných právomocí spolupracovali s tretími krajinami a s príslušnými medzinárodnými organizáciami. Uvedené ciele sú relevantné aj pre ICAO a ďalší rozvoj systému CORSIA. |
| --- | --- |

(24)

V článku 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje, že politika Únie v oblasti životného prostredia má prispievať k podpore opatrení na medzinárodnej úrovni v boji proti zmene klímy a vyžaduje, aby Únia a členské štáty v rámci svojich príslušných právomocí spolupracovali s tretími krajinami a s príslušnými medzinárodnými organizáciami. Uvedené ciele sú relevantné aj pre ICAO a ďalší rozvoj systému CORSIA.

| (25) | Transparentnosť údajov a prístup verejnosti k informáciám sú nevyhnutné na zvýšenie zodpovednosti a vymáhateľnosti. Preto by Komisia mala používateľsky ústretovým spôsobom zverejňovať údaje o emisiách a kompenzáciách prevádzkovateľov lietadiel. Takéto zverejňovanie by uľahčilo posudzovanie vplyvu systému CORSIA na globálne zníženie emisií CO2 a jeho úlohy pri dosahovaní cieľov Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(25)

Transparentnosť údajov a prístup verejnosti k informáciám sú nevyhnutné na zvýšenie zodpovednosti a vymáhateľnosti. Preto by Komisia mala používateľsky ústretovým spôsobom zverejňovať údaje o emisiách a kompenzáciách prevádzkovateľov lietadiel. Takéto zverejňovanie by uľahčilo posudzovanie vplyvu systému CORSIA na globálne zníženie emisií CO2 a jeho úlohy pri dosahovaní cieľov Parížskej dohody.

| (26) | Lety do najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov vymedzených Organizáciou Spojených národov, ktoré nevykonávajú systém CORSIA na účely práva Únie, iných ako štáty, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje, ako aj lety z takýchto krajín, by mali byť oslobodené od povinností odovzdávať kvóty alebo rušiť jednotky. Pre túto výnimku by nemal existovať žiadny konečný dátum. |
| --- | --- |

(26)

Lety do najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov vymedzených Organizáciou Spojených národov, ktoré nevykonávajú systém CORSIA na účely práva Únie, iných ako štáty, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje, ako aj lety z takýchto krajín, by mali byť oslobodené od povinností odovzdávať kvóty alebo rušiť jednotky. Pre túto výnimku by nemal existovať žiadny konečný dátum.

| (27) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky oslobodenia prevádzkovateľov lietadiel od kompenzačných požiadaviek, ako sa stanovuje podľa tejto smernice, v súvislosti s emisiami z letov do štátov a zo štátov, ktoré uplatňujú systém CORSIA vo svojom vnútroštátnom práve menej prísnym spôsobom alebo nepresadzujú ustanovenia systému CORSIA u všetkých prevádzkovateľov lietadiel rovnako podľa tejto smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, na základe ktorých môže oslobodiť prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii od kompenzačných požiadaviek v prípade emisií z letov, pri ktorých dochádza k významnému narušeniu hospodárskej súťaže na úkor prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii v dôsledku menej prísneho vykonávania alebo presadzovania systému CORSIA v tretích krajinách. Narušenie hospodárskej súťaže by mohlo byť spôsobené menej prísnym prístupom k oprávneným jednotkám alebo ustanoveniami o dvojitom započítaní. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(27)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky oslobodenia prevádzkovateľov lietadiel od kompenzačných požiadaviek, ako sa stanovuje podľa tejto smernice, v súvislosti s emisiami z letov do štátov a zo štátov, ktoré uplatňujú systém CORSIA vo svojom vnútroštátnom práve menej prísnym spôsobom alebo nepresadzujú ustanovenia systému CORSIA u všetkých prevádzkovateľov lietadiel rovnako podľa tejto smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, na základe ktorých môže oslobodiť prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii od kompenzačných požiadaviek v prípade emisií z letov, pri ktorých dochádza k významnému narušeniu hospodárskej súťaže na úkor prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii v dôsledku menej prísneho vykonávania alebo presadzovania systému CORSIA v tretích krajinách. Narušenie hospodárskej súťaže by mohlo byť spôsobené menej prísnym prístupom k oprávneným jednotkám alebo ustanoveniami o dvojitom započítaní. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011.

| (28) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vytvorenie rovnakých podmienok na trasách medzi dvoma rôznymi štátmi, ktoré uplatňujú systém CORSIA, ak tieto štáty umožňujú prevádzkovateľom lietadiel používať iné jednotky než tie, ktoré sú uvedené v zozname jednotiek na zabezpečenie súladu prijatom podľa vykonávacieho aktu podľa tejto smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom umožniť prevádzkovateľom lietadiel so sídlom v členskom štáte používať dodatočné typy jednotiek k uvedenému zoznamu jednotiek na zabezpečenie súladu alebo aby neboli viazaní podmienkami oprávnenosti jednotiek zavedenými touto smernicou. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(28)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vytvorenie rovnakých podmienok na trasách medzi dvoma rôznymi štátmi, ktoré uplatňujú systém CORSIA, ak tieto štáty umožňujú prevádzkovateľom lietadiel používať iné jednotky než tie, ktoré sú uvedené v zozname jednotiek na zabezpečenie súladu prijatom podľa vykonávacieho aktu podľa tejto smernice, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci s cieľom umožniť prevádzkovateľom lietadiel so sídlom v členskom štáte používať dodatočné typy jednotiek k uvedenému zoznamu jednotiek na zabezpečenie súladu alebo aby neboli viazaní podmienkami oprávnenosti jednotiek zavedenými touto smernicou. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011.

| (29) | Komisia by mala predložiť správu o vykonávaní systému CORSIA a súboru opatrení ICAO na splnenie dlhodobého globálneho ambiciózneho cieľa pre medzinárodnú leteckú dopravu dosiahnuť nulovú bilanciu emisií uhlíka do roku 2050 (ďalej len „dlhodobý globálny ambiciózny cieľ“), ktorý prijalo 41. zhromaždenie ICAO 7. októbra 2022. |
| --- | --- |

(29)

Komisia by mala predložiť správu o vykonávaní systému CORSIA a súboru opatrení ICAO na splnenie dlhodobého globálneho ambiciózneho cieľa pre medzinárodnú leteckú dopravu dosiahnuť nulovú bilanciu emisií uhlíka do roku 2050 (ďalej len „dlhodobý globálny ambiciózny cieľ“), ktorý prijalo 41. zhromaždenie ICAO 7. októbra 2022.

| (30) | S cieľom uľahčiť pokrok v rámci ICAO Únia pri troch príležitostiach prijala časovo obmedzené výnimky z EU ETS, a obmedzila tak povinnosť plniť záväzky na emisie z letov medzi letiskami nachádzajúcimi sa v EHP, a to s rovnakými podmienkami pre prevádzkovateľov lietadiel na trasách bez ohľadu na to, kde sú usadení. Najnovšou výnimkou z EU ETS stanovenou v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2392 (12) sa plnenie záväzkov obmedzilo na emisie z letov v rámci EHP uvoľnené do roku 2023, pričom sa počítalo s možnými zmenami rozsahu pôsobnosti tohto systému, pokiaľ ide o lety na letiská a z letísk nachádzajúcich sa mimo EHP počnúc 1. januárom 2024, v nadväznosti na preskúmanie stanovené v uvedenom nariadení. S cieľom posúdiť vykonávanie systému CORSIA, ktorého pilotná fáza začala, a spôsob jeho uplatňovania v praxi by sa súčasná výnimka z povinností EU ETS mala predĺžiť do 31. decembra 2026 v prípade povinnosti odovzdávania kvót pokiaľ ide o lety prevádzkované prevádzkovateľmi lietadiel na trasách, na ktoré sa nevzťahuje systém CORSIA, do príslušných tretích krajín a z nich, v súvislosti s ktorými by sa inak najneskôr od 31. marca 2027 a 30. septembra 2027 uplatňovali povinnosti nahlasovania a odovzdávania kvót v EU ETS. Táto výnimka by mala byť poslednou časovo obmedzenou výnimkou z EU ETS. Preskúmanie systému CORSIA by sa malo uskutočniť do 1. júla 2026. Ak zhromaždenie ICAO do 31. decembra 2025 neposilní systém CORSIA v súlade s dosiahnutím svojho dlhodobého globálneho ambiciózneho cieľa na splnenie cieľov Parížskej dohody alebo ak štáty uvedené vo vykonávacom akte, ktorý má prijať Komisia, predstavujú podľa najnovších dostupných údajov menej ako 70 % emisií z medzinárodnej leteckej dopravy, Komisia by mala podľa potreby navrhnúť, aby sa EU ETS uplatňoval na emisie z odlietajúcich letov od roku 2027 a aby prevádzkovatelia lietadiel mali možnosť odpočítať si všetky náklady spôsobené kompenzáciami v rámci systému CORSIA na týchto trasách, aby sa zabránilo dvojitému spoplatňovaniu. Zároveň, ak tretia krajina neuplatní systém CORSIA od roku 2027, EU ETS by sa mal vzťahovať na emisie z letov odlietajúcich do danej tretej krajiny. |
| --- | --- |

(30)

S cieľom uľahčiť pokrok v rámci ICAO Únia pri troch príležitostiach prijala časovo obmedzené výnimky z EU ETS, a obmedzila tak povinnosť plniť záväzky na emisie z letov medzi letiskami nachádzajúcimi sa v EHP, a to s rovnakými podmienkami pre prevádzkovateľov lietadiel na trasách bez ohľadu na to, kde sú usadení. Najnovšou výnimkou z EU ETS stanovenou v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2392 (12) sa plnenie záväzkov obmedzilo na emisie z letov v rámci EHP uvoľnené do roku 2023, pričom sa počítalo s možnými zmenami rozsahu pôsobnosti tohto systému, pokiaľ ide o lety na letiská a z letísk nachádzajúcich sa mimo EHP počnúc 1. januárom 2024, v nadväznosti na preskúmanie stanovené v uvedenom nariadení. S cieľom posúdiť vykonávanie systému CORSIA, ktorého pilotná fáza začala, a spôsob jeho uplatňovania v praxi by sa súčasná výnimka z povinností EU ETS mala predĺžiť do 31. decembra 2026 v prípade povinnosti odovzdávania kvót pokiaľ ide o lety prevádzkované prevádzkovateľmi lietadiel na trasách, na ktoré sa nevzťahuje systém CORSIA, do príslušných tretích krajín a z nich, v súvislosti s ktorými by sa inak najneskôr od 31. marca 2027 a 30. septembra 2027 uplatňovali povinnosti nahlasovania a odovzdávania kvót v EU ETS. Táto výnimka by mala byť poslednou časovo obmedzenou výnimkou z EU ETS. Preskúmanie systému CORSIA by sa malo uskutočniť do 1. júla 2026. Ak zhromaždenie ICAO do 31. decembra 2025 neposilní systém CORSIA v súlade s dosiahnutím svojho dlhodobého globálneho ambiciózneho cieľa na splnenie cieľov Parížskej dohody alebo ak štáty uvedené vo vykonávacom akte, ktorý má prijať Komisia, predstavujú podľa najnovších dostupných údajov menej ako 70 % emisií z medzinárodnej leteckej dopravy, Komisia by mala podľa potreby navrhnúť, aby sa EU ETS uplatňoval na emisie z odlietajúcich letov od roku 2027 a aby prevádzkovatelia lietadiel mali možnosť odpočítať si všetky náklady spôsobené kompenzáciami v rámci systému CORSIA na týchto trasách, aby sa zabránilo dvojitému spoplatňovaniu. Zároveň, ak tretia krajina neuplatní systém CORSIA od roku 2027, EU ETS by sa mal vzťahovať na emisie z letov odlietajúcich do danej tretej krajiny.

| (31) | Informácie o využívaní jednotiek na zabezpečenie súladu s požiadavkami na kompenzáciu podľa systému CORSIA by sa mali zverejniť, a to nie menej transparentným spôsobom, ako sa sprístupňujú informácie o využívaní medzinárodných kreditov podľa smernice 2003/87/ES do roku 2020 podľa prílohy XIV k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 389/2013 (13). |
| --- | --- |

(31)

Informácie o využívaní jednotiek na zabezpečenie súladu s požiadavkami na kompenzáciu podľa systému CORSIA by sa mali zverejniť, a to nie menej transparentným spôsobom, ako sa sprístupňujú informácie o využívaní medzinárodných kreditov podľa smernice 2003/87/ES do roku 2020 podľa prílohy XIV k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 389/2013 (13).

| (32) | Dňa 7. októbra 2022 a v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 sa 41. zhromaždenie organizácie ICAO rozhodlo zmeniť predchádzajúcu referenčnú hodnotu systému CORSIA na obdobie od roku 2024 do roku 2035 z priemerných emisií CO2 v rokoch 2019 a 2020 na 85 % emisií CO2 v roku 2019. Priemer všetkých nahlásených emisií CO2 za roky 2019 a 2020 bol 435 859 594 ton. Emisie CO2 v roku 2019 predstavovali 608 076 604 ton a 85 % z toho je 516 865 113 ton. Skutočná referenčná hodnota, ktorú ICAO používa na výpočet faktora rastu odvetvia, sa však určuje pomocou podsúboru emisií, pričom zohľadňuje len emisie CO2 na trasách, na ktoré sa vzťahujú kompenzačné požiadavky. V prípade podskupiny všetkých dvojíc štátov, na ktoré sa vzťahovali kompenzačné požiadavky v roku 2021, ICAO nezverejnila priemer emisií CO2 za roky 2019 a 2020, ale odhaduje sa na 245 miliónov ton, pričom emisie CO2 v roku 2019 predstavovali 341 380 188 ton, z čoho 85 % predstavuje 290 173 160 ton. V prípade všetkých dvojíc štátov, pri ktorých sa očakáva, že budú podliehať kompenzačným požiadavkám v roku 2027, sa priemerné emisie CO2 za roky 2019 a 2020 odhadujú na približne 373 miliónov ton, zatiaľ čo 85 % zodpovedajúcich emisií CO2 za rok 2019 sa odhaduje na približne 439 miliónov ton. |
| --- | --- |

(32)

Dňa 7. októbra 2022 a v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 sa 41. zhromaždenie organizácie ICAO rozhodlo zmeniť predchádzajúcu referenčnú hodnotu systému CORSIA na obdobie od roku 2024 do roku 2035 z priemerných emisií CO2 v rokoch 2019 a 2020 na 85 % emisií CO2 v roku 2019. Priemer všetkých nahlásených emisií CO2 za roky 2019 a 2020 bol 435 859 594 ton. Emisie CO2 v roku 2019 predstavovali 608 076 604 ton a 85 % z toho je 516 865 113 ton. Skutočná referenčná hodnota, ktorú ICAO používa na výpočet faktora rastu odvetvia, sa však určuje pomocou podsúboru emisií, pričom zohľadňuje len emisie CO2 na trasách, na ktoré sa vzťahujú kompenzačné požiadavky. V prípade podskupiny všetkých dvojíc štátov, na ktoré sa vzťahovali kompenzačné požiadavky v roku 2021, ICAO nezverejnila priemer emisií CO2 za roky 2019 a 2020, ale odhaduje sa na 245 miliónov ton, pričom emisie CO2 v roku 2019 predstavovali 341 380 188 ton, z čoho 85 % predstavuje 290 173 160 ton. V prípade všetkých dvojíc štátov, pri ktorých sa očakáva, že budú podliehať kompenzačným požiadavkám v roku 2027, sa priemerné emisie CO2 za roky 2019 a 2020 odhadujú na približne 373 miliónov ton, zatiaľ čo 85 % zodpovedajúcich emisií CO2 za rok 2019 sa odhaduje na približne 439 miliónov ton.

| (33) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vypracovanie zoznamu štátov, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely smernice 2003/87/ES, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať a viesť zoznam štátov iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa na účely práva Únie považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(33)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vypracovanie zoznamu štátov, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely smernice 2003/87/ES, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby mohla prijať a viesť zoznam štátov iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa na účely práva Únie považujú za krajiny zapojené do systému CORSIA. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011.

| (34) | Prechod odvetvia leteckej dopravy na udržateľné letectvo musí zohľadňovať sociálny rozmer tohto odvetvia a jeho konkurencieschopnosť s cieľom zabezpečiť sociálnu spravodlivosť tohto prechodu a odbornú prípravu, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov. Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tejto smernice a jej sociálnom vplyve na odvetvie leteckej dopravy. |
| --- | --- |

(34)

Prechod odvetvia leteckej dopravy na udržateľné letectvo musí zohľadňovať sociálny rozmer tohto odvetvia a jeho konkurencieschopnosť s cieľom zabezpečiť sociálnu spravodlivosť tohto prechodu a odbornú prípravu, rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností pracovníkov. Komisia by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tejto smernice a jej sociálnom vplyve na odvetvie leteckej dopravy.

| (35) | Lety na vzdialenosť 1 000 kilometrov a menej predstavujú 6 až 9 % celkových emisií CO2 z leteckej dopravy. Komisia by mala predložiť správu o opatreniach na podporu prechodu na alternatívne, udržateľnejšie druhy dopravy, kým sa nedosiahne technologický prelom a nebudú dostupné letecké palivá a lietadlá s nulovými emisiami. |
| --- | --- |

(35)

Lety na vzdialenosť 1 000 kilometrov a menej predstavujú 6 až 9 % celkových emisií CO2 z leteckej dopravy. Komisia by mala predložiť správu o opatreniach na podporu prechodu na alternatívne, udržateľnejšie druhy dopravy, kým sa nedosiahne technologický prelom a nebudú dostupné letecké palivá a lietadlá s nulovými emisiami.

| (36) | Zatiaľ čo sa EU ETS uplatňovala na lety od roku 2012, balík Fit for 55 obsahuje dodatočné opatrenia, ktoré by spolu s EU ETS mohli mať kumulatívny vplyv na toto odvetvie. S cieľom zaistiť leteckú prepojenosť v prípade letov, ktoré obsluhujú ostrovné regióny alebo malé letiská, by mal mechanizmus podľa tejto smernice, ktorý je určený na preklenutie zostávajúceho cenového rozdielu medzi fosílnymi palivami a ich alternatívami, obmedziť nepriaznivé vplyvy na leteckú prepojenosť a zmierniť riziko úniku uhlíka. Do roku 2026 by Komisia mala podať správu o možných účinkoch na leteckú prepojenosť. |
| --- | --- |

(36)

Zatiaľ čo sa EU ETS uplatňovala na lety od roku 2012, balík Fit for 55 obsahuje dodatočné opatrenia, ktoré by spolu s EU ETS mohli mať kumulatívny vplyv na toto odvetvie. S cieľom zaistiť leteckú prepojenosť v prípade letov, ktoré obsluhujú ostrovné regióny alebo malé letiská, by mal mechanizmus podľa tejto smernice, ktorý je určený na preklenutie zostávajúceho cenového rozdielu medzi fosílnymi palivami a ich alternatívami, obmedziť nepriaznivé vplyvy na leteckú prepojenosť a zmierniť riziko úniku uhlíka. Do roku 2026 by Komisia mala podať správu o možných účinkoch na leteckú prepojenosť.

| (37) | Emisný faktor leteckého petroleja (Jet A1 alebo Jet A) v rámci EU ETS by sa mal zosúladiť s emisným faktorom pre dané palivo stanoveným v CORSIA SARP. V dôsledku zvýšenia emisného faktora leteckého petroleja by nemalo dôjsť k žiadnej zmene v úrovni prideľovania kvót, pretože bezodplatné prideľovanie kvót pre leteckú dopravu sa postupne ukončuje v dôsledku tejto smernice v prospech obchodovania formou aukcie s cieľom dosiahnuť väčšie zníženie emisií. |
| --- | --- |

(37)

Emisný faktor leteckého petroleja (Jet A1 alebo Jet A) v rámci EU ETS by sa mal zosúladiť s emisným faktorom pre dané palivo stanoveným v CORSIA SARP. V dôsledku zvýšenia emisného faktora leteckého petroleja by nemalo dôjsť k žiadnej zmene v úrovni prideľovania kvót, pretože bezodplatné prideľovanie kvót pre leteckú dopravu sa postupne ukončuje v dôsledku tejto smernice v prospech obchodovania formou aukcie s cieľom dosiahnuť väčšie zníženie emisií.

| (38) | Palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu využívajúce vodík z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkom 25 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (14) by sa mali hodnotiť ako palivá s nulovými emisiami pre prevádzkovateľov lietadiel, ktorí ich používajú, kým sa nestanovia podrobné pravidlá primeraného započítavania podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

(38)

Palivá z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu využívajúce vodík z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkom 25 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (14) by sa mali hodnotiť ako palivá s nulovými emisiami pre prevádzkovateľov lietadiel, ktorí ich používajú, kým sa nestanovia podrobné pravidlá primeraného započítavania podľa tejto smernice.

| (39) | S cieľom stanoviť podrobné pravidlá ročného výpočtu rozdielu v nákladoch medzi fosílnym petrolejom a oprávnenými leteckými palivami v súlade s nariadením o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu, prideľovania kvót na používanie takýchto oprávnených palív a výpočtu emisií skleníkových plynov ušetrených v dôsledku používania takýchto oprávnených palív, ako aj stanoviť opatrenia na zohľadnenie stimulov vyplývajúcich z ceny uhlíka a z harmonizovaných minimálnych úrovní zdaňovania fosílnych palív, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Okrem toho s cieľom stanoviť podrobné podmienky obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami pre leteckú dopravu vrátane podrobných podmienok obchodovania formou aukcie, ktoré sú nevyhnutné na prenos podielu príjmov z takého obchodovania formou aukcie do všeobecného rozpočtu Únie vo forme vlastných zdrojov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (15). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(39)

S cieľom stanoviť podrobné pravidlá ročného výpočtu rozdielu v nákladoch medzi fosílnym petrolejom a oprávnenými leteckými palivami v súlade s nariadením o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu, prideľovania kvót na používanie takýchto oprávnených palív a výpočtu emisií skleníkových plynov ušetrených v dôsledku používania takýchto oprávnených palív, ako aj stanoviť opatrenia na zohľadnenie stimulov vyplývajúcich z ceny uhlíka a z harmonizovaných minimálnych úrovní zdaňovania fosílnych palív, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Okrem toho s cieľom stanoviť podrobné podmienky obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami pre leteckú dopravu vrátane podrobných podmienok obchodovania formou aukcie, ktoré sú nevyhnutné na prenos podielu príjmov z takého obchodovania formou aukcie do všeobecného rozpočtu Únie vo forme vlastných zdrojov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (15). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (40) | Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore prístupnosti pre najvzdialenejšie regióny Únie. Preto by sa mala stanoviť dočasná výnimka z EU ETS do 31. decembra 2030 pre emisie z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte mimo uvedeného najvzdialenejšieho regiónu, aby sa reagovalo na najdôležitejšie potreby rezidentov z hľadiska zamestnania, vzdelávania a iných možností. Uvedená výnimka by sa z rovnakých dôvodov mala vzťahovať aj na lety medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v tom istom najvzdialenejšom regióne alebo v rôznych najvzdialenejších regiónoch v tom istom členskom štáte. |
| --- | --- |

(40)

Osobitná pozornosť by sa mala venovať podpore prístupnosti pre najvzdialenejšie regióny Únie. Preto by sa mala stanoviť dočasná výnimka z EU ETS do 31. decembra 2030 pre emisie z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte mimo uvedeného najvzdialenejšieho regiónu, aby sa reagovalo na najdôležitejšie potreby rezidentov z hľadiska zamestnania, vzdelávania a iných možností. Uvedená výnimka by sa z rovnakých dôvodov mala vzťahovať aj na lety medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v tom istom najvzdialenejšom regióne alebo v rôznych najvzdialenejších regiónoch v tom istom členskom štáte.

| (41) | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/136 (16) sa má uplatňovať, pokiaľ ide o oznamovanie prevádzkovateľom lietadiel, ktoré majú členské štáty uskutočniť do 30. novembra 2023 podľa smernice 2003/87/ES za predpokladu, že sektorový rastový faktor na rok 2022, ktorý má uverejniť ICAO, sa rovná nule. |
| --- | --- |

(41)

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/136 (16) sa má uplatňovať, pokiaľ ide o oznamovanie prevádzkovateľom lietadiel, ktoré majú členské štáty uskutočniť do 30. novembra 2023 podľa smernice 2003/87/ES za predpokladu, že sektorový rastový faktor na rok 2022, ktorý má uverejniť ICAO, sa rovná nule.

| (42) | Na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody a pre konkurencieschopnosť európskeho priemyslu je dôležitý komplexný prístup k inováciám. To má osobitný význam pre odvetvia, ktoré sa ťažko dekarbonizujú, ako je letecká a lodná doprava, kde je potrebné zaviesť prevádzkové zlepšenia v kombinácii s alternatívnymi klimaticky neutrálnymi palivami a technologickými riešeniami. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby vnútroštátne transpozičné ustanovenia nebránili inováciám a boli technologicky neutrálne. Potrebné úsilie v oblasti výskumu a inovácií sa na úrovni Únie podporuje okrem iného prostredníctvom programu Horizont Európa – rámcového programu pre výskum a inovácie, ktorý zahŕňa značné finančné prostriedky a nové nástroje určené pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje EU ETS. |
| --- | --- |

(42)

Na dosiahnutie cieľov Európskej zelenej dohody a pre konkurencieschopnosť európskeho priemyslu je dôležitý komplexný prístup k inováciám. To má osobitný význam pre odvetvia, ktoré sa ťažko dekarbonizujú, ako je letecká a lodná doprava, kde je potrebné zaviesť prevádzkové zlepšenia v kombinácii s alternatívnymi klimaticky neutrálnymi palivami a technologickými riešeniami. Členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby vnútroštátne transpozičné ustanovenia nebránili inováciám a boli technologicky neutrálne. Potrebné úsilie v oblasti výskumu a inovácií sa na úrovni Únie podporuje okrem iného prostredníctvom programu Horizont Európa – rámcového programu pre výskum a inovácie, ktorý zahŕňa značné finančné prostriedky a nové nástroje určené pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje EU ETS.

| (43) | Inovačný fond zriadený smernicou 2003/87/ES má podporovať výskum a vývoj a zavádzanie dekarbonizačných riešení vrátane technológií s nulovými emisiami a znižovať vplyv odvetvia leteckej dopravy na klímu a životné prostredie. Má podporovať aj elektrifikáciu a opatrenia na zníženie celkového vplyvu leteckej dopravy. |
| --- | --- |

(43)

Inovačný fond zriadený smernicou 2003/87/ES má podporovať výskum a vývoj a zavádzanie dekarbonizačných riešení vrátane technológií s nulovými emisiami a znižovať vplyv odvetvia leteckej dopravy na klímu a životné prostredie. Má podporovať aj elektrifikáciu a opatrenia na zníženie celkového vplyvu leteckej dopravy.

| (44) | Keďže ciele tejto smernice, a to zabezpečiť príspevok leteckej dopravy k cieľu zníženia emisií v celom hospodárstve Únie a primerane implementovať systém CORSIA do práva Únie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jej rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(44)

Keďže ciele tejto smernice, a to zabezpečiť príspevok leteckej dopravy k cieľu zníženia emisií v celom hospodárstve Únie a primerane implementovať systém CORSIA do práva Únie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jej rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (45) | Členské štáty by mali transponovať túto smernicu do 31. decembra 2023 vzhľadom na potrebu naliehavých opatrení v oblasti klímy a na všetky odvetvia prispievajúce k zníženiu emisií nákladovo efektívnym spôsobom. |
| --- | --- |

(45)

Členské štáty by mali transponovať túto smernicu do 31. decembra 2023 vzhľadom na potrebu naliehavých opatrení v oblasti klímy a na všetky odvetvia prispievajúce k zníženiu emisií nákladovo efektívnym spôsobom.

| (46) | Zjednodušením administratívnych postupov a prispôsobením uvedených postupov najlepším postupom by sa administratívna záťaž obmedzila na minimum. |
| --- | --- |

(46)

Zjednodušením administratívnych postupov a prispôsobením uvedených postupov najlepším postupom by sa administratívna záťaž obmedzila na minimum.

| (47) | Smernica 2003/87/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(47)

Smernica 2003/87/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny smernice 2003/87/ES

Smernica 2003/87/ES sa mení takto:

| 1. | V článku 3 sa dopĺňa tento bod:






  „v) | „vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2“ znamenajú účinky na klímu v dôsledku uvoľňovania oxidov dusíka (NOx), sadzových častíc a oxidovaných zlúčenín síry počas spaľovania paliva a účinky vodnej pary vrátane kondenzačných stôp z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I;“ |
| --- | --- | --- |

1.

V článku 3 sa dopĺňa tento bod:

„v)

„vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2“ znamenajú účinky na klímu v dôsledku uvoľňovania oxidov dusíka (NOx), sadzových častíc a oxidovaných zlúčenín síry počas spaľovania paliva a účinky vodnej pary vrátane kondenzačných stôp z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I;“

2

| 2. | Článok 3c sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa vypúšťa; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 3c sa mení takto:

a)

odsek 2 sa vypúšťa;

| b) | dopĺňajú sa tieto odseky:

  „5.   Komisia určí celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť prevádzkovateľom lietadiel na rok 2024, na základe celkového množstva kvót pridelených prevádzkovateľom lietadiel, ktorí vykonávali činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I v roku 2023, zníženého o lineárny redukčný koeficient uvedený v článku 9 a uverejní toto množstvo, ako aj množstvo bezodplatného prideľovania kvót, ku ktorému by došlo v roku 2024 podľa pravidiel bezodplatného prideľovania platných predtým, ako sa smernicou Európskemu parlamentu a Rady (EÚ) 2023/958 (*1) zaviedli zmeny.


  6.   Na obdobie od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 sa maximálne 20 miliónov z celkového množstva kvót uvedených v odseku 5 vyhradí pre komerčných prevádzkovateľov lietadiel na transparentnom, rovnakom a nediskriminačnom základe na používanie udržateľných leteckých palív a iných leteckých palív, ktoré nepochádzajú z fosílnych palív identifikovaných v nariadení o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu na dosiahnutie minimálneho podielu udržateľných leteckých palív, ktorý musí obsahovať letecké palivo sprístupnené prevádzkovateľom lietadiel na letiskách Únie dodávateľmi leteckých palív podľa uvedeného nariadenia pre podzvukové lety, v prípade ktorých sa musia kvóty odovzdať v súlade s článkom 12 ods. 3 tejto smernice. V prípade, že na letisku nemožno oprávnené letecké palivo fyzicky priradiť ku konkrétnemu letu, kvóty vyhradené podľa tohto pododseku musia byť k dispozícii na oprávnené letecké palivá natankované na danom letisku úmerne emisiám z letov prevádzkovateľa lietadla z daného letiska, v prípade ktorých sa musia kvóty odovzdať v súlade s článkom 12 ods. 3 tejto smernice.
  Kvóty vyhradené podľa prvého pododseku tohto odseku prideľujú členské štáty na pokrytie časti alebo celého cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a používaním príslušných oprávnených leteckých palív, pričom zohľadnia stimuly vyplývajúce z ceny uhlíka a harmonizovaných minimálnych úrovní zdaňovania fosílnych palív. Pri výpočte tohto cenového rozdielu Komisia zohľadní technickú správu uverejnenú Agentúrou Európskej únie pre bezpečnosť letectva podľa nariadenia o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu. Členské štáty zabezpečia viditeľnosť financovania podľa tohto odseku spôsobom, ktorý zodpovedá požiadavkám uvedeným v článku 30m ods. 1 písm. a) a b) tejto smernice.
  Kvóty pridelené podľa tohto odseku sa vzťahujú na:






  a) | 70 % zostávajúceho cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a vodíka z obnoviteľných zdrojov energie a moderných biopalív vymedzených v článku 2 druhom odseku bode 34 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (*2), v prípade ktorých je emisný faktor nula podľa prílohy IV alebo podľa vykonávacieho aktu prijatého podľa článku 14 tejto smernice; |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„5.   Komisia určí celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť prevádzkovateľom lietadiel na rok 2024, na základe celkového množstva kvót pridelených prevádzkovateľom lietadiel, ktorí vykonávali činnosti leteckej dopravy uvedené v prílohe I v roku 2023, zníženého o lineárny redukčný koeficient uvedený v článku 9 a uverejní toto množstvo, ako aj množstvo bezodplatného prideľovania kvót, ku ktorému by došlo v roku 2024 podľa pravidiel bezodplatného prideľovania platných predtým, ako sa smernicou Európskemu parlamentu a Rady (EÚ) 2023/958 (*1) zaviedli zmeny.

6.   Na obdobie od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 sa maximálne 20 miliónov z celkového množstva kvót uvedených v odseku 5 vyhradí pre komerčných prevádzkovateľov lietadiel na transparentnom, rovnakom a nediskriminačnom základe na používanie udržateľných leteckých palív a iných leteckých palív, ktoré nepochádzajú z fosílnych palív identifikovaných v nariadení o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu na dosiahnutie minimálneho podielu udržateľných leteckých palív, ktorý musí obsahovať letecké palivo sprístupnené prevádzkovateľom lietadiel na letiskách Únie dodávateľmi leteckých palív podľa uvedeného nariadenia pre podzvukové lety, v prípade ktorých sa musia kvóty odovzdať v súlade s článkom 12 ods. 3 tejto smernice. V prípade, že na letisku nemožno oprávnené letecké palivo fyzicky priradiť ku konkrétnemu letu, kvóty vyhradené podľa tohto pododseku musia byť k dispozícii na oprávnené letecké palivá natankované na danom letisku úmerne emisiám z letov prevádzkovateľa lietadla z daného letiska, v prípade ktorých sa musia kvóty odovzdať v súlade s článkom 12 ods. 3 tejto smernice.

Kvóty vyhradené podľa prvého pododseku tohto odseku prideľujú členské štáty na pokrytie časti alebo celého cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a používaním príslušných oprávnených leteckých palív, pričom zohľadnia stimuly vyplývajúce z ceny uhlíka a harmonizovaných minimálnych úrovní zdaňovania fosílnych palív. Pri výpočte tohto cenového rozdielu Komisia zohľadní technickú správu uverejnenú Agentúrou Európskej únie pre bezpečnosť letectva podľa nariadenia o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu. Členské štáty zabezpečia viditeľnosť financovania podľa tohto odseku spôsobom, ktorý zodpovedá požiadavkám uvedeným v článku 30m ods. 1 písm. a) a b) tejto smernice.

Kvóty pridelené podľa tohto odseku sa vzťahujú na:

a)

70 % zostávajúceho cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a vodíka z obnoviteľných zdrojov energie a moderných biopalív vymedzených v článku 2 druhom odseku bode 34 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (*2), v prípade ktorých je emisný faktor nula podľa prílohy IV alebo podľa vykonávacieho aktu prijatého podľa článku 14 tejto smernice;

| b) | 95 % zostávajúceho cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001 používaných v leteckej doprave, v prípade ktorých je emisný faktor nula podľa prílohy IV alebo podľa vykonávacieho aktu prijatého podľa článku 14 tejto smernice; |
| --- | --- |

b)

95 % zostávajúceho cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001 používaných v leteckej doprave, v prípade ktorých je emisný faktor nula podľa prílohy IV alebo podľa vykonávacieho aktu prijatého podľa článku 14 tejto smernice;

| c) | 100 % zostávajúceho cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a akéhokoľvek oprávneného leteckého paliva, ktoré nie je získané z fosílnych palív uvedených v prvom pododseku tohto odseku, na letiskách, ktoré sa nachádzajú na ostrovoch s rozlohou menšou ako 10 000 km2 a bez cestného alebo železničného spojenia s pevninou, na letiskách, ktoré nie sú dostatočne veľké na to, aby boli vymedzené ako letiská Únie v súlade s nariadením o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu, a na letiskách nachádzajúcich sa v najvzdialenejšom regióne; |
| --- | --- |

c)

100 % zostávajúceho cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a akéhokoľvek oprávneného leteckého paliva, ktoré nie je získané z fosílnych palív uvedených v prvom pododseku tohto odseku, na letiskách, ktoré sa nachádzajú na ostrovoch s rozlohou menšou ako 10 000 km2 a bez cestného alebo železničného spojenia s pevninou, na letiskách, ktoré nie sú dostatočne veľké na to, aby boli vymedzené ako letiská Únie v súlade s nariadením o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu, a na letiskách nachádzajúcich sa v najvzdialenejšom regióne;

| d) | v iných prípadoch ako sú uvedené v písmenách a), b) a c) na 50 % zostávajúceho cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a akýmkoľvek oprávneným leteckým palivom, ktoré nepochádza z fosílnych palív uvedených v prvom pododseku tohto odseku. |
| --- | --- |

d)

v iných prípadoch ako sú uvedené v písmenách a), b) a c) na 50 % zostávajúceho cenového rozdielu medzi používaním fosílneho petroleja a akýmkoľvek oprávneným leteckým palivom, ktoré nepochádza z fosílnych palív uvedených v prvom pododseku tohto odseku.

Pri prideľovaní kvót podľa tohto odseku sa môže zohľadniť možná podpora z iných systémov na vnútroštátnej úrovni.

Komerční prevádzkovatelia lietadiel môžu každoročne požiadať o pridelenie kvót na základe množstva každého oprávneného leteckého paliva podľa tohto odseku, ktoré sa používajú na účely letov, za ktoré sa musia odovzdať kvóty v súlade s článkom 12 ods. 3 v období od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030, s výnimkou letov, v prípade ktorých sa uvedená požiadavka považuje za splnenú podľa článku 28a ods. 1 Ak v danom roku dopyt po kvótach na použitie takýchto palív prevyšuje dostupnosť kvót, množstvo kvót sa pri prideľovaní na daný rok jednotne zníži všetkým dotknutým prevádzkovateľom lietadiel.

Komisia uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie podrobnosti o priemernom rozdiele nákladov medzi fosílnym petrolejom, pričom zohľadní stimuly vyplývajúce z ceny uhlíka a z harmonizovaných minimálnych úrovní zdaňovania fosílnych palív, a príslušnými oprávnenými leteckými palivami, a to každoročne za predchádzajúci rok.

Komisia je splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu stanovením podrobných pravidiel ročného výpočtu rozdielu v nákladoch uvedeného v šiestom pododseku tohto odseku, prideľovania kvót na používanie palív uvedených v prvom pododseku tohto odseku a výpočtu emisií skleníkových plynov ušetrených v dôsledku používania palív nahlásených podľa vykonávacieho aktu prijatého podľa článku 14 ods. 1 a stanovením opatrení na zohľadnenie stimulov vyplývajúcich z ceny uhlíka a z harmonizovaných minimálnych úrovní zdaňovania fosílnych palív.

Komisia do 1. januára 2028 vykoná hodnotenie uplatňovania tohto odseku a výsledky tohto hodnotenia včas predloží Európskemu parlamentu a Rade v správe. K správe sa môže podľa potreby pripojiť legislatívny návrh na pridelenie obmedzeného a časovo ohraničeného množstva kvót do 31. decembra 2034 s cieľom ďalej stimulovať používanie palív uvedených v prvom pododseku tohto odseku, najmä používanie palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001 používaných v leteckej doprave, v prípade ktorých je emisný faktor nula podľa prílohy IV alebo podľa vykonávacieho aktu prijatého podľa článku 14 tejto smernice.

Od 1. januára 2028 Komisia vyhodnotí uplatňovanie tohto odseku vo výročnej správe, ktorú musí predložiť podľa článku 10 ods. 5

7.   Pokiaľ ide o lety s odletom z letiska nachádzajúceho sa v EHP a príletom na letisko nachádzajúce sa v EHP, vo Švajčiarsku alebo v Spojenom kráľovstve, a na ktoré sa v roku 2023 EU ETS nevzťahoval, celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť prevádzkovateľom lietadiel – znížené o lineárny koeficient zníženia uvedený v článku 9 – sa zvýši o úrovne pridelených kvót vrátane bezodplatného prideľovania a obchodovania formou aukcie, ktoré by sa uskutočnili, ak by sa na ne v danom roku EU ETS vzťahoval.

8.   Odchylne od článku 12 ods. 3, článku 14 ods. 3 a článku 16 členské štáty považujú požiadavky stanovené v uvedených ustanoveniach za splnené a neprijmú žiadne opatrenia proti prevádzkovateľom lietadiel, pokiaľ ide o emisie uvoľnené do 31. decembra 2030 z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a letiskom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte vrátane iného letiska nachádzajúceho sa v tom istom najvzdialenejšom regióne alebo v inom najvzdialenejšom regióne toho istého členského štátu.

(*1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/958 z 10. mája 2023, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o príspevok leteckej dopravy k cieľu Únie znížiť emisie v celom hospodárstve, a ktorou sa primerane vykonáva globálne trhové opatrenie (Ú. v. EÚ L 130, 16.5.2023, s. 115)."

*1

(*2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).“
  "

*2

| 3. | Článok 3d sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   V rokoch 2024 a 2025 sa s 15 % kvót uvedených v článku 3c ods. 5 a 7, ako aj 25 % v roku 2024 a 50 % v roku 2025 zo zvyšných 85 % týchto kvót, v súvislosti s ktorým by sa uskutočnilo bezodplatné prideľovanie, obchoduje formou aukcie s výnimkou množstiev kvót uvedených v článku 3c ods. 6 a článku 10a ods. 8 štvrtom pododseku. Zvyšok kvót na tieto roky sa prideľuje bezodplatne.
  Od 1. januára 2026 sa obchoduje formou aukcie s celým množstvom kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie, s výnimkou množstva kvót uvedeného v článku 3c ods. 6 a článku 10a ods. 8 štvrtom pododseku.“
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 3d sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   V rokoch 2024 a 2025 sa s 15 % kvót uvedených v článku 3c ods. 5 a 7, ako aj 25 % v roku 2024 a 50 % v roku 2025 zo zvyšných 85 % týchto kvót, v súvislosti s ktorým by sa uskutočnilo bezodplatné prideľovanie, obchoduje formou aukcie s výnimkou množstiev kvót uvedených v článku 3c ods. 6 a článku 10a ods. 8 štvrtom pododseku. Zvyšok kvót na tieto roky sa prideľuje bezodplatne.

Od 1. januára 2026 sa obchoduje formou aukcie s celým množstvom kvót, v súvislosti s ktorými by sa v uvedenom roku uskutočnilo bezodplatné prideľovanie, s výnimkou množstva kvót uvedeného v článku 3c ods. 6 a článku 10a ods. 8 štvrtom pododseku.“

| b) | vkladá sa tento odsek:

  „1a.   Kvóty, ktoré sa prideľujú bezodplatne, sa prideľujú prevádzkovateľom lietadiel proporcionálne podľa ich podielu overených emisií z činností leteckej dopravy nahlásených za rok 2023. Pri uvedenom výpočte sa zohľadňujú aj overené emisie z činností leteckej dopravy nahlásené v súvislosti s letmi, na ktoré sa vzťahuje EU ETS až od 1. januára 2024. Do 30. júna príslušného roku príslušné orgány vydajú kvóty, ktoré sú pridelené bezodplatne na daný rok.“
  ; |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„1a.   Kvóty, ktoré sa prideľujú bezodplatne, sa prideľujú prevádzkovateľom lietadiel proporcionálne podľa ich podielu overených emisií z činností leteckej dopravy nahlásených za rok 2023. Pri uvedenom výpočte sa zohľadňujú aj overené emisie z činností leteckej dopravy nahlásené v súvislosti s letmi, na ktoré sa vzťahuje EU ETS až od 1. januára 2024. Do 30. júna príslušného roku príslušné orgány vydajú kvóty, ktoré sú pridelené bezodplatne na daný rok.“

| c) | odsek 2 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

c)

odsek 2 sa vypúšťa;

| d) | odseky 3 a 4 sa nahrádzajú takto:

  „3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu, pokiaľ ide o podrobné podmienky obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami pre leteckú dopravu v súlade s odsekmi 1 a 1a tohto článku, a to aj vrátane podrobných podmienok obchodovania formou aukcie, ktoré sú nevyhnutné na prenos podielu príjmov z takého obchodovania formou aukcie do všeobecného rozpočtu Únie vo forme vlastných zdrojov v súlade s článkom 311 tretím odsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Množstvo kvót, s ktorými má každý členský štát obchodovať formou aukcie v jednotlivom období, je úmerný jeho podielu na celkových pridelených emisiách z leteckej dopravy za všetky členské štáty za referenčný rok nahlásený podľa článku 14 ods. 3 a overený podľa článku 15. Pre každé obdobie uvedené v článku 13 je referenčným rokom kalendárny rok, ktorý sa končí 24 mesiacov pred začiatkom obdobia, na ktoré sa obchodovanie formou aukcie vzťahuje. Delegovanými aktmi sa zabezpečí dodržiavanie zásad stanovených v článku 10 ods. 4 prvom pododseku.


  4.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ a zahrnutých do všeobecného rozpočtu Únie. Členské štáty použijú príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie alebo ekvivalent vyjadrený vo finančnej hodnote uvedených príjmov v súlade s článkom 10 ods. 3 tejto smernice.“ |
| --- | --- |

d)

odseky 3 a 4 sa nahrádzajú takto:

„3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu, pokiaľ ide o podrobné podmienky obchodovania členských štátov formou aukcie s kvótami pre leteckú dopravu v súlade s odsekmi 1 a 1a tohto článku, a to aj vrátane podrobných podmienok obchodovania formou aukcie, ktoré sú nevyhnutné na prenos podielu príjmov z takého obchodovania formou aukcie do všeobecného rozpočtu Únie vo forme vlastných zdrojov v súlade s článkom 311 tretím odsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Množstvo kvót, s ktorými má každý členský štát obchodovať formou aukcie v jednotlivom období, je úmerný jeho podielu na celkových pridelených emisiách z leteckej dopravy za všetky členské štáty za referenčný rok nahlásený podľa článku 14 ods. 3 a overený podľa článku 15. Pre každé obdobie uvedené v článku 13 je referenčným rokom kalendárny rok, ktorý sa končí 24 mesiacov pred začiatkom obdobia, na ktoré sa obchodovanie formou aukcie vzťahuje. Delegovanými aktmi sa zabezpečí dodržiavanie zásad stanovených v článku 10 ods. 4 prvom pododseku.

4.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ a zahrnutých do všeobecného rozpočtu Únie. Členské štáty použijú príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie alebo ekvivalent vyjadrený vo finančnej hodnote uvedených príjmov v súlade s článkom 10 ods. 3 tejto smernice.“

| 4. | Články 3e a 3f sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

4.

Články 3e a 3f sa vypúšťajú.

| 5. | Článok 11a sa mení takto:






  a) | odseky 1, 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

  „1.   S výhradou odsekov 2 a 3 tohto článku môžu prevádzkovatelia lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, na splnenie svojich povinností zrušenia jednotiek v súvislosti s oznámeným množstvom podľa článku 12 ods. 6, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 9, použiť tieto jednotky:






  a) | kredity schválené stranami zapojenými do mechanizmu zriadeného podľa článku 6 ods. 4 Parížskej dohody; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Článok 11a sa mení takto:

a)

odseky 1, 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

„1.   S výhradou odsekov 2 a 3 tohto článku môžu prevádzkovatelia lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, na splnenie svojich povinností zrušenia jednotiek v súvislosti s oznámeným množstvom podľa článku 12 ods. 6, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 9, použiť tieto jednotky:

a)

kredity schválené stranami zapojenými do mechanizmu zriadeného podľa článku 6 ods. 4 Parížskej dohody;

| b) | kredity schválené stranami zapojenými do kreditných programov, ktoré Rada ICAO považuje za oprávnené, ako sa uvádza vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 8; |
| --- | --- |

b)

kredity schválené stranami zapojenými do kreditných programov, ktoré Rada ICAO považuje za oprávnené, ako sa uvádza vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 8;

| c) | kredity schválené dohodami zmluvných strán podľa odseku 5; |
| --- | --- |

c)

kredity schválené dohodami zmluvných strán podľa odseku 5;

| d) | kredity vydané v súvislosti s projektmi Únie podľa článku 24a. |
| --- | --- |

d)

kredity vydané v súvislosti s projektmi Únie podľa článku 24a.

2.   Jednotky uvedené v odseku 1 písm. a) a b) sa môžu použiť, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | pochádzajú zo štátu, ktorý je v čase ich použitia zmluvnou stranou Parížskej dohody; |
| --- | --- |

a)

pochádzajú zo štátu, ktorý je v čase ich použitia zmluvnou stranou Parížskej dohody;

| b) | pochádzajú zo štátu, ktorý je uvedený v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 ako krajina zapojená do systému kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) organizácie ICAO. Táto podmienka sa neuplatňuje vo vzťahu k emisiám uvoľneným pred rokom 2027 a neuplatňuje sa ani na najmenej rozvinuté krajiny alebo malé ostrovné rozvojové štáty, ako ich vymedzuje Organizácia Spojených národov, s výnimkou tých štátov, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje. |
| --- | --- |

b)

pochádzajú zo štátu, ktorý je uvedený v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 ako krajina zapojená do systému kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) organizácie ICAO. Táto podmienka sa neuplatňuje vo vzťahu k emisiám uvoľneným pred rokom 2027 a neuplatňuje sa ani na najmenej rozvinuté krajiny alebo malé ostrovné rozvojové štáty, ako ich vymedzuje Organizácia Spojených národov, s výnimkou tých štátov, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje.

3.   Jednotky uvedené v odseku 1 písm. a), b) a c) sa môžu použiť, ak sú zavedené opatrenia na schvaľovanie zúčastnenými stranami, vykonané včasné úpravy podávania správ o antropogénnych emisiách zo zdrojov a ich odstraňovaní záchytmi, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne stanovené príspevky zúčastnených strán, ako aj na zabránenie dvojitému započítaniu a čistému nárastu globálnych emisií.

Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa stanovujú podrobné požiadavky na opatrenia uvedené v prvom pododseku tohto odseku, ktoré môžu zahŕňať požiadavky na podávanie správ a register, a na uvedenie štátov alebo programov, ktoré uplatňujú uvedené opatrenia, v zoznamoch. V uvedených opatreniach sa zohľadní flexibilita poskytovaná najmenej rozvinutým krajinám a malým ostrovným rozvojovým štátom v súlade s odsekom 2 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.“

| b) | odsek 4 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

b)

odsek 4 sa vypúšťa;

| c) | dopĺňa sa tento odsek:

  „8.   Komisia prijme vykonávacie akty, v ktorých uvedie jednotky, ktoré Rada ICAO považuje za oprávnené a ktoré spĺňajú podmienky stanovené v odsekoch 2 a 3 tohto článku. Komisia v prípade potreby prijme aj vykonávacie akty na aktualizáciu tohto zoznamu. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.“ |
| --- | --- |

c)

dopĺňa sa tento odsek:

„8.   Komisia prijme vykonávacie akty, v ktorých uvedie jednotky, ktoré Rada ICAO považuje za oprávnené a ktoré spĺňajú podmienky stanovené v odsekoch 2 a 3 tohto článku. Komisia v prípade potreby prijme aj vykonávacie akty na aktualizáciu tohto zoznamu. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.“

| 6. | Článok 12 sa mení takto:






  a) | odsek 6 nahrádza takto:

  „6.   V súlade s metodikou stanovenou vo vykonávacom akte uvedenom v odseku 8 tohto článku členské štáty každý rok vypočítajú požiadavky na kompenzáciu za predchádzajúci kalendárny rok v súvislosti s letmi do štátov, zo štátov a medzi štátmi, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3, a v súvislosti s letmi medzi Švajčiarskom alebo Spojeným kráľovstvom a štátmi, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3, a každoročne do 30. novembra informujú prevádzkovateľov lietadiel.
  V súlade s metodikou stanovenou vo vykonávacom akte uvedenom v odseku 8 tohto článku členské štáty vypočítajú aj celkové konečné kompenzačné požiadavky pre dané obdobie plnenia podmienok systému CORSIA a do 30. novembra roku nasledujúceho po poslednom roku príslušného obdobia dodržiavania predpisov CORSIA informujú prevádzkovateľov lietadiel, ktorí spĺňajú podmienky stanovené v treťom pododseku tohto odseku, o týchto požiadavkách.
  Členské štáty informujú tých prevádzkovateľov lietadiel, ktorí spĺňajú všetky nasledujúce podmienky, o úrovni kompenzácie:






  a) | prevádzkovatelia lietadla sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí daného členského štátu; a |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Článok 12 sa mení takto:

a)

odsek 6 nahrádza takto:

„6.   V súlade s metodikou stanovenou vo vykonávacom akte uvedenom v odseku 8 tohto článku členské štáty každý rok vypočítajú požiadavky na kompenzáciu za predchádzajúci kalendárny rok v súvislosti s letmi do štátov, zo štátov a medzi štátmi, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3, a v súvislosti s letmi medzi Švajčiarskom alebo Spojeným kráľovstvom a štátmi, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3, a každoročne do 30. novembra informujú prevádzkovateľov lietadiel.

V súlade s metodikou stanovenou vo vykonávacom akte uvedenom v odseku 8 tohto článku členské štáty vypočítajú aj celkové konečné kompenzačné požiadavky pre dané obdobie plnenia podmienok systému CORSIA a do 30. novembra roku nasledujúceho po poslednom roku príslušného obdobia dodržiavania predpisov CORSIA informujú prevádzkovateľov lietadiel, ktorí spĺňajú podmienky stanovené v treťom pododseku tohto odseku, o týchto požiadavkách.

Členské štáty informujú tých prevádzkovateľov lietadiel, ktorí spĺňajú všetky nasledujúce podmienky, o úrovni kompenzácie:

a)

prevádzkovatelia lietadla sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí daného členského štátu; a

| b) | ročne produkuje emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700 kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I, okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte, vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu, a to od 1. januára 2021. |
| --- | --- |

b)

ročne produkuje emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700 kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v prílohe I, okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte, vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu, a to od 1. januára 2021.

Na účely prvého pododseku písm. b) sa neberú do úvahy emisie CO2 z týchto typov letov:

| i) | štátne lety; |
| --- | --- |

i)

štátne lety;

| ii) | humanitárne lety; |
| --- | --- |

ii)

humanitárne lety;

| iii) | lety na zdravotnícke účely; |
| --- | --- |

iii)

lety na zdravotnícke účely;

| iv) | vojenské lety; |
| --- | --- |

iv)

vojenské lety;

| v) | protipožiarne lety; |
| --- | --- |

v)

protipožiarne lety;

| vi) | lety pred humanitárnym letom, letom na zdravotnícke účely alebo protipožiarnym letom, alebo po uvedených letoch, za predpokladu, že takéto lety sa uskutočnili tým istým lietadlom a boli potrebné na vykonávanie súvisiacich humanitárnych, zdravotníckych alebo protipožiarnych činností alebo na premiestnenie lietadla po týchto činnostiach na jeho ďalšiu činnosť.“ |
| --- | --- |

vi)

lety pred humanitárnym letom, letom na zdravotnícke účely alebo protipožiarnym letom, alebo po uvedených letoch, za predpokladu, že takéto lety sa uskutočnili tým istým lietadlom a boli potrebné na vykonávanie súvisiacich humanitárnych, zdravotníckych alebo protipožiarnych činností alebo na premiestnenie lietadla po týchto činnostiach na jeho ďalšiu činnosť.“

| b) | dopĺňajú sa tieto odseky:

  „8.   Výpočet kompenzačných požiadaviek uvedených v odseku 6 tohto článku na účely systému CORSIA sa vykonáva v súlade s metodikou, ktorú stanoví Komisia, pokiaľ ide o lety do štátov, zo štátov a medzi štátmi, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3, a lety medzi Švajčiarskom alebo Spojeným kráľovstvom a štátmi, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3.
  Komisia prijme vykonávacie akty, v ktorých spresní metodiku pre výpočet kompenzačných povinností pre prevádzkovateľov lietadiel uvedených v prvom pododseku tohto odseku.
  V uvedených vykonávacích aktoch sa podrobnejšie opíše najmä uplatňovanie požiadaviek vyplývajúcich z príslušných ustanovení tejto smernice, najmä z článkov 3c, 11a, 12 a 25a, a pokiaľ je to možné vzhľadom na príslušné ustanovenia tejto smernice, z medzinárodných noriem a odporúčaných postupov v oblasti ochrany životného prostredia pre systém CORSIA (CORSIA SARP).
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2 Prvý takýto vykonávací akt sa prijme do 30. júna 2024.


  9.   Prevádzkovatelia lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, zrušia jednotky uvedené v článku 11a len v súvislosti s množstvom, ktoré tento členský štát oznámil v súlade s odsekom 6 za príslušné obdobie plnenia podmienok systému CORSIA. Zrušenie sa vykoná do 31. januára 2025 v prípade emisií v období rokov 2021 až 2023 a do 31. januára 2028 v prípade emisií v období rokov 2024 až 2026.“ |
| --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„8.   Výpočet kompenzačných požiadaviek uvedených v odseku 6 tohto článku na účely systému CORSIA sa vykonáva v súlade s metodikou, ktorú stanoví Komisia, pokiaľ ide o lety do štátov, zo štátov a medzi štátmi, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3, a lety medzi Švajčiarskom alebo Spojeným kráľovstvom a štátmi, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3.

Komisia prijme vykonávacie akty, v ktorých spresní metodiku pre výpočet kompenzačných povinností pre prevádzkovateľov lietadiel uvedených v prvom pododseku tohto odseku.

V uvedených vykonávacích aktoch sa podrobnejšie opíše najmä uplatňovanie požiadaviek vyplývajúcich z príslušných ustanovení tejto smernice, najmä z článkov 3c, 11a, 12 a 25a, a pokiaľ je to možné vzhľadom na príslušné ustanovenia tejto smernice, z medzinárodných noriem a odporúčaných postupov v oblasti ochrany životného prostredia pre systém CORSIA (CORSIA SARP).

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2 Prvý takýto vykonávací akt sa prijme do 30. júna 2024.

9.   Prevádzkovatelia lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, zrušia jednotky uvedené v článku 11a len v súvislosti s množstvom, ktoré tento členský štát oznámil v súlade s odsekom 6 za príslušné obdobie plnenia podmienok systému CORSIA. Zrušenie sa vykoná do 31. januára 2025 v prípade emisií v období rokov 2021 až 2023 a do 31. januára 2028 v prípade emisií v období rokov 2024 až 2026.“

| 7. | Do článku 14 sa dopĺňajú tieto odseky:

  „5.   Prevádzkovatelia lietadiel podajú raz ročne správu o vplyvoch leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, ktoré sa vyskytnú od 1. januára 2025. Komisia na uvedený účel prijme do 31. augusta 2024 vykonávací akt podľa odseku 1 s cieľom zahrnúť vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, do rámca monitorovania, nahlasovania a overovania. Uvedený rámec monitorovania, nahlasovania a overovania obsahuje minimálne dostupné trojrozmerné údaje o trajektórii lietadla a vlhkosti a teplote okolia, aby bolo možné určiť ekvivalent CO2 na jeden let. Komisia v závislosti od dostupných zdrojov zabezpečí, aby boli uvedené nástroje dostupné na uľahčenie a v čo najväčšej možnej miere na automatizáciu monitorovania, nahlasovania a overovania s cieľom minimalizovať akúkoľvek administratívnu záťaž.
  Od 1. januára 2025 členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ lietadiel monitoroval a nahlasoval príslušnému orgánu vplyvy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, z každého lietadla, ktoré prevádzkuje počas každého kalendárneho roka, po skončení každého roka v súlade s vykonávacími aktmi uvedenými v odseku 1.
  Komisia každoročne od roku 2026 ako súčasť správy uvedenej v článku 10 ods. 5 predloží správu o výsledkoch uplatňovania rámca monitorovania, nahlasovania a overovania uvedeného v prvom pododseku tohto odseku.
  Komisia do 31. decembra 2027 na základe výsledkov uplatňovania rámca monitorovania, nahlasovania a overovania vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, predloží správu a podľa potreby legislatívny návrh po tom, ako najprv vykoná posúdenie vplyvu, s cieľom zmierniť vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2 rozšírením rozsahu pôsobnosti EU ETS tak, aby zahŕňal vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2.


  6.   Komisia uverejní aspoň tieto súhrnné ročné údaje o emisiách z činností leteckej dopravy nahlásené členským štátom alebo zaslané Komisii v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/2066 (*3) a článkom 7 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1603 (*4) najneskôr tri mesiace po príslušnej lehote na podávanie správ a užívateľsky ústretovým spôsobom:






  a) | na dvojicu letísk v rámci EHP:






  i) | emisie zo všetkých letov; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Do článku 14 sa dopĺňajú tieto odseky:

„5.   Prevádzkovatelia lietadiel podajú raz ročne správu o vplyvoch leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, ktoré sa vyskytnú od 1. januára 2025. Komisia na uvedený účel prijme do 31. augusta 2024 vykonávací akt podľa odseku 1 s cieľom zahrnúť vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, do rámca monitorovania, nahlasovania a overovania. Uvedený rámec monitorovania, nahlasovania a overovania obsahuje minimálne dostupné trojrozmerné údaje o trajektórii lietadla a vlhkosti a teplote okolia, aby bolo možné určiť ekvivalent CO2 na jeden let. Komisia v závislosti od dostupných zdrojov zabezpečí, aby boli uvedené nástroje dostupné na uľahčenie a v čo najväčšej možnej miere na automatizáciu monitorovania, nahlasovania a overovania s cieľom minimalizovať akúkoľvek administratívnu záťaž.

Od 1. januára 2025 členské štáty zabezpečia, aby každý prevádzkovateľ lietadiel monitoroval a nahlasoval príslušnému orgánu vplyvy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, z každého lietadla, ktoré prevádzkuje počas každého kalendárneho roka, po skončení každého roka v súlade s vykonávacími aktmi uvedenými v odseku 1.

Komisia každoročne od roku 2026 ako súčasť správy uvedenej v článku 10 ods. 5 predloží správu o výsledkoch uplatňovania rámca monitorovania, nahlasovania a overovania uvedeného v prvom pododseku tohto odseku.

Komisia do 31. decembra 2027 na základe výsledkov uplatňovania rámca monitorovania, nahlasovania a overovania vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, predloží správu a podľa potreby legislatívny návrh po tom, ako najprv vykoná posúdenie vplyvu, s cieľom zmierniť vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2 rozšírením rozsahu pôsobnosti EU ETS tak, aby zahŕňal vplyvy leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2.

6.   Komisia uverejní aspoň tieto súhrnné ročné údaje o emisiách z činností leteckej dopravy nahlásené členským štátom alebo zaslané Komisii v súlade s vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/2066 (*3) a článkom 7 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1603 (*4) najneskôr tri mesiace po príslušnej lehote na podávanie správ a užívateľsky ústretovým spôsobom:

a)

na dvojicu letísk v rámci EHP:

i)

emisie zo všetkých letov;

| ii) | celkový počet letov; |
| --- | --- |

ii)

celkový počet letov;

| iii) | celkový počet cestujúcich; |
| --- | --- |

iii)

celkový počet cestujúcich;

| iv) | typy lietadiel; |
| --- | --- |

iv)

typy lietadiel;

| b) | na prevádzkovateľa lietadla:






  i) | údaje o emisiách z letov v rámci EHP, z letov s odletom z EHP, z letov prichádzajúcich do EHP a z letov medzi dvoma tretími krajinami v členení podľa dvojice štátov a údaje o emisiách, na ktoré sa vzťahuje povinnosť zrušiť oprávnené emisné jednotky systému CORSIA; |
| --- | --- | --- |

b)

na prevádzkovateľa lietadla:

i)

údaje o emisiách z letov v rámci EHP, z letov s odletom z EHP, z letov prichádzajúcich do EHP a z letov medzi dvoma tretími krajinami v členení podľa dvojice štátov a údaje o emisiách, na ktoré sa vzťahuje povinnosť zrušiť oprávnené emisné jednotky systému CORSIA;

| ii) | suma kompenzačných požiadaviek vypočítaná podľa článku 12 ods. 8; |
| --- | --- |

ii)

suma kompenzačných požiadaviek vypočítaná podľa článku 12 ods. 8;

| iii) | suma a druh kreditov podľa článku 11a použitých na dodržanie kompenzačných požiadaviek prevádzkovateľa lietadla uvedených v bode ii) tohto písmena; |
| --- | --- |

iii)

suma a druh kreditov podľa článku 11a použitých na dodržanie kompenzačných požiadaviek prevádzkovateľa lietadla uvedených v bode ii) tohto písmena;

| iv) | množstvo a druh použitých palív, pre ktoré je emisný faktor nula podľa tejto smernice alebo ktoré oprávňujú prevádzkovateľa lietadla na získanie kvót podľa článku 3c ods. 6 |
| --- | --- |

iv)

množstvo a druh použitých palív, pre ktoré je emisný faktor nula podľa tejto smernice alebo ktoré oprávňujú prevádzkovateľa lietadla na získanie kvót podľa článku 3c ods. 6

V prípade písmen a) a b) prvého pododseku za osobitných okolností, keď prevádzkovateľ lietadla pôsobí na veľmi obmedzenom počte dvojíc letísk alebo na veľmi obmedzenom počte dvojíc štátov, na ktoré sa vzťahujú kompenzačné požiadavky, alebo na veľmi obmedzenom počte dvojíc štátov, na ktoré sa nevzťahujú kompenzačné požiadavky, prevádzkovateľ lietadla môže požiadať riadiaci členský štát, aby takéto údaje nezverejňoval na úrovni prevádzkovateľa lietadla, pričom vysvetlí, prečo by sa zverejnenie považovalo za poškodenie jeho obchodných záujmov. Na základe uvedenej žiadosti môže riadiaci členský štát požiadať Komisiu, aby zverejňovala uvedené údaje na vyššej úrovni agregácie. Komisia rozhodne o tejto žiadosti.

(*3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 (Ú. v. EÚ L 334, 31.12.2018, s. 1)."

*3

(*4)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1603 z 18. júla 2019, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokiaľ ide o opatrenia prijaté Medzinárodnou organizáciou civilného letectva na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií z leteckej dopravy na účely vykonávania globálneho trhového opatrenia (Ú. v. EÚ L 250, 30.9.2019, s. 10).“
  "

*4

| 8. | Článok 18a sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Ak sa počas prvých dvoch rokov akéhokoľvek obdobia uvedeného v článku 13 žiadne zo započítaných emisií z leteckej dopravy spôsobených letmi uskutočňovanými prevádzkovateľom lietadiel, ktorý patrí do pôsobnosti odseku 1 písm. b) tohto článku, nepridelia jeho riadiacemu členskému štátu, prevádzkovateľ lietadiel sa na ďalšie obdobie prevedie pod iný riadiaci členský štát. Novým riadiacim členským štátom je členský štát s najväčším odhadovaným započítaným množstvom emisií z leteckej dopravy spôsobených letmi, ktoré uskutočňoval prevádzkovateľ lietadiel počas prvých dvoch rokov predchádzajúceho obdobia.“
  ; |
| --- | --- | --- |

8.

Článok 18a sa mení takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Ak sa počas prvých dvoch rokov akéhokoľvek obdobia uvedeného v článku 13 žiadne zo započítaných emisií z leteckej dopravy spôsobených letmi uskutočňovanými prevádzkovateľom lietadiel, ktorý patrí do pôsobnosti odseku 1 písm. b) tohto článku, nepridelia jeho riadiacemu členskému štátu, prevádzkovateľ lietadiel sa na ďalšie obdobie prevedie pod iný riadiaci členský štát. Novým riadiacim členským štátom je členský štát s najväčším odhadovaným započítaným množstvom emisií z leteckej dopravy spôsobených letmi, ktoré uskutočňoval prevádzkovateľ lietadiel počas prvých dvoch rokov predchádzajúceho obdobia.“

| b) | v odseku 3 sa písmeno b) nahrádza takto:






  „b) | od roku 2024 aspoň každé dva roky aktualizuje uvedený zoznam s cieľom zaradiť do neho prevádzkovateľov lietadiel, ktorí následne vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I. Ak prevádzkovateľ lietadla nevykonával činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I počas štyroch po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov predchádzajúcich aktualizácii zoznamu, tento prevádzkovateľ lietadla sa nezaradí do zoznamu.“ |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 3 sa písmeno b) nahrádza takto:

„b)

od roku 2024 aspoň každé dva roky aktualizuje uvedený zoznam s cieľom zaradiť do neho prevádzkovateľov lietadiel, ktorí následne vykonávali činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I. Ak prevádzkovateľ lietadla nevykonával činnosť leteckej dopravy uvedenú v prílohe I počas štyroch po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov predchádzajúcich aktualizácii zoznamu, tento prevádzkovateľ lietadla sa nezaradí do zoznamu.“

| 9. | Článok 25a sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Únia a jej členské štáty sa naďalej usilujú o dosiahnutie dohôd o globálnych opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy, v súlade s cieľmi nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody. Na základe takýchto dohôd Komisia zváži, či sú potrebné zmeny tejto smernice v rozsahu, v akom sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel.“
  ; |
| --- | --- | --- |

9.

Článok 25a sa mení takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Únia a jej členské štáty sa naďalej usilujú o dosiahnutie dohôd o globálnych opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy, v súlade s cieľmi nariadenia (EÚ) 2021/1119 a Parížskej dohody. Na základe takýchto dohôd Komisia zváži, či sú potrebné zmeny tejto smernice v rozsahu, v akom sa vzťahuje na prevádzkovateľov lietadiel.“

| b) | dopĺňajú sa tieto odseky:

  „3.   Komisia prijme vykonávací akt, v ktorom sa uvedie zoznam štátov iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely tejto smernice, pričom rok 2019 je referenčným rokom pre roky 2021 až 2023 a referenčnú hodnotu pre každý rok od roku 2024 predstavuje 85 % emisií v roku 2019. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.


  4.   Pokiaľ ide o emisie uvoľnené do 31. decembra 2026 z letov do štátov alebo zo štátov uvedených vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3 tohto článku, od prevádzkovateľov lietadiel sa nevyžaduje, aby v súvislosti s uvedenými emisiami odovzdávali kvóty v súlade s článkom 12 ods. 3.


  5.   Pokiaľ ide o emisie uvoľnené do 31. decembra 2026 z letov medzi EHP a štátmi, ktoré nie sú uvedené v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3, iných ako letov do Švajčiarska a Spojeného kráľovstva, od prevádzkovateľov lietadiel sa nevyžaduje, aby v súvislosti s uvedenými emisiami odovzdávali kvóty v súlade s článkom 12 ods. 3.


  6.   Pokiaľ ide o emisie z letov do najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov vymedzených Organizáciou Spojených národov, iných ako štáty, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3 tohto článku, a iných ako štáty, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje, ako aj z letov z takýchto krajín, od prevádzkovateľov lietadiel sa nevyžaduje, aby v súvislosti s uvedenými emisiami odovzdávali kvóty v súlade s článkom 12 ods. 3.


  7.   Ak Komisia zistí, že došlo k výraznému narušeniu hospodárskej súťaže, ako je narušenie hospodárskej súťaže spôsobené treťou krajinou uplatňujúcou systém CORSIA menej prísnym spôsobom vo svojom vnútroštátnom práve alebo neuplatňujúcou ustanovenia systému CORSIA u všetkých prevádzkovateľov lietadiel rovnako, čo poškodzuje prevádzkovateľov lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa títo prevádzkovatelia lietadiel oslobodia od kompenzačných požiadaviek, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 9, pokiaľ ide o emisie z letov do takýchto štátov a z nich. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.


  8.   Ak prevádzkovatelia lietadiel, ktorí sú držitelia osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, prevádzkujú lety medzi dvoma rôznymi štátmi uvedenými v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3 tohto článku vrátane letov, ktoré sa uskutočňujú medzi Švajčiarskom, Spojeným kráľovstvom a štátmi uvedenými v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3 tohto článku, a ak tieto štáty umožňujú prevádzkovateľom lietadiel používať iné jednotky než tie, ktoré sú uvedené v zozname prijatom podľa článku 11a ods. 8, Komisia je splnomocnená prijať vykonávacie akty, ktorými sa týmto prevádzkovateľom lietadiel umožní používať typy jednotiek nad rámec tých, ktoré sú uvedené v danom zozname, alebo sa títo prevádzkovatelia oslobodia od podmienok článku 11a ods. 2 a 3 týkajúcich sa emisií z takýchto letov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.“ |
| --- | --- |

b)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„3.   Komisia prijme vykonávací akt, v ktorom sa uvedie zoznam štátov iných ako krajiny EHP, Švajčiarsko a Spojené kráľovstvo, ktoré sa považujú za krajiny uplatňujúce systém CORSIA na účely tejto smernice, pričom rok 2019 je referenčným rokom pre roky 2021 až 2023 a referenčnú hodnotu pre každý rok od roku 2024 predstavuje 85 % emisií v roku 2019. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

4.   Pokiaľ ide o emisie uvoľnené do 31. decembra 2026 z letov do štátov alebo zo štátov uvedených vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3 tohto článku, od prevádzkovateľov lietadiel sa nevyžaduje, aby v súvislosti s uvedenými emisiami odovzdávali kvóty v súlade s článkom 12 ods. 3.

5.   Pokiaľ ide o emisie uvoľnené do 31. decembra 2026 z letov medzi EHP a štátmi, ktoré nie sú uvedené v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3, iných ako letov do Švajčiarska a Spojeného kráľovstva, od prevádzkovateľov lietadiel sa nevyžaduje, aby v súvislosti s uvedenými emisiami odovzdávali kvóty v súlade s článkom 12 ods. 3.

6.   Pokiaľ ide o emisie z letov do najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných rozvojových štátov vymedzených Organizáciou Spojených národov, iných ako štáty, ktoré sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3 tohto článku, a iných ako štáty, ktorých HDP na obyvateľa sa rovná priemeru Únie alebo ho prevyšuje, ako aj z letov z takýchto krajín, od prevádzkovateľov lietadiel sa nevyžaduje, aby v súvislosti s uvedenými emisiami odovzdávali kvóty v súlade s článkom 12 ods. 3.

7.   Ak Komisia zistí, že došlo k výraznému narušeniu hospodárskej súťaže, ako je narušenie hospodárskej súťaže spôsobené treťou krajinou uplatňujúcou systém CORSIA menej prísnym spôsobom vo svojom vnútroštátnom práve alebo neuplatňujúcou ustanovenia systému CORSIA u všetkých prevádzkovateľov lietadiel rovnako, čo poškodzuje prevádzkovateľov lietadiel, ktorí sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa títo prevádzkovatelia lietadiel oslobodia od kompenzačných požiadaviek, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 9, pokiaľ ide o emisie z letov do takýchto štátov a z nich. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

8.   Ak prevádzkovatelia lietadiel, ktorí sú držitelia osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí tohto členského štátu, prevádzkujú lety medzi dvoma rôznymi štátmi uvedenými v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3 tohto článku vrátane letov, ktoré sa uskutočňujú medzi Švajčiarskom, Spojeným kráľovstvom a štátmi uvedenými v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa odseku 3 tohto článku, a ak tieto štáty umožňujú prevádzkovateľom lietadiel používať iné jednotky než tie, ktoré sú uvedené v zozname prijatom podľa článku 11a ods. 8, Komisia je splnomocnená prijať vykonávacie akty, ktorými sa týmto prevádzkovateľom lietadiel umožní používať typy jednotiek nad rámec tých, ktoré sú uvedené v danom zozname, alebo sa títo prevádzkovatelia oslobodia od podmienok článku 11a ods. 2 a 3 týkajúcich sa emisií z takýchto letov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.“

| 10. | Články 28a a 28b sa nahrádzajú takto:

  „Článok 28a
  Odchýlky uplatniteľné pred povinným vykonávaním globálneho trhového opatrenia ICAO

  1.   Odchylne od článku 12 ods. 3, článku 14 ods. 3 a článku 16 považujú členské štáty požiadavky stanovené v uvedených ustanoveniach za splnené a neprijmú žiadne opatrenia proti prevádzkovateľom lietadiel, pokiaľ ide o:






  a) | všetky emisie z letov na letiská nachádzajúce sa v štátoch mimo EHP a z týchto letísk, s výnimkou letov na letiská nachádzajúce sa v Spojenom kráľovstve alebo vo Švajčiarsku, v každom kalendárnom roku od 1. januára 2021 do 31. decembra 2026, s výhradou preskúmania uvedeného v článku 28b; |
| --- | --- | --- |

10.

Články 28a a 28b sa nahrádzajú takto:

„Článok 28a

Odchýlky uplatniteľné pred povinným vykonávaním globálneho trhového opatrenia ICAO

1.   Odchylne od článku 12 ods. 3, článku 14 ods. 3 a článku 16 považujú členské štáty požiadavky stanovené v uvedených ustanoveniach za splnené a neprijmú žiadne opatrenia proti prevádzkovateľom lietadiel, pokiaľ ide o:

a)

všetky emisie z letov na letiská nachádzajúce sa v štátoch mimo EHP a z týchto letísk, s výnimkou letov na letiská nachádzajúce sa v Spojenom kráľovstve alebo vo Švajčiarsku, v každom kalendárnom roku od 1. januára 2021 do 31. decembra 2026, s výhradou preskúmania uvedeného v článku 28b;

| b) | všetky emisie z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne v zmysle článku 349 ZFEÚ a letiskom nachádzajúcim sa v inom regióne EHP v každom kalendárnom roku od 1. januára 2013 do 31. decembra 2023, s výhradou preskúmania uvedeného v článku 28b. |
| --- | --- |

b)

všetky emisie z letov medzi letiskom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne v zmysle článku 349 ZFEÚ a letiskom nachádzajúcim sa v inom regióne EHP v každom kalendárnom roku od 1. januára 2013 do 31. decembra 2023, s výhradou preskúmania uvedeného v článku 28b.

Na účely článkov 11a, 12 a 14 sa overené emisie z iných letov než z letov uvedených v prvom pododseku tohto odseku považujú za overené emisie prevádzkovateľa lietadla.

2.   Odchylne od článku 3d ods. 3 sa množstvo kvót, s ktorými má každý členský štát obchodovať formou aukcie v období od 1. januára 2013 do 31. decembra 2026, znižuje tak, aby bolo v súlade s jeho podielom započítaných emisií z leteckej dopravy z letov, ktoré nepodliehajú odchýlkam stanoveným v odseku 1 písm. a) a b) tohto článku.

3.   Odchylne od článku 3g nemajú prevádzkovatelia lietadiel povinnosť predkladať plány monitorovania stanovujúce opatrenia na monitorovanie a nahlasovanie emisií v prípade letov, ktoré podliehajú odchýlkam stanoveným v odseku 1 písm. a) a b) tohto článku.

4.   Odchylne od článkov 3g, 12, 15 a 18a, pokiaľ sú celkové ročné emisie prevádzkovateľa lietadla nižšie ako 25 000 ton CO2 alebo celkové ročné emisie prevádzkovateľa lietadiel z letov, ktoré nie sú uvedené v písmenách a) a b) odseku 1 tohto článku, sú nižšie ako 3 000 ton CO2, jeho emisie sa považujú za overené emisie, ak sa tak stanoví pomocou nástroja pre malých producentov emisií, ktorý bol schválený podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 606/2010 (*5) a ktorý organizácia Eurocontrol naplnila údajmi zo svojho podporného nástroja ETS. Členské štáty môžu v prípade nekomerčných prevádzkovateľov lietadiel zaviesť zjednodušené postupy, pokiaľ takéto postupy neposkytujú nižšiu presnosť, než akú poskytuje nástroj pre malých producentov emisií.

5.   Odsek 1 tohto článku sa uplatňuje na krajiny, s ktorými sa dosiahla dohoda podľa článku 25 alebo 25a, a to iba v súlade s podmienkami takejto dohody.

Článok 28b

Podávanie správ a preskúmanie Komisiou týkajúce sa vykonávania globálneho trhového opatrenia ICAO

1.   Komisia predloží do 1. januára 2027 a potom každé tri roky po tomto dátume správu Európskemu parlamentu a Rade o pokroku v rokovaniach v rámci ICAO s cieľom vykonať globálne trhové opatrenie, ktoré sa má uplatňovať na emisie od roku 2021, a to najmä so zreteľom na:

| a) | príslušné nástroje ICAO vrátane noriem a odporúčaných postupov, ako aj pokrok pri vykonávaní všetkých prvkov súboru opatrení ICAO na dosiahnutie dlhodobého globálneho ambiciózneho cieľa prijatého na 41. zasadnutí zhromaždenia ICAO; |
| --- | --- |

a)

príslušné nástroje ICAO vrátane noriem a odporúčaných postupov, ako aj pokrok pri vykonávaní všetkých prvkov súboru opatrení ICAO na dosiahnutie dlhodobého globálneho ambiciózneho cieľa prijatého na 41. zasadnutí zhromaždenia ICAO;

| b) | odporúčania, ktoré schválila Rada ICAO a týkajú sa globálneho trhového opatrenia, vrátane prípadných zmien referenčných hodnôt; |
| --- | --- |

b)

odporúčania, ktoré schválila Rada ICAO a týkajú sa globálneho trhového opatrenia, vrátane prípadných zmien referenčných hodnôt;

| c) | vytvorenie globálneho registra; |
| --- | --- |

c)

vytvorenie globálneho registra;

| d) | vnútroštátne opatrenia, prijaté tretími krajinami na vykonávanie globálneho trhového opatrenia, ktoré sa majú uplatňovať na emisie od roku 2021; |
| --- | --- |

d)

vnútroštátne opatrenia, prijaté tretími krajinami na vykonávanie globálneho trhového opatrenia, ktoré sa majú uplatňovať na emisie od roku 2021;

| e) | úroveň účasti tretích krajín na kompenzácii v rámci systému CORSIA vrátane dôsledkov ich výhrad, pokiaľ ide o takúto účasť; a |
| --- | --- |

e)

úroveň účasti tretích krajín na kompenzácii v rámci systému CORSIA vrátane dôsledkov ich výhrad, pokiaľ ide o takúto účasť; a

| f) | ďalší relevantný medzinárodný vývoj a uplatniteľné nástroje, ako aj pokrok pri znižovaní celkových vplyvov leteckej dopravy na zmenu klímy. |
| --- | --- |

f)

ďalší relevantný medzinárodný vývoj a uplatniteľné nástroje, ako aj pokrok pri znižovaní celkových vplyvov leteckej dopravy na zmenu klímy.

Komisia v súlade s globálnym hodnotením Parížskej dohody podá správu aj o úsilí splniť dlhodobý globálny ambiciózny cieľ odvetvia leteckej dopravy spočívajúci v tom, aby sa do roku 2050 znížili úrovne emisií CO2 z leteckej dopravy na nulovú bilanciu, čo sa posúdi na základe kritérií uvedených v písmenách a) až f) prvého pododseku.

2.   Do 1. júla 2026 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi environmentálnu integritu globálneho trhového opatrenia ICAO vrátane jeho všeobecnej ambície vo vzťahu k cieľom v rámci Parížskej dohody, miery účasti na kompenzácii v rámci systému CORSIA, jeho vynútiteľnosti, transparentnosti, sankcií za nedodržiavanie pravidiel, postupov pre účasť verejnosti, kvality kompenzačných kreditov, monitorovania, nahlasovania a overovania emisií, registrov, vyvodenia zodpovednosti, ako aj pravidiel používania biopalív. Komisia uverejní túto správu tiež do 1. júla 2026.

3.   K správe Komisie uvedenej v odseku 2 sa podľa potreby pripojí legislatívny návrh na zmenu tejto smernice spôsobom, ktorý je v súlade s teplotným cieľom Parížskej dohody, so záväzkom Únie znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2030 a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050, aby sa zachovala environmentálna integrita a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy. Sprievodný návrh podľa potreby zahŕňa uplatňovanie EU ETS na odlety z letísk nachádzajúcich sa v štátoch EHP na letiská nachádzajúce sa mimo EHP od januára 2027 a vylučuje prichádzajúce lety z letísk nachádzajúcich sa mimo EHP, ak zo správy uvedenej v odseku 2 vyplýva, že:

| a) | zhromaždenie ICAO do 31. decembra 2025 neposilnilo systém CORSIA v súlade s dosiahnutím jeho dlhodobého globálneho ambiciózneho cieľa, aby sa splnili ciele Parížskej dohody; alebo |
| --- | --- |

a)

zhromaždenie ICAO do 31. decembra 2025 neposilnilo systém CORSIA v súlade s dosiahnutím jeho dlhodobého globálneho ambiciózneho cieľa, aby sa splnili ciele Parížskej dohody; alebo

| b) | štáty uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 predstavujú menej ako 70 % emisií z medzinárodnej leteckej dopravy na základe najnovších dostupných údajov. |
| --- | --- |

b)

štáty uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 predstavujú menej ako 70 % emisií z medzinárodnej leteckej dopravy na základe najnovších dostupných údajov.

Sprievodný návrh tiež podľa potreby umožní prevádzkovateľom lietadiel odpočítať akékoľvek vzniknuté náklady z kompenzácie v systéme CORSIA na týchto trasách s cieľom zabrániť dvojitému spoplatňovaniu. Ak podmienky uvedené v písmenách a) a b) prvého pododseku tohto odseku nie sú splnené, návrhom sa podľa potreby zmení táto smernica tak, aby sa EU ETS naďalej uplatňoval len na lety v rámci EHP, na lety do Švajčiarska a do Spojeného kráľovstva a na lety do štátov, ktoré nie sú uvedené vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3

(*5)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 606/2010 z 9. júla 2010 o schválení zjednodušeného nástroja na odhadovanie spotreby paliva prevádzkovateľov lietadiel s nízkym množstvom emisií, ktorý vytvorila Európska organizácia pre bezpečnosť letovej prevádzky (Eurocontrol) (Ú. v. EÚ L 175, 10.7.2010, s. 25).“
  "

*5

| 11. | V článku 30 sa dopĺňa tento odsek:

  „8.   V roku 2026 Komisia zahrnie do správy stanovenej v článku 10 ods. 5 tieto prvky:






  a) | hodnotenie vplyvov letov kratších ako 1 000 km na životné prostredie a klímu a zváženie možností na zníženie týchto vplyvov vrátane preskúmania dostupných alternatívnych spôsobov verejnej dopravy a zvýšeného využívania udržateľných leteckých palív; |
| --- | --- | --- |

11.

V článku 30 sa dopĺňa tento odsek:

„8.   V roku 2026 Komisia zahrnie do správy stanovenej v článku 10 ods. 5 tieto prvky:

a)

hodnotenie vplyvov letov kratších ako 1 000 km na životné prostredie a klímu a zváženie možností na zníženie týchto vplyvov vrátane preskúmania dostupných alternatívnych spôsobov verejnej dopravy a zvýšeného využívania udržateľných leteckých palív;

| b) | hodnotenie vplyvov letov vykonávaných prevádzkovateľmi oslobodenými podľa písmena h) alebo k) položky „Letecká doprava“ v stĺpci „Činnosti“ v tabuľke prílohy I na životné prostredie a klímu a zváženie možností zníženia týchto vplyvov; |
| --- | --- |

b)

hodnotenie vplyvov letov vykonávaných prevádzkovateľmi oslobodenými podľa písmena h) alebo k) položky „Letecká doprava“ v stĺpci „Činnosti“ v tabuľke prílohy I na životné prostredie a klímu a zváženie možností zníženia týchto vplyvov;

| c) | hodnotenie sociálnych vplyvov tejto smernice v odvetví leteckej dopravy, a to aj na jeho pracovnú silu a ceny leteckej dopravy; a |
| --- | --- |

c)

hodnotenie sociálnych vplyvov tejto smernice v odvetví leteckej dopravy, a to aj na jeho pracovnú silu a ceny leteckej dopravy; a

| d) | hodnotenie leteckej prepojenosti ostrovov a vzdialených území vrátane zohľadnenia konkurencieschopnosti a úniku uhlíka, ako aj vplyvov na životné prostredie a klímu. |
| --- | --- |

d)

hodnotenie leteckej prepojenosti ostrovov a vzdialených území vrátane zohľadnenia konkurencieschopnosti a úniku uhlíka, ako aj vplyvov na životné prostredie a klímu.

Správa uvedená v článku 10 ods. 5 sa v prípade potreby zohľadní aj pri budúcej revízii tejto smernice.“

| 12. | Prílohy I a IV sa menia v súlade s prílohou k tejto smernici. |
| --- | --- |

12.

Prílohy I a IV sa menia v súlade s prílohou k tejto smernici.

Článok 2

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 2023. Znenie týchto opatrení bezodkladne oznámia Komisii.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných opatrení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Článok 4

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 10. mája 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predsedníčka

J. ROSWALL

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 152.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 301, 5.8.2022, s. 116.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 18. apríla 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 25. apríla 2023.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES z 19. novembra 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 8, 13.1.2009, s. 3).

5

(6)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

6

(7)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/954 z 25. júna 2020 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Medzinárodnej organizácii civilného letectva, pokiaľ ide o oznámenie dobrovoľnej účasti v systéme kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) od 1. januára 2021 a zvolenej možnosti výpočtu kompenzačných požiadaviek vzťahujúcich sa na prevádzkovateľov letúnov v rokoch 2021 – 2023 (Ú. v. EÚ L 212, 3.7.2020, s. 14).

7

(8)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/2027 z 29. novembra 2018 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva v súvislosti s prvým vydaním medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 25).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2392 z 13. decembra 2017, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES na účely pokračovania súčasných obmedzení rozsahu pôsobnosti v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy a na účely prípravy na vykonávanie globálneho trhového opatrenia od roku 2021 (Ú. v. EÚ L 350, 29.12.2017, s. 7).

12

(13)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 389/2013 z 2. mája 2013, ktorým sa zriaďuje register Únie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a ktorým sa zrušujú nariadenia Komisie (EÚ) č. 920/2010 a č. 1193/2011 (Ú. v. EÚ L 122, 3.5.2013, s. 1).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

14

(15)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

15

(16)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/136 z 18. januára 2023, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES, pokiaľ ide o oznamovanie kompenzácie v súvislosti s globálnym trhovým opatrením pre prevádzkovateľov lietadiel so sídlom v Únii (Ú. v. EÚ L 19, 20.1.2023, s. 1).

16

---

PRÍLOHA

| 1. | V prílohe I k smernici 2003/87/ES v tabuľke v stĺpci „Činnosti“ sa položka „Letecká doprava“ mení takto:






  a) | za prvý odsek sa vkladá tento odsek:

  „Lety medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v dvoch rôznych štátoch uvedených vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3, a lety medzi Švajčiarskom alebo Spojeným kráľovstvom a štátmi uvedenými vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 a na účely článku 12 ods. 6 a 8 a článku 28c akýkoľvek iný let medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v dvoch rôznych tretích krajinách, prevádzkované prevádzkovateľmi lietadiel, ktorí spĺňajú všetky tieto podmienky:






  a) | prevádzkovatelia lietadiel sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí daného členského štátu; a |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V prílohe I k smernici 2003/87/ES v tabuľke v stĺpci „Činnosti“ sa položka „Letecká doprava“ mení takto:

a)

za prvý odsek sa vkladá tento odsek:

„Lety medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v dvoch rôznych štátoch uvedených vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3, a lety medzi Švajčiarskom alebo Spojeným kráľovstvom a štátmi uvedenými vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 25a ods. 3 a na účely článku 12 ods. 6 a 8 a článku 28c akýkoľvek iný let medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v dvoch rôznych tretích krajinách, prevádzkované prevádzkovateľmi lietadiel, ktorí spĺňajú všetky tieto podmienky:

a)

prevádzkovatelia lietadiel sú držiteľmi osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom alebo sú registrovaní v členskom štáte vrátane najvzdialenejších regiónov, závislých území a oblastí daného členského štátu; a

| b) | ročne produkuje emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700 kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v tejto prílohe, okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte, vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu, a to od 1. januára 2021; na účely tohto písmena sa neberú do úvahy emisie z týchto typov letov:






  i) | štátne lety; |
| --- | --- | --- |

b)

ročne produkuje emisie CO2 vyššie než 10 000 ton v dôsledku využívania lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou vyššou než 5 700 kg, ktoré vykonávajú lety uvedené v tejto prílohe, okrem letov začínajúcich a končiacich v tom istom členskom štáte, vrátane najvzdialenejších regiónov toho istého členského štátu, a to od 1. januára 2021; na účely tohto písmena sa neberú do úvahy emisie z týchto typov letov:

i)

štátne lety;

| ii) | humanitárne lety; |
| --- | --- |

ii)

humanitárne lety;

| iii) | lety na zdravotnícke účely; |
| --- | --- |

iii)

lety na zdravotnícke účely;

| iv) | vojenské lety; |
| --- | --- |

iv)

vojenské lety;

| v) | protipožiarne lety; |
| --- | --- |

v)

protipožiarne lety;

| vi) | lety pred humanitárnym letom, letom na zdravotnícke účely alebo protipožiarnym letom, resp. po uvedených letoch, za predpokladu, že takéto lety sa uskutočnili tým istým lietadlom a boli potrebné na vykonávanie súvisiacich humanitárnych, zdravotníckych alebo protipožiarnych činností alebo na premiestnenie lietadla po týchto činnostiach na jeho ďalšiu činnosť.“; |
| --- | --- |

vi)

lety pred humanitárnym letom, letom na zdravotnícke účely alebo protipožiarnym letom, resp. po uvedených letoch, za predpokladu, že takéto lety sa uskutočnili tým istým lietadlom a boli potrebné na vykonávanie súvisiacich humanitárnych, zdravotníckych alebo protipožiarnych činností alebo na premiestnenie lietadla po týchto činnostiach na jeho ďalšiu činnosť.“;

| b) | v písmene i) sa číslica „30 000“ nahrádza číslicou „50 000“. |
| --- | --- |

b)

v písmene i) sa číslica „30 000“ nahrádza číslicou „50 000“.

| 2. | V prílohe IV časti B k smernici 2003/87/ES sa oddiel „Monitorovanie emisií oxidu uhličitého“ mení takto:






  a) | na koniec štvrtého odseku sa dopĺňa táto veta:

  „Emisný faktor pre letecký petrolej (Jet A1 alebo Jet A) je 3,16 (t CO2/t paliva).“; |
| --- | --- | --- |

2.

V prílohe IV časti B k smernici 2003/87/ES sa oddiel „Monitorovanie emisií oxidu uhličitého“ mení takto:

a)

na koniec štvrtého odseku sa dopĺňa táto veta:

„Emisný faktor pre letecký petrolej (Jet A1 alebo Jet A) je 3,16 (t CO2/t paliva).“;

| b) | za štvrtý odsek sa vkladá tento odsek:

  „Emisie z palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu využívajúce vodík z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001 sa pre prevádzkovateľov lietadiel, ktorí ich používajú, hodnotia ako nulové emisie až do prijatia vykonávacieho aktu podľa článku 14 ods. 1 tejto smernice.“ |
| --- | --- |

b)

za štvrtý odsek sa vkladá tento odsek:

„Emisie z palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu využívajúce vodík z obnoviteľných zdrojov v súlade s článkom 25 smernice (EÚ) 2018/2001 sa pre prevádzkovateľov lietadiel, ktorí ich používajú, hodnotia ako nulové emisie až do prijatia vykonávacieho aktu podľa článku 14 ods. 1 tejto smernice.“

---

| 16.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 130/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 130/134

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/959

z 10. mája 2023,

ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Parížska dohoda (4) bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu 13. novembra 2021 v rámci UNFCCC, v ktorom konferencia strán UNFCCC slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody uznáva, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší pri zvýšení teploty o 1,5 °C v porovnaní s 2 °C, a je odhodlaná pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda (4) bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli na plnení záväzku udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu 13. novembra 2021 v rámci UNFCCC, v ktorom konferencia strán UNFCCC slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody uznáva, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší pri zvýšení teploty o 1,5 °C v porovnaní s 2 °C, a je odhodlaná pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C.

| (2) | Potreba zachovať cieľ Parížskej dohody na úrovni 1,5 °C sa stala ešte naliehavejšou po zisteniach Medzivládneho panelu o zmene klímy v jeho šiestej hodnotiacej správe že globálne otepľovanie možno obmedziť na 1,5 °C len vtedy, ak sa v tomto desaťročí okamžite dosiahne výrazné a trvalé zníženie globálnych emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(2)

Potreba zachovať cieľ Parížskej dohody na úrovni 1,5 °C sa stala ešte naliehavejšou po zisteniach Medzivládneho panelu o zmene klímy v jeho šiestej hodnotiacej správe že globálne otepľovanie možno obmedziť na 1,5 °C len vtedy, ak sa v tomto desaťročí okamžite dosiahne výrazné a trvalé zníženie globálnych emisií skleníkových plynov.

| (3) | Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“). |
| --- | --- |

(3)

Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“).

| (4) | Európska zelená dohoda je kombináciou komplexného súboru opatrení a iniciatív, ktoré sa vzájomne posilňujú a sú zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a stanovuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje a kde hospodársky rast nezávisí od ich využívania. Jej cieľom je takisto ochraňovať, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia vplýva na pracovníkov z rôznych odvetví rôznymi spôsobmi. Uvedená transformácia má zároveň aspekty rodovej rovnosti, ako aj osobitný dosah na niektoré znevýhodnené a zraniteľné skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom a osoby a domácnosti s nízkymi a nižšími strednými príjmami. Tiež predstavuje väčšie výzvy pre niektoré regióny, najmä štrukturálne znevýhodnené a okrajové regióny, ako aj ostrovy. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

(4)

Európska zelená dohoda je kombináciou komplexného súboru opatrení a iniciatív, ktoré sa vzájomne posilňujú a sú zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a stanovuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje a kde hospodársky rast nezávisí od ich využívania. Jej cieľom je takisto ochraňovať, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia vplýva na pracovníkov z rôznych odvetví rôznymi spôsobmi. Uvedená transformácia má zároveň aspekty rodovej rovnosti, ako aj osobitný dosah na niektoré znevýhodnené a zraniteľné skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom a osoby a domácnosti s nízkymi a nižšími strednými príjmami. Tiež predstavuje väčšie výzvy pre niektoré regióny, najmä štrukturálne znevýhodnené a okrajové regióny, ako aj ostrovy. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.

| (5) | Únia predložila 17. decembra 2020 UNFCCC svoj vnútroštátne stanovený príspevok (ďalej len „NDC“), a to po jeho schválení Radou. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (5), zmenená okrem iného smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (6), je jedným z nástrojov uvedených vo všeobecnom opise cieľa v prílohe k predloženému vnútroštátne stanovenému príspevku a podlieha revízii na základe zvýšeného cieľa na rok 2030. Rada vo svojich záveroch z 24. októbra 2022 uviedla, že je odhodlaná čo najskôr po ukončení rokovaní o základných prvkoch balíka Fit for 55 náležite aktualizovať NDC Únie a jej členských štátov v súlade s bodom 29 Glasgowského klimatického paktu, aby sa zohľadnilo, ako sa konečným výsledkom základných prvkov balíka Fit for 55 vykonáva hlavný cieľ Únie, na ktorom sa Európska rada dohodla v decembri 2020. Keďže systém EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „EU ETS“), zriadený smernicou 2003/87/ES, je základným kameňom politiky Únie v oblasti klímy a predstavuje jej kľúčový nástroj na nákladovo efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov, zmeny smernice 2003/87/ES, a to aj pokiaľ ide o rozsah jej pôsobnosti, prijaté prostredníctvom tejto smernice sú súčasťou základných prvkov balíka Fit for 55. |
| --- | --- |

(5)

Únia predložila 17. decembra 2020 UNFCCC svoj vnútroštátne stanovený príspevok (ďalej len „NDC“), a to po jeho schválení Radou. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (5), zmenená okrem iného smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (6), je jedným z nástrojov uvedených vo všeobecnom opise cieľa v prílohe k predloženému vnútroštátne stanovenému príspevku a podlieha revízii na základe zvýšeného cieľa na rok 2030. Rada vo svojich záveroch z 24. októbra 2022 uviedla, že je odhodlaná čo najskôr po ukončení rokovaní o základných prvkoch balíka Fit for 55 náležite aktualizovať NDC Únie a jej členských štátov v súlade s bodom 29 Glasgowského klimatického paktu, aby sa zohľadnilo, ako sa konečným výsledkom základných prvkov balíka Fit for 55 vykonáva hlavný cieľ Únie, na ktorom sa Európska rada dohodla v decembri 2020. Keďže systém EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „EU ETS“), zriadený smernicou 2003/87/ES, je základným kameňom politiky Únie v oblasti klímy a predstavuje jej kľúčový nástroj na nákladovo efektívne znižovanie emisií skleníkových plynov, zmeny smernice 2003/87/ES, a to aj pokiaľ ide o rozsah jej pôsobnosti, prijaté prostredníctvom tejto smernice sú súčasťou základných prvkov balíka Fit for 55.

| (6) | Nevyhnutnosť a hodnota plnenia Európskej zelenej dohody vzrástla už vzhľadom na veľmi závažné vplyvy pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie, ako aj životné a pracovné podmienky či blahobyt občanov Únie. Z uvedených dôsledkov jasne vyplynulo, že naša spoločnosť a hospodárstvo musia zvýšiť svoju odolnosť v súvislosti s vonkajšími otrasmi a konať včas, aby predchádzali alebo zmiernili dôsledky vonkajších otrasov spôsobom, ktorý je spravodlivý a vedie k tomu, aby sa na nikoho nezabudlo vrátane osôb ohrozených energetickou chudobou. Európski občania naďalej vyjadrujú silné presvedčenie, že táto potreba sa týka predovšetkým problematiky zmeny klímy. |
| --- | --- |

(6)

Nevyhnutnosť a hodnota plnenia Európskej zelenej dohody vzrástla už vzhľadom na veľmi závažné vplyvy pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie, ako aj životné a pracovné podmienky či blahobyt občanov Únie. Z uvedených dôsledkov jasne vyplynulo, že naša spoločnosť a hospodárstvo musia zvýšiť svoju odolnosť v súvislosti s vonkajšími otrasmi a konať včas, aby predchádzali alebo zmiernili dôsledky vonkajších otrasov spôsobom, ktorý je spravodlivý a vedie k tomu, aby sa na nikoho nezabudlo vrátane osôb ohrozených energetickou chudobou. Európski občania naďalej vyjadrujú silné presvedčenie, že táto potreba sa týka predovšetkým problematiky zmeny klímy.

| (7) | V rámci aktualizovaného NDC, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020, sa Únia zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(7)

V rámci aktualizovaného NDC, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020, sa Únia zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (8) | Prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (7) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť najneskôr do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu a cieľ dosiahnuť následne záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstránených množstiev) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ako aj to, že Komisia sa má usilovať o zosúladenie všetkých budúcich návrhov opatrení alebo legislatívnych návrhov vrátane rozpočtových návrhov s cieľmi uvedeného nariadenia, a v prípade nezosúladenia uviesť dôvody tohto nezosúladenia ako súčasť posúdenia vplyvu pripojeného k uvedeným návrhom. |
| --- | --- |

(8)

Prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (7) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ dosiahnuť najneskôr do roku 2050 celohospodársku klimatickú neutralitu a cieľ dosiahnuť následne záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie, ktorým je dosiahnuť do roku 2030 zníženie domácich čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní ich odstránených množstiev) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ako aj to, že Komisia sa má usilovať o zosúladenie všetkých budúcich návrhov opatrení alebo legislatívnych návrhov vrátane rozpočtových návrhov s cieľmi uvedeného nariadenia, a v prípade nezosúladenia uviesť dôvody tohto nezosúladenia ako súčasť posúdenia vplyvu pripojeného k uvedeným návrhom.

| (9) | K zníženiam emisií stanoveným nariadením (EÚ) 2021/1119 musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EU ETS by sa mala upraviť tak, aby bola v súlade s cieľom znížiť do roku 2030 čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve, s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a s cieľom následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119. |
| --- | --- |

(9)

K zníženiam emisií stanoveným nariadením (EÚ) 2021/1119 musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Ambícia systému EU ETS by sa mala upraviť tak, aby bola v súlade s cieľom znížiť do roku 2030 čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve, s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a s cieľom následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119.

| (10) | Systém EU ETS by mal stimulovať výrobu v zariadeniach, ktoré čiastočne znižujú alebo úplne eliminujú emisie skleníkových plynov. Opis niektorých kategórií činností v prílohe I k smernici 2003/87/ES by sa preto mal zmeniť s cieľom zabezpečiť, že zariadenia vykonávajúce niektorú činnosť v uvedenej prílohe, ktoré spĺňajú prahovú hodnotu kapacity týkajúcu sa tej istej činnosti, ale neprodukujú žiadne skleníkové plyny, sa zahrnú do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, a tým zaručiť rovnaké zaobchádzanie so zariadeniami v príslušných odvetviach. Okrem toho by bezodplatné prideľovanie kvót na výrobu produktov ako hlavné zásady malo zohľadňovať potenciál obehového využívania materiálov a skutočnosť, že referenčná hodnota by mala byť nezávislá od surovín alebo typu výrobného procesu, ak majú výrobné procesy rovnaký účel. Preto je potrebné upraviť vymedzenie produktov a procesov a emisií, na ktoré sa vzťahujú niektoré referenčné hodnoty, s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre zariadenia využívajúce nové technológie, ktoré čiastočne znižujú alebo v plnej miere eliminujú emisie skleníkových plynov, a zariadenia využívajúce existujúce technológie. Bez ohľadu na uvedené hlavné zásady by sa v revidovaných referenčných hodnotách na roky 2026 až 2030 malo naďalej rozlišovať medzi primárnou a sekundárnou výrobou ocele a hliníka. V záujme zohľadnenia rastúceho významu výroby vodíka vrátane čistého vodíka mimo odvetvia rafinérií je zároveň nevyhnutné osobitne pristupovať k aktualizácii referenčných úrovní v prípade rafinérií a výroby vodíka. |
| --- | --- |

(10)

Systém EU ETS by mal stimulovať výrobu v zariadeniach, ktoré čiastočne znižujú alebo úplne eliminujú emisie skleníkových plynov. Opis niektorých kategórií činností v prílohe I k smernici 2003/87/ES by sa preto mal zmeniť s cieľom zabezpečiť, že zariadenia vykonávajúce niektorú činnosť v uvedenej prílohe, ktoré spĺňajú prahovú hodnotu kapacity týkajúcu sa tej istej činnosti, ale neprodukujú žiadne skleníkové plyny, sa zahrnú do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, a tým zaručiť rovnaké zaobchádzanie so zariadeniami v príslušných odvetviach. Okrem toho by bezodplatné prideľovanie kvót na výrobu produktov ako hlavné zásady malo zohľadňovať potenciál obehového využívania materiálov a skutočnosť, že referenčná hodnota by mala byť nezávislá od surovín alebo typu výrobného procesu, ak majú výrobné procesy rovnaký účel. Preto je potrebné upraviť vymedzenie produktov a procesov a emisií, na ktoré sa vzťahujú niektoré referenčné hodnoty, s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre zariadenia využívajúce nové technológie, ktoré čiastočne znižujú alebo v plnej miere eliminujú emisie skleníkových plynov, a zariadenia využívajúce existujúce technológie. Bez ohľadu na uvedené hlavné zásady by sa v revidovaných referenčných hodnotách na roky 2026 až 2030 malo naďalej rozlišovať medzi primárnou a sekundárnou výrobou ocele a hliníka. V záujme zohľadnenia rastúceho významu výroby vodíka vrátane čistého vodíka mimo odvetvia rafinérií je zároveň nevyhnutné osobitne pristupovať k aktualizácii referenčných úrovní v prípade rafinérií a výroby vodíka.

| (11) | Po úprave vymedzení týkajúcich sa produktov a procesov a emisií, na ktoré sa vzťahujú niektoré referenčné hodnoty, je potrebné zabezpečiť, aby výrobcovia nedostali dvojitú kompenzáciu za tie isté emisie v rámci bezodplatného prideľovania kvót a náhrady nepriamych nákladov, a teda zodpovedajúcim spôsobom upraviť finančné opatrenia na kompenzáciu nepriamych nákladov premietnutých do cien elektrickej energie. |
| --- | --- |

(11)

Po úprave vymedzení týkajúcich sa produktov a procesov a emisií, na ktoré sa vzťahujú niektoré referenčné hodnoty, je potrebné zabezpečiť, aby výrobcovia nedostali dvojitú kompenzáciu za tie isté emisie v rámci bezodplatného prideľovania kvót a náhrady nepriamych nákladov, a teda zodpovedajúcim spôsobom upraviť finančné opatrenia na kompenzáciu nepriamych nákladov premietnutých do cien elektrickej energie.

| (12) | Smernica Rady 96/61/ES (8) bola zrušená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (9). Odkazy na smernicu 96/61/ES uvedené v článku 2 smernice 2003/87/ES a v jej prílohe IV by sa mali zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať. Vzhľadom na naliehavú potrebu dosiahnuť celohospodárske zníženie emisií by členské štáty mali byť schopné prijímať opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, a to aj prostredníctvom iných politík, než sú emisné limity prijaté podľa smernice 2010/75/EÚ. |
| --- | --- |

(12)

Smernica Rady 96/61/ES (8) bola zrušená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (9). Odkazy na smernicu 96/61/ES uvedené v článku 2 smernice 2003/87/ES a v jej prílohe IV by sa mali zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať. Vzhľadom na naliehavú potrebu dosiahnuť celohospodárske zníženie emisií by členské štáty mali byť schopné prijímať opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, a to aj prostredníctvom iných politík, než sú emisné limity prijaté podľa smernice 2010/75/EÚ.

| (13) | Komisia vo svojom oznámení z 12. mája 2021 s názvom Cesta k zdravej planéte pre všetkých – Akčný plán EÚ: Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy vyzýva na nasmerovanie Únie k dosiahnutiu nulového znečistenia do roku 2050 znížením znečistenia ovzdušia, sladkovodných zdrojov, morí a pôdy na úrovne, pri ktorých sa už neočakáva, že budú škodlivé pre zdravie a prírodné ekosystémy. Vďaka opatreniam stanoveným v smernici 2010/75/EÚ, ktoré pôsobia ako hlavný nástroj na regulovanie emisií látok znečisťujúcich ovzdušie, vodu a pôdu, bude často dochádzať aj k znižovaniu emisií skleníkových plynov. V súlade s článkom 8 smernice 2003/87/ES by mali členské štáty zabezpečiť koordináciu medzi požiadavkami na povolenie podľa smernice 2003/87/ES a danými požiadavkami stanovenými v smernici 2010/75/EÚ. |
| --- | --- |

(13)

Komisia vo svojom oznámení z 12. mája 2021 s názvom Cesta k zdravej planéte pre všetkých – Akčný plán EÚ: Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy vyzýva na nasmerovanie Únie k dosiahnutiu nulového znečistenia do roku 2050 znížením znečistenia ovzdušia, sladkovodných zdrojov, morí a pôdy na úrovne, pri ktorých sa už neočakáva, že budú škodlivé pre zdravie a prírodné ekosystémy. Vďaka opatreniam stanoveným v smernici 2010/75/EÚ, ktoré pôsobia ako hlavný nástroj na regulovanie emisií látok znečisťujúcich ovzdušie, vodu a pôdu, bude často dochádzať aj k znižovaniu emisií skleníkových plynov. V súlade s článkom 8 smernice 2003/87/ES by mali členské štáty zabezpečiť koordináciu medzi požiadavkami na povolenie podľa smernice 2003/87/ES a danými požiadavkami stanovenými v smernici 2010/75/EÚ.

| (14) | Vzhľadom na skutočnosť, že nové inovačné technológie neraz poslúžia na zníženie emisií skleníkových plynov i znečisťujúcich látok, je dôležité zabezpečiť synergie medzi opatreniami zameranými na znižovanie emisií ako skleníkových plynov, tak aj znečisťujúcich látok, najmä smernicou 2010/75/EÚ, pričom bude potrebné v tejto súvislosti preskúmať ich účinnosť. |
| --- | --- |

(14)

Vzhľadom na skutočnosť, že nové inovačné technológie neraz poslúžia na zníženie emisií skleníkových plynov i znečisťujúcich látok, je dôležité zabezpečiť synergie medzi opatreniami zameranými na znižovanie emisií ako skleníkových plynov, tak aj znečisťujúcich látok, najmä smernicou 2010/75/EÚ, pričom bude potrebné v tejto súvislosti preskúmať ich účinnosť.

| (15) | Na účely stanovenia maximálneho množstva kvót bezodplatne pridelených priemyslu v období rokov 2013 až 2020 sa uplatňovalo vymedzenie pojmu výrobcovia elektrickej energie, no viedlo to k rozdielnemu zaobchádzaniu s kogeneračnými elektrárňami v porovnaní s priemyselnými zariadeniami. S cieľom stimulovať využívanie vysoko účinnej kogenerácie a zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky zariadenia, ktoré dostávajú bezodplatné kvóty na výrobu tepla a diaľkové vykurovanie, by sa mali všetky odkazy na výrobcov elektrickej energie v smernici 2003/87/ES vypustiť. Okrem toho sa v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2019/331 (10) špecifikujú podrobnosti týkajúce sa oprávnenosti všetkých priemyselných procesov na bezodplatné prideľovanie kvót. Ustanovenia o zachytávaní a ukladaní uhlíka v článku 10a ods. 3 smernice 2003/87/ES sú už preto zastarané a mali by sa vypustiť. |
| --- | --- |

(15)

Na účely stanovenia maximálneho množstva kvót bezodplatne pridelených priemyslu v období rokov 2013 až 2020 sa uplatňovalo vymedzenie pojmu výrobcovia elektrickej energie, no viedlo to k rozdielnemu zaobchádzaniu s kogeneračnými elektrárňami v porovnaní s priemyselnými zariadeniami. S cieľom stimulovať využívanie vysoko účinnej kogenerácie a zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky zariadenia, ktoré dostávajú bezodplatné kvóty na výrobu tepla a diaľkové vykurovanie, by sa mali všetky odkazy na výrobcov elektrickej energie v smernici 2003/87/ES vypustiť. Okrem toho sa v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2019/331 (10) špecifikujú podrobnosti týkajúce sa oprávnenosti všetkých priemyselných procesov na bezodplatné prideľovanie kvót. Ustanovenia o zachytávaní a ukladaní uhlíka v článku 10a ods. 3 smernice 2003/87/ES sú už preto zastarané a mali by sa vypustiť.

| (16) | Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci systému EU ETS, pričom by sa za tieto emisie, pokiaľ sa neukladajú v úložisku v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (11) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby neunikali do atmosféry pri jeho bežnom používaní a neunikali do atmosféry pri akejkoľvek bežnej činnosti, ktorá sa uskutočňuje po skončení životnosti produktu, mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať delegované akty, v ktorých sa stanovia podmienky, podľa ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby neunikali do atmosféry pri jeho bežnom používaní a neunikali do atmosféry pri akejkoľvek bežnej činnosti po skončení životnosti produktu, a to vo vhodných prípadoch aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka. Bežná činnosť po skončení životnosti produktu by sa mala chápať všeobecne a mala by sa vzťahovať na všetky činnosti vykonávané po skončení životnosti produktu vrátane opätovného použitia, repasácie, recyklácie a zneškodňovania, ako je spaľovanie a skládkovanie. |
| --- | --- |

(16)

Skleníkové plyny, ktoré nie sú priamo uvoľňované do atmosféry, by sa mali považovať za emisie v rámci systému EU ETS, pričom by sa za tieto emisie, pokiaľ sa neukladajú v úložisku v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (11) alebo nie sú trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby neunikali do atmosféry pri jeho bežnom používaní a neunikali do atmosféry pri akejkoľvek bežnej činnosti, ktorá sa uskutočňuje po skončení životnosti produktu, mali odovzdávať kvóty. Komisia by mala byť splnomocnená prijímať delegované akty, v ktorých sa stanovia podmienky, podľa ktorých sa majú skleníkové plyny považovať za trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby neunikali do atmosféry pri jeho bežnom používaní a neunikali do atmosféry pri akejkoľvek bežnej činnosti po skončení životnosti produktu, a to vo vhodných prípadoch aj vrátane získania osvedčenia o odstránení uhlíka, vzhľadom na vývoj v oblasti regulácie, pokiaľ ide o certifikáciu odstránených množstiev uhlíka. Bežná činnosť po skončení životnosti produktu by sa mala chápať všeobecne a mala by sa vzťahovať na všetky činnosti vykonávané po skončení životnosti produktu vrátane opätovného použitia, repasácie, recyklácie a zneškodňovania, ako je spaľovanie a skládkovanie.

| (17) | Jediným druhom dopravy, ktorý nebol zahrnutý do predchádzajúcich záväzkov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov, bola medzinárodná námorná doprava, ktorá pozostáva z plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci dvoch rôznych členských štátov alebo medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom mimo právomoci ktoréhokoľvek členského štátu. Od roku 1990 došlo k nárastu objemu emisií z palív predávaných v Únii na účely plavieb s odchodom v jednom členskom štáte a príchodom do iného členského štátu alebo tretej krajiny, ktorý predstavuje približne 36 %. Tieto emisie predstavujú takmer 90 % všetkých únijných emisií z lodnej dopravy, keďže v prípade emisií z palív predávaných v Únii na účely plavieb s odchodom z členského štátu a príchodom do toho istého členského štátu sa od roku 1990 zaznamenal pokles o 26 %. V scenári s nezmeneným vývojom sa predpokladá, že emisie z činností medzinárodnej námornej dopravy vzrastú približne o 14 % v období od roku 2015 do roku 2030 a o 34 % v období od roku 2015 do roku 2050. Ak bude vplyv činností námornej dopravy na zmenu klímy rásť podľa prognózy, výrazne sa tak oslabí znižovanie emisií v iných odvetviach, ktoré je súčasťou boja proti zmene klímy, a tým aj dosiahnutie celohospodárskeho cieľa zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030, cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a cieľa následne dosiahnuť záporné emisie, stanoveného v nariadení (EÚ) 2021/1119, a cieľov Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(17)

Jediným druhom dopravy, ktorý nebol zahrnutý do predchádzajúcich záväzkov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov, bola medzinárodná námorná doprava, ktorá pozostáva z plavieb medzi prístavmi podliehajúcimi právomoci dvoch rôznych členských štátov alebo medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom mimo právomoci ktoréhokoľvek členského štátu. Od roku 1990 došlo k nárastu objemu emisií z palív predávaných v Únii na účely plavieb s odchodom v jednom členskom štáte a príchodom do iného členského štátu alebo tretej krajiny, ktorý predstavuje približne 36 %. Tieto emisie predstavujú takmer 90 % všetkých únijných emisií z lodnej dopravy, keďže v prípade emisií z palív predávaných v Únii na účely plavieb s odchodom z členského štátu a príchodom do toho istého členského štátu sa od roku 1990 zaznamenal pokles o 26 %. V scenári s nezmeneným vývojom sa predpokladá, že emisie z činností medzinárodnej námornej dopravy vzrastú približne o 14 % v období od roku 2015 do roku 2030 a o 34 % v období od roku 2015 do roku 2050. Ak bude vplyv činností námornej dopravy na zmenu klímy rásť podľa prognózy, výrazne sa tak oslabí znižovanie emisií v iných odvetviach, ktoré je súčasťou boja proti zmene klímy, a tým aj dosiahnutie celohospodárskeho cieľa zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030, cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a cieľa následne dosiahnuť záporné emisie, stanoveného v nariadení (EÚ) 2021/1119, a cieľov Parížskej dohody.

| (18) | V roku 2013 Komisia prijala stratégiu postupného začleňovania emisií z námornej dopravy do politiky Únie na znižovanie emisií skleníkových plynov. V rámci tohto prístupu Únia ako prvý krok zriadila systém monitorovania, nahlasovania a overovania emisií z námornej dopravy prostredníctvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (12), po čom malo nasledovať stanovenie cieľov znižovania emisií z námornej dopravy a uplatňovanie trhového opatrenia. V súlade so záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v smernici (EÚ) 2018/410 by od roku 2023 Medzinárodná námorná organizácia (ďalej len „IMO“) alebo Únia mali začať vykonávať predmetné opatrenia vrátane prípravných prác týkajúcich sa prijatia a vykonávania opatrenia, ktorým sa zabezpečí, aby toto odvetvie náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutie cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody a aby na dané ambície náležite prihliadali všetky zainteresované strany. |
| --- | --- |

(18)

V roku 2013 Komisia prijala stratégiu postupného začleňovania emisií z námornej dopravy do politiky Únie na znižovanie emisií skleníkových plynov. V rámci tohto prístupu Únia ako prvý krok zriadila systém monitorovania, nahlasovania a overovania emisií z námornej dopravy prostredníctvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (12), po čom malo nasledovať stanovenie cieľov znižovania emisií z námornej dopravy a uplatňovanie trhového opatrenia. V súlade so záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v smernici (EÚ) 2018/410 by od roku 2023 Medzinárodná námorná organizácia (ďalej len „IMO“) alebo Únia mali začať vykonávať predmetné opatrenia vrátane prípravných prác týkajúcich sa prijatia a vykonávania opatrenia, ktorým sa zabezpečí, aby toto odvetvie náležite prispievalo k úsiliu potrebnému na dosiahnutie cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody a aby na dané ambície náležite prihliadali všetky zainteresované strany.

| (19) | Podľa smernice (EÚ) 2018/410 by mala Komisia podávať Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku, ktorý IMO dosahuje na ceste k ambicióznemu cieľu znižovania emisií, a o sprievodných opatreniach na zabezpečenie toho, aby námorná doprava náležite prispievala k úsiliu potrebnému na dosiahnutiu cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody. Malo by sa podporovať prebiehajúce úsilie IMO o obmedzenie celosvetových emisií z námornej dopravy vrátane rýchleho vykonávania počiatočnej stratégie IMO na zníženie emisií skleníkových plynov z lodí, ktorá bola prijatá v roku 2018 a ktorá sa týka aj prípadných trhových opatrení na stimulovanie znižovania emisií skleníkových plynov z medzinárodnej lodnej dopravy. Hoci sa v rámci IMO dosiahol nedávno pokrok, stále to nepostačuje na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody. Vzhľadom na medzinárodný charakter lodnej dopravy je dôležité, aby členské štáty a Únia v rámci svojich právomocí spolupracovali s tretími krajinami s cieľom zintenzívniť diplomatické úsilie a posilniť tak globálne opatrenia a dosiahnuť pokrok vo vývoji globálneho trhového opatrenia na úrovni IMO. |
| --- | --- |

(19)

Podľa smernice (EÚ) 2018/410 by mala Komisia podávať Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku, ktorý IMO dosahuje na ceste k ambicióznemu cieľu znižovania emisií, a o sprievodných opatreniach na zabezpečenie toho, aby námorná doprava náležite prispievala k úsiliu potrebnému na dosiahnutiu cieľov dohodnutých v rámci Parížskej dohody. Malo by sa podporovať prebiehajúce úsilie IMO o obmedzenie celosvetových emisií z námornej dopravy vrátane rýchleho vykonávania počiatočnej stratégie IMO na zníženie emisií skleníkových plynov z lodí, ktorá bola prijatá v roku 2018 a ktorá sa týka aj prípadných trhových opatrení na stimulovanie znižovania emisií skleníkových plynov z medzinárodnej lodnej dopravy. Hoci sa v rámci IMO dosiahol nedávno pokrok, stále to nepostačuje na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody. Vzhľadom na medzinárodný charakter lodnej dopravy je dôležité, aby členské štáty a Únia v rámci svojich právomocí spolupracovali s tretími krajinami s cieľom zintenzívniť diplomatické úsilie a posilniť tak globálne opatrenia a dosiahnuť pokrok vo vývoji globálneho trhového opatrenia na úrovni IMO.

| (20) | Emisie oxidu uhličitého (ďalej len „CO2“) z námornej dopravy predstavujú približne 3 % až 4 % emisií Únie. V európskej zelenej dohode Komisia vyjadrila svoj zámer prijať dodatočné opatrenia na riešenie problému emisií skleníkových plynov z námornej dopravy prostredníctvom súboru opatrení, ktoré Únii umožnia dosiahnuť jej ciele v oblasti znižovania emisií. V tejto súvislosti by sa smernica 2003/87/ES mala zmeniť tak, aby sa ňou do systému EU ETS zahrnula námorná doprava s cieľom zabezpečiť, aby uvedené odvetvie prispievalo svojím spravodlivým podielom k plneniu zvýšených klimatických cieľov Únie, ako aj cieľov Parížskej dohody, v ktorej sa v článku 4 ods. 4 uvádza, že rozvinuté krajiny by mali naďalej mať vedúcu úlohu spočívajúcu v realizovaní celohospodárskych cieľov v oblasti znižovania emisií, pričom rozvojové krajiny sa vyzývajú k tomu, aby postupne smerovali k dosahovaniu celohospodárskych cieľov v podobe znižovania či obmedzovania emisií. Hoci emisie z medzinárodnej leteckej dopravy mimo Európy mali byť od januára 2021 zastropované v dôsledku globálnych trhových opatrení, ešte nie je zavedené žiadne opatrenie, ktoré by zastropovalo alebo stanovovalo ceny emisií z námornej dopravy. Je preto vhodné, aby sa systém EU ETS vzťahoval na podiel emisií z plavieb medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom podliehajúcim právomoci tretej krajiny, pričom daná tretia krajina má možnosť rozhodnúť o vhodných opatreniach v súvislosti s druhým podielom emisií.
  Rozšírenie systému EU ETS na námornú dopravu by preto malo zahŕňať polovicu emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu z prístavu mimo právomoci členského štátu, polovicu emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, všetky emisie z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a všetky emisie v prístave podliehajúcom právomoci členského štátu. Tento prístup sa pokladá za praktický spôsob riešenia otázky spoločných, ale diferencovaných povinností a spôsobilostí, ktorá je v kontexte UNFCCC dlhodobou výzvou. Pokrytím podielu emisií z prichádzajúcich, ako aj odchádzajúcich plavieb medzi Úniou a tretími krajinami sa zabezpečuje účinnosť systému EU ETS, a to najmä vďaka zintenzívneniu vplyvu predmetného opatrenia na životné prostredie v porovnaní s geografickým rozsahom, ktorý je obmedzený na plavby v rámci Únie, pričom sa tak obmedzuje riziko tzv. evazívnych (vyhýbacích) zastavení v prístavoch a riziko premiestnenia prekládkových činností mimo Únie. S cieľom zabezpečiť bezproblémové začlenenie tohto odvetvia do systému EU ETS by sa malo postupne zvyšovať odovzdávanie kvót zo strany lodných spoločností, pokiaľ ide o overené emisie nahlásené za roky 2024 a 2025.
  V záujme ochrany environmentálnej integrity systému, ak sa v priebehu uvedených rokov odovzdá menej kvót v porovnaní s overenými emisiami z námornej dopravy, malo by sa po každoročnom stanovení rozdielu medzi overenými emisiami a odovzdanými kvótami zrušiť množstvo kvót zodpovedajúce uvedenému rozdielu. Od roku 2026 by mali lodné spoločnosti odovzdať množstvo kvót zodpovedajúce všetkým overeným emisiám, ktoré spôsobili. Zatiaľ čo vplyv námornej dopravy na klímu je spôsobený najmä jej emisiami CO2, emisie iných látok ako CO2 predstavujú významný podiel emisií z lodí. Podľa Štvrtej štúdie IMO o skleníkových plynoch z roku 2020 sa emisie metánu v rokoch 2012 až 2018 výrazne zvýšili. Emisie metánu a oxidu dusného budú časom pravdepodobne rásť, a to najmä v dôsledku rozvoja plavidiel poháňaných skvapalneným zemným plynom alebo inými zdrojmi energie. Začlenenie emisií metánu a oxidu dusného by bolo prospešné pre environmentálnu integritu a stimulovanie osvedčených postupov. Uvedené emisie by sa mali zahrnúť najskôr do nariadenia (EÚ) 2015/757 od roku 2024 a od roku 2026 by sa mali zahrnúť do systému EU ETS. |
| --- | --- |

(20)

Emisie oxidu uhličitého (ďalej len „CO2“) z námornej dopravy predstavujú približne 3 % až 4 % emisií Únie. V európskej zelenej dohode Komisia vyjadrila svoj zámer prijať dodatočné opatrenia na riešenie problému emisií skleníkových plynov z námornej dopravy prostredníctvom súboru opatrení, ktoré Únii umožnia dosiahnuť jej ciele v oblasti znižovania emisií. V tejto súvislosti by sa smernica 2003/87/ES mala zmeniť tak, aby sa ňou do systému EU ETS zahrnula námorná doprava s cieľom zabezpečiť, aby uvedené odvetvie prispievalo svojím spravodlivým podielom k plneniu zvýšených klimatických cieľov Únie, ako aj cieľov Parížskej dohody, v ktorej sa v článku 4 ods. 4 uvádza, že rozvinuté krajiny by mali naďalej mať vedúcu úlohu spočívajúcu v realizovaní celohospodárskych cieľov v oblasti znižovania emisií, pričom rozvojové krajiny sa vyzývajú k tomu, aby postupne smerovali k dosahovaniu celohospodárskych cieľov v podobe znižovania či obmedzovania emisií. Hoci emisie z medzinárodnej leteckej dopravy mimo Európy mali byť od januára 2021 zastropované v dôsledku globálnych trhových opatrení, ešte nie je zavedené žiadne opatrenie, ktoré by zastropovalo alebo stanovovalo ceny emisií z námornej dopravy. Je preto vhodné, aby sa systém EU ETS vzťahoval na podiel emisií z plavieb medzi prístavom podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom podliehajúcim právomoci tretej krajiny, pričom daná tretia krajina má možnosť rozhodnúť o vhodných opatreniach v súvislosti s druhým podielom emisií.

Rozšírenie systému EU ETS na námornú dopravu by preto malo zahŕňať polovicu emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu z prístavu mimo právomoci členského štátu, polovicu emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu mimo právomoci členského štátu, všetky emisie z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré prichádzajú do prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu z prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu, a všetky emisie v prístave podliehajúcom právomoci členského štátu. Tento prístup sa pokladá za praktický spôsob riešenia otázky spoločných, ale diferencovaných povinností a spôsobilostí, ktorá je v kontexte UNFCCC dlhodobou výzvou. Pokrytím podielu emisií z prichádzajúcich, ako aj odchádzajúcich plavieb medzi Úniou a tretími krajinami sa zabezpečuje účinnosť systému EU ETS, a to najmä vďaka zintenzívneniu vplyvu predmetného opatrenia na životné prostredie v porovnaní s geografickým rozsahom, ktorý je obmedzený na plavby v rámci Únie, pričom sa tak obmedzuje riziko tzv. evazívnych (vyhýbacích) zastavení v prístavoch a riziko premiestnenia prekládkových činností mimo Únie. S cieľom zabezpečiť bezproblémové začlenenie tohto odvetvia do systému EU ETS by sa malo postupne zvyšovať odovzdávanie kvót zo strany lodných spoločností, pokiaľ ide o overené emisie nahlásené za roky 2024 a 2025.

V záujme ochrany environmentálnej integrity systému, ak sa v priebehu uvedených rokov odovzdá menej kvót v porovnaní s overenými emisiami z námornej dopravy, malo by sa po každoročnom stanovení rozdielu medzi overenými emisiami a odovzdanými kvótami zrušiť množstvo kvót zodpovedajúce uvedenému rozdielu. Od roku 2026 by mali lodné spoločnosti odovzdať množstvo kvót zodpovedajúce všetkým overeným emisiám, ktoré spôsobili. Zatiaľ čo vplyv námornej dopravy na klímu je spôsobený najmä jej emisiami CO2, emisie iných látok ako CO2 predstavujú významný podiel emisií z lodí. Podľa Štvrtej štúdie IMO o skleníkových plynoch z roku 2020 sa emisie metánu v rokoch 2012 až 2018 výrazne zvýšili. Emisie metánu a oxidu dusného budú časom pravdepodobne rásť, a to najmä v dôsledku rozvoja plavidiel poháňaných skvapalneným zemným plynom alebo inými zdrojmi energie. Začlenenie emisií metánu a oxidu dusného by bolo prospešné pre environmentálnu integritu a stimulovanie osvedčených postupov. Uvedené emisie by sa mali zahrnúť najskôr do nariadenia (EÚ) 2015/757 od roku 2024 a od roku 2026 by sa mali zahrnúť do systému EU ETS.

| (21) | Rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES na námornú dopravu bude mať za následok zmeny v nákladoch na takúto dopravu. Uvedené rozšírenie rozsahu pôsobnosti ovplyvní všetky časti Únie, keďže tovar prepravovaný námornou dopravou do prístavov a z prístavov v rámci Únie má pôvod alebo miesto určenia v rôznych členských štátoch vrátane vnútrozemských členských štátov. Prideľovanie kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie, by sa preto v zásade v dôsledku zahrnutia činností námornej dopravy nemalo meniť a malo by sa vzťahovať na všetky členské štáty. Členské štáty však budú ovplyvnené v rôznej miere. Vplyv rozšírenia pôsobnosti pocítia najmä tie členské štáty, ktoré od lodnej dopravy závisia vo veľkej miere. Rozšírenie systému EU ETS na námornú dopravu viac ovplyvní členské štáty, ktoré majú v porovnaní so svojou relatívnou veľkosťou významné odvetvie námornej dopravy. Týmto členským štátom je preto vhodné poskytnúť dodatočnú časovo obmedzenú pomoc vo forme dodatočných kvót na podporu dekarbonizácie námorných činností a na vzniknuté administratívne náklady. Pomoc by sa mala zavádzať postupne a súbežne so zavedením povinností odovzdávania kvót, čím by mala byť pre tieto štáty účinnejšia. V kontexte preskúmania smernice 2003/87/ES by Komisia mala zvážiť relevantnosť uvedenej dodatočnej pomoci najmä vzhľadom na vývoj počtu lodných spoločností, za ktoré zodpovedajú jednotlivé členské štáty. |
| --- | --- |

(21)

Rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES na námornú dopravu bude mať za následok zmeny v nákladoch na takúto dopravu. Uvedené rozšírenie rozsahu pôsobnosti ovplyvní všetky časti Únie, keďže tovar prepravovaný námornou dopravou do prístavov a z prístavov v rámci Únie má pôvod alebo miesto určenia v rôznych členských štátoch vrátane vnútrozemských členských štátov. Prideľovanie kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie, by sa preto v zásade v dôsledku zahrnutia činností námornej dopravy nemalo meniť a malo by sa vzťahovať na všetky členské štáty. Členské štáty však budú ovplyvnené v rôznej miere. Vplyv rozšírenia pôsobnosti pocítia najmä tie členské štáty, ktoré od lodnej dopravy závisia vo veľkej miere. Rozšírenie systému EU ETS na námornú dopravu viac ovplyvní členské štáty, ktoré majú v porovnaní so svojou relatívnou veľkosťou významné odvetvie námornej dopravy. Týmto členským štátom je preto vhodné poskytnúť dodatočnú časovo obmedzenú pomoc vo forme dodatočných kvót na podporu dekarbonizácie námorných činností a na vzniknuté administratívne náklady. Pomoc by sa mala zavádzať postupne a súbežne so zavedením povinností odovzdávania kvót, čím by mala byť pre tieto štáty účinnejšia. V kontexte preskúmania smernice 2003/87/ES by Komisia mala zvážiť relevantnosť uvedenej dodatočnej pomoci najmä vzhľadom na vývoj počtu lodných spoločností, za ktoré zodpovedajú jednotlivé členské štáty.

| (22) | Systém EU ETS by mal významne prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov z námorných činností a k zvýšeniu efektívnosti v súvislosti s takými činnosťami. Využívanie príjmov zo systému EU ETS podľa článku 10 ods. 3 smernice 2003/87/ES by malo okrem iného zahŕňať podporu dopravy šetrnej ku klíme a verejnej dopravy vo všetkých odvetviach. |
| --- | --- |

(22)

Systém EU ETS by mal významne prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov z námorných činností a k zvýšeniu efektívnosti v súvislosti s takými činnosťami. Využívanie príjmov zo systému EU ETS podľa článku 10 ods. 3 smernice 2003/87/ES by malo okrem iného zahŕňať podporu dopravy šetrnej ku klíme a verejnej dopravy vo všetkých odvetviach.

| (23) | Obnova flotíl lodí ľadovej triedy a vývoj inovačných technológií, ktoré znižujú emisie takýchto lodí, si budú vyžadovať čas a finančnú podporu. Konštrukcia lodí ľadovej triedy, ktorá im umožňuje plavbu v podmienkach mrznúceho mora, v súčasnosti spôsobuje, že takéto lode spotrebúvajú viac paliva a produkujú viac emisií ako lode podobnej veľkosti určené na plavbu len na otvorenej vode. Preto by sa podľa tejto smernice mala zaviesť vlajkovo neutrálna metóda, ktorá by do 31. decembra 2030 umožnila zníženie kvót, ktoré majú lodné spoločnosti odovzdať na základe ľadovej triedy svojich lodí. |
| --- | --- |

(23)

Obnova flotíl lodí ľadovej triedy a vývoj inovačných technológií, ktoré znižujú emisie takýchto lodí, si budú vyžadovať čas a finančnú podporu. Konštrukcia lodí ľadovej triedy, ktorá im umožňuje plavbu v podmienkach mrznúceho mora, v súčasnosti spôsobuje, že takéto lode spotrebúvajú viac paliva a produkujú viac emisií ako lode podobnej veľkosti určené na plavbu len na otvorenej vode. Preto by sa podľa tejto smernice mala zaviesť vlajkovo neutrálna metóda, ktorá by do 31. decembra 2030 umožnila zníženie kvót, ktoré majú lodné spoločnosti odovzdať na základe ľadovej triedy svojich lodí.

| (24) | Ostrovy bez cestného alebo železničného spojenia s pevninou sú viac závislé od námornej dopravy ako ostatné regióny a ich prepojenosť závisí od námorných spojení. S cieľom pomôcť ostrovom s malým počtom obyvateľov, aby po zahrnutí činností námornej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES zostali prepojené, je vhodné stanoviť možnosť pre členský štát požiadať o dočasnú výnimku z povinností odovzdávania podľa uvedenej smernice pre určité činnosti námornej dopravy s ostrovmi s počtom obyvateľov menej než 200 000 osôb s trvalým pobytom. |
| --- | --- |

(24)

Ostrovy bez cestného alebo železničného spojenia s pevninou sú viac závislé od námornej dopravy ako ostatné regióny a ich prepojenosť závisí od námorných spojení. S cieľom pomôcť ostrovom s malým počtom obyvateľov, aby po zahrnutí činností námornej dopravy do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES zostali prepojené, je vhodné stanoviť možnosť pre členský štát požiadať o dočasnú výnimku z povinností odovzdávania podľa uvedenej smernice pre určité činnosti námornej dopravy s ostrovmi s počtom obyvateľov menej než 200 000 osôb s trvalým pobytom.

| (25) | Členské štáty by mali mať možnosť požiadať, aby sa nadnárodná zmluva o službách vo verejnom záujme alebo nadnárodný záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme medzi dvoma členskými štátmi dočasne oslobodili od určitých povinností podľa smernice 2003/87/ES. Uvedená možnosť by sa mala obmedziť na spojenia medzi členským štátom bez pozemnej hranice s iným a geograficky najbližším členským štátom, ako napríklad námorné spojenie medzi Cyprom a Gréckom, ktoré chýba už viac ako dve desaťročia. Uvedená dočasná výnimka by prispela k riešeniu naliehavej potreby poskytovať službu všeobecného záujmu a zabezpečiť prepojenosť, ako aj hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. |
| --- | --- |

(25)

Členské štáty by mali mať možnosť požiadať, aby sa nadnárodná zmluva o službách vo verejnom záujme alebo nadnárodný záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme medzi dvoma členskými štátmi dočasne oslobodili od určitých povinností podľa smernice 2003/87/ES. Uvedená možnosť by sa mala obmedziť na spojenia medzi členským štátom bez pozemnej hranice s iným a geograficky najbližším členským štátom, ako napríklad námorné spojenie medzi Cyprom a Gréckom, ktoré chýba už viac ako dve desaťročia. Uvedená dočasná výnimka by prispela k riešeniu naliehavej potreby poskytovať službu všeobecného záujmu a zabezpečiť prepojenosť, ako aj hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť.

| (26) | Vzhľadom na osobitné charakteristiky a trvalé obmedzenia najvzdialenejších regiónov Únie, ako sa uznáva v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a vzhľadom na ich veľkú závislosť od námornej dopravy by sa osobitná pozornosť mala venovať zachovaniu prístupnosti takýchto regiónov a účinnej prepojenosti prostredníctvom námornej dopravy. Preto by sa mala stanoviť dočasná výnimka z určitých povinností podľa smernice 2003/87/ES pre emisie z činností námornej dopravy medzi prístavom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a prístavom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte vrátane prístavov nachádzajúcich sa v tom istom najvzdialenejšom regióne a v inom najvzdialenejšom regióne toho istého členského štátu. |
| --- | --- |

(26)

Vzhľadom na osobitné charakteristiky a trvalé obmedzenia najvzdialenejších regiónov Únie, ako sa uznáva v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a vzhľadom na ich veľkú závislosť od námornej dopravy by sa osobitná pozornosť mala venovať zachovaniu prístupnosti takýchto regiónov a účinnej prepojenosti prostredníctvom námornej dopravy. Preto by sa mala stanoviť dočasná výnimka z určitých povinností podľa smernice 2003/87/ES pre emisie z činností námornej dopravy medzi prístavom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a prístavom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte vrátane prístavov nachádzajúcich sa v tom istom najvzdialenejšom regióne a v inom najvzdialenejšom regióne toho istého členského štátu.

| (27) | Ustanovenia smernice 2003/87/ES súvisiace s činnosťami námornej dopravy by sa mali preskúmavať vzhľadom na budúci medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody vrátane druhého globálneho hodnotenia v roku 2028 a po ňom nasledujúcich globálnych hodnotení každých päť rokov, ktorých cieľom je poskytnúť informácie pre ďalšie NDC. Uvedené ustanovenia by mali byť preskúmané aj v prípade, že IMO prijme globálne trhové opatrenie znížiť emisie skleníkových plynov z námornej dopravy. Na tento účel by Komisia mala predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade do 18 mesiacov od prijatia takéhoto opatrenia a predtým, ako sa začne uplatňovať. Komisia by v tejto správe mala preskúmať uvedené globálne trhové opatrenie, pokiaľ ide o jeho ambície vzhľadom na ciele Parížskej dohody, jeho celkovú environmentálnu integritu, a to aj v porovnaní s ustanoveniami smernice 2003/87/ES, ktoré sa vzťahujú na námornú dopravu, a všetky otázky týkajúce sa súdržnosti systému EU ETS a uvedeného opatrenia. Komisia by mala vo svojej správe prihliadnuť najmä na úroveň účasti na uvedenom globálnom trhovom opatrení, jeho vynútiteľnosť, transparentnosť, sankcie za nedodržiavanie pravidiel, postupy pre účasť verejnosti, monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií, registre a vyvodenie zodpovednosti. V prípade potreby by sa k správe mal pripojiť legislatívny návrh na zmenu smernice 2003/87/ES spôsobom, ktorý je v súlade s cieľom Únie v oblasti klímy do roku 2030 a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, a s cieľom zachovať environmentálnu integritu a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy, aby sa zabezpečil súlad medzi vykonávaním globálneho trhového opatrenia a systémom EU ETS, a zároveň sa zabránilo akémukoľvek výraznému dvojitému zaťaženiu, a tým pripomenula právomoc Únie regulovať svoj podiel emisií z medzinárodných lodných plavieb v súlade so záväzkami Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(27)

Ustanovenia smernice 2003/87/ES súvisiace s činnosťami námornej dopravy by sa mali preskúmavať vzhľadom na budúci medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie cieľov Parížskej dohody vrátane druhého globálneho hodnotenia v roku 2028 a po ňom nasledujúcich globálnych hodnotení každých päť rokov, ktorých cieľom je poskytnúť informácie pre ďalšie NDC. Uvedené ustanovenia by mali byť preskúmané aj v prípade, že IMO prijme globálne trhové opatrenie znížiť emisie skleníkových plynov z námornej dopravy. Na tento účel by Komisia mala predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade do 18 mesiacov od prijatia takéhoto opatrenia a predtým, ako sa začne uplatňovať. Komisia by v tejto správe mala preskúmať uvedené globálne trhové opatrenie, pokiaľ ide o jeho ambície vzhľadom na ciele Parížskej dohody, jeho celkovú environmentálnu integritu, a to aj v porovnaní s ustanoveniami smernice 2003/87/ES, ktoré sa vzťahujú na námornú dopravu, a všetky otázky týkajúce sa súdržnosti systému EU ETS a uvedeného opatrenia. Komisia by mala vo svojej správe prihliadnuť najmä na úroveň účasti na uvedenom globálnom trhovom opatrení, jeho vynútiteľnosť, transparentnosť, sankcie za nedodržiavanie pravidiel, postupy pre účasť verejnosti, monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií, registre a vyvodenie zodpovednosti. V prípade potreby by sa k správe mal pripojiť legislatívny návrh na zmenu smernice 2003/87/ES spôsobom, ktorý je v súlade s cieľom Únie v oblasti klímy do roku 2030 a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, a s cieľom zachovať environmentálnu integritu a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy, aby sa zabezpečil súlad medzi vykonávaním globálneho trhového opatrenia a systémom EU ETS, a zároveň sa zabránilo akémukoľvek výraznému dvojitému zaťaženiu, a tým pripomenula právomoc Únie regulovať svoj podiel emisií z medzinárodných lodných plavieb v súlade so záväzkami Parížskej dohody.

| (28) | Pri absencii globálneho trhového opatrenia existuje riziko obchádzania ustanovení, keďže rozšírenie pôsobnosti smernice 2003/87/ES na činnosti námornej dopravy prinieslo zvýšené náklady na lodnú dopravu. Tzv. evazívne (vyhýbacie) zastavenia v prístavoch mimo Únie a premiestnenie činností prekládky do prístavov mimo Únie nielenže znížia environmentálne prínosy internalizácie nákladov na emisie z činností námornej dopravy, ale môžu tiež viesť k ďalším emisiám v dôsledku dodatočnej vzdialenosti prekonanej s cieľom vyhnúť sa požiadavkám smernice 2003/87/ES. Je preto vhodné vylúčiť z vymedzenia pojmu prístav zastavenia určité zastávky v prístavoch mimo Únie. Toto vylúčenie by sa malo zamerať na prístavy v blízkosti Únie, kde je riziko vyhýbania sa povinnostiam najväčšie. Hranica 300 námorných míľ od prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu predstavuje primeranú reakciu na vyhýbavé správanie, pričom vyvažuje dodatočné zaťaženie a riziko úniku. Okrem toho by sa vylúčenie z pojmu prístav zastavenia malo vzťahovať len na zastávky kontajnerových lodí v určitých prístavoch mimo Únie, kde prekládka kontajnerov predstavuje väčšinu kontajnerovej dopravy. V prípade takejto prepravy spočíva riziko vyhýbania sa povinnostiam v prípade neexistencie zmierňujúcich opatrení aj v tom, že sa prístavné uzly presunú do prístavov mimo Únie, čo by ešte zhoršilo účinky praktík zameraných na vyhýbanie sa povinnostiam. S cieľom zabezpečiť proporcionalitu opatrenia a rovnaké zaobchádzanie by sa mali vziať do úvahy opatrenia v tretích krajinách, ktoré majú rovnocenný účinok ako smernica 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(28)

Pri absencii globálneho trhového opatrenia existuje riziko obchádzania ustanovení, keďže rozšírenie pôsobnosti smernice 2003/87/ES na činnosti námornej dopravy prinieslo zvýšené náklady na lodnú dopravu. Tzv. evazívne (vyhýbacie) zastavenia v prístavoch mimo Únie a premiestnenie činností prekládky do prístavov mimo Únie nielenže znížia environmentálne prínosy internalizácie nákladov na emisie z činností námornej dopravy, ale môžu tiež viesť k ďalším emisiám v dôsledku dodatočnej vzdialenosti prekonanej s cieľom vyhnúť sa požiadavkám smernice 2003/87/ES. Je preto vhodné vylúčiť z vymedzenia pojmu prístav zastavenia určité zastávky v prístavoch mimo Únie. Toto vylúčenie by sa malo zamerať na prístavy v blízkosti Únie, kde je riziko vyhýbania sa povinnostiam najväčšie. Hranica 300 námorných míľ od prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu predstavuje primeranú reakciu na vyhýbavé správanie, pričom vyvažuje dodatočné zaťaženie a riziko úniku. Okrem toho by sa vylúčenie z pojmu prístav zastavenia malo vzťahovať len na zastávky kontajnerových lodí v určitých prístavoch mimo Únie, kde prekládka kontajnerov predstavuje väčšinu kontajnerovej dopravy. V prípade takejto prepravy spočíva riziko vyhýbania sa povinnostiam v prípade neexistencie zmierňujúcich opatrení aj v tom, že sa prístavné uzly presunú do prístavov mimo Únie, čo by ešte zhoršilo účinky praktík zameraných na vyhýbanie sa povinnostiam. S cieľom zabezpečiť proporcionalitu opatrenia a rovnaké zaobchádzanie by sa mali vziať do úvahy opatrenia v tretích krajinách, ktoré majú rovnocenný účinok ako smernica 2003/87/ES.

| (29) | Komisia by mala preskúmať fungovanie smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy na základe skúseností s uplatňovaním uvedenej smernice vrátane odhaľovania praktík zameraných na vyhýbanie sa povinnostiam s cieľom zabrániť takýmto praktikám v počiatočnom štádiu, a potom by mala navrhnúť opatrenia na zabezpečenie účinnosti uvedenej smernice. Takéto opatrenia by mohli zahŕňať posilnené povinnosti odovzdávania kvót v prípade plavieb, pri ktorých je riziko vyhýbania sa povinnostiam vyššie, napríklad do prístavu a z prístavu, ktorý sa nachádza v blízkosti Únie, v tretej krajine, ktorá neprijala opatrenia podobné smernici 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(29)

Komisia by mala preskúmať fungovanie smernice 2003/87/ES v súvislosti s činnosťami námornej dopravy na základe skúseností s uplatňovaním uvedenej smernice vrátane odhaľovania praktík zameraných na vyhýbanie sa povinnostiam s cieľom zabrániť takýmto praktikám v počiatočnom štádiu, a potom by mala navrhnúť opatrenia na zabezpečenie účinnosti uvedenej smernice. Takéto opatrenia by mohli zahŕňať posilnené povinnosti odovzdávania kvót v prípade plavieb, pri ktorých je riziko vyhýbania sa povinnostiam vyššie, napríklad do prístavu a z prístavu, ktorý sa nachádza v blízkosti Únie, v tretej krajine, ktorá neprijala opatrenia podobné smernici 2003/87/ES.

| (30) | Emisie z lodí s hrubou priestornosťou menšou ako 5 000 ton predstavujú menej ako 15 % emisií z lodí pri zohľadnení rozsahu uplatňovania tejto smernice, ale produkuje ich veľký počet lodí. Z dôvodov administratívnej uskutočniteľnosti je príliš skoro zahrnúť lode s hrubou priestornosťou menšou ako 5 000 ton do systému EU ETS už od začiatku začlenenia námornej dopravy do systému EU ETS, ich zahrnutie v budúcnosti by však zlepšilo účinnosť systému EU ETS a potenciálne obmedzilo praktiky zamerané na vyhýbanie sa povinnostiam, pokiaľ ide o lode s hrubou priestornosťou menšou ako 5 000 ton. Komisia by preto mala najneskôr do 31. decembra 2026 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma uskutočniteľnosť a hospodárske, environmentálne a sociálne vplyvy začlenenia emisií z lodí s hrubou priestornosťou menšou 5 000 ton vrátane príbrežných lodí do smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(30)

Emisie z lodí s hrubou priestornosťou menšou ako 5 000 ton predstavujú menej ako 15 % emisií z lodí pri zohľadnení rozsahu uplatňovania tejto smernice, ale produkuje ich veľký počet lodí. Z dôvodov administratívnej uskutočniteľnosti je príliš skoro zahrnúť lode s hrubou priestornosťou menšou ako 5 000 ton do systému EU ETS už od začiatku začlenenia námornej dopravy do systému EU ETS, ich zahrnutie v budúcnosti by však zlepšilo účinnosť systému EU ETS a potenciálne obmedzilo praktiky zamerané na vyhýbanie sa povinnostiam, pokiaľ ide o lode s hrubou priestornosťou menšou ako 5 000 ton. Komisia by preto mala najneskôr do 31. decembra 2026 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma uskutočniteľnosť a hospodárske, environmentálne a sociálne vplyvy začlenenia emisií z lodí s hrubou priestornosťou menšou 5 000 ton vrátane príbrežných lodí do smernice 2003/87/ES.

| (31) | Osobou alebo organizáciou zodpovednou za súlad so systémom EU ETS by mala byť lodná spoločnosť, ktorá je vymedzená ako vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania. Toto vymedzenie vychádza z vymedzenia pojmu „spoločnosť“ v článku 3 bode d) nariadenia (EÚ) 2015/757 a je v súlade s globálnym systémom zberu údajov, ktorý v roku 2016 zaviedla IMO. |
| --- | --- |

(31)

Osobou alebo organizáciou zodpovednou za súlad so systémom EU ETS by mala byť lodná spoločnosť, ktorá je vymedzená ako vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania. Toto vymedzenie vychádza z vymedzenia pojmu „spoločnosť“ v článku 3 bode d) nariadenia (EÚ) 2015/757 a je v súlade s globálnym systémom zberu údajov, ktorý v roku 2016 zaviedla IMO.

| (32) | Emisie z lode závisia okrem iného od opatrení súvisiacich s energetickou efektívnosťou plavidla, ktoré prijal vlastník lode, a od paliva, prepravovaného nákladu a trasy a rýchlosti lode, ktoré môže kontrolovať iný subjekt, ako je vlastník lode. Zodpovednosť za nákup paliva alebo prijímanie prevádzkových rozhodnutí, ktoré majú vplyv na emisie skleníkových plynov z lode, môže na základe zmluvného dojednania prevziať iný subjekt ako lodná spoločnosť. V čase rokovaní o zmluve by najmä tieto posledné aspekty ešte neboli známe, a preto by konečné emisie z lode, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES, nebolo možné stanoviť s istotou. Ak by sa však náklady na uhlík nepreniesli na subjekt prevádzkujúci loď, stimuly na vykonávanie prevádzkových opatrení v oblasti palivovej úspornosti by boli obmedzené. V súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a s cieľom podporiť prijatie opatrení na zvýšenie efektívnosti a zavádzanie čistejších palív by preto lodná spoločnosť mala byť podľa vnútroštátneho práva oprávnená požadovať náhradu nákladov vyplývajúcich z odovzdania kvót od subjektu, ktorý je priamo zodpovedný za rozhodnutia ovplyvňujúce emisie skleníkových plynov z lode.
  Takýto mechanizmus náhrady by síce mohol byť predmetom zmluvnej dohody, členské štáty by však na účely zníženia administratívnych nákladov nemali byť povinné zabezpečiť či kontrolovať existenciu takýchto zmlúv, ale namiesto toho by vo vnútroštátnom práve mali stanoviť zákonný nárok námornej spoločnosti na náhradu nákladov a s tým súvisiaci prístup k spravodlivosti na účely presadzovania tohto nároku. Z rovnakých dôvodov by uvedený nárok vrátane akéhokoľvek možného konfliktu týkajúceho sa náhrady medzi lodnou spoločnosťou a subjektom prevádzkujúcim loď nemal mať vplyv na povinnosti lodnej spoločnosti voči riadiacemu orgánu vo vzťahu k lodnej spoločnosti alebo na opatrenia na presadzovanie, ktoré by mohli byť potrebné voči takejto spoločnosti na zabezpečenie úplného súladu so smernicou 2003/87/ES zo strany tejto spoločnosti. Zároveň, keďže účel ustanovenia o nároku na náhradu je úzko spojený s Úniou, najmä v súvislosti s dodržiavaním povinností podľa tejto smernice lodnou spoločnosťou voči danému členskému štátu, je dôležité, aby sa uvedený nárok dodržiaval v celej Únii vo všetkých zmluvných vzťahoch, ktoré umožňujú inému subjektu než vlastníkovi lode určiť prepravovaný náklad alebo trasu a rýchlosť lode spôsobom, ktorý chráni nenarušenú hospodársku súťaž na vnútornom trhu, čo môže zahŕňať ustanovenia zabraňujúce stranám takýchto zmluvných dojednaní obchádzať nárok na náhradu zahrnutím doložky o voľbe rozhodného práva. |
| --- | --- |

(32)

Emisie z lode závisia okrem iného od opatrení súvisiacich s energetickou efektívnosťou plavidla, ktoré prijal vlastník lode, a od paliva, prepravovaného nákladu a trasy a rýchlosti lode, ktoré môže kontrolovať iný subjekt, ako je vlastník lode. Zodpovednosť za nákup paliva alebo prijímanie prevádzkových rozhodnutí, ktoré majú vplyv na emisie skleníkových plynov z lode, môže na základe zmluvného dojednania prevziať iný subjekt ako lodná spoločnosť. V čase rokovaní o zmluve by najmä tieto posledné aspekty ešte neboli známe, a preto by konečné emisie z lode, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES, nebolo možné stanoviť s istotou. Ak by sa však náklady na uhlík nepreniesli na subjekt prevádzkujúci loď, stimuly na vykonávanie prevádzkových opatrení v oblasti palivovej úspornosti by boli obmedzené. V súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a s cieľom podporiť prijatie opatrení na zvýšenie efektívnosti a zavádzanie čistejších palív by preto lodná spoločnosť mala byť podľa vnútroštátneho práva oprávnená požadovať náhradu nákladov vyplývajúcich z odovzdania kvót od subjektu, ktorý je priamo zodpovedný za rozhodnutia ovplyvňujúce emisie skleníkových plynov z lode.

Takýto mechanizmus náhrady by síce mohol byť predmetom zmluvnej dohody, členské štáty by však na účely zníženia administratívnych nákladov nemali byť povinné zabezpečiť či kontrolovať existenciu takýchto zmlúv, ale namiesto toho by vo vnútroštátnom práve mali stanoviť zákonný nárok námornej spoločnosti na náhradu nákladov a s tým súvisiaci prístup k spravodlivosti na účely presadzovania tohto nároku. Z rovnakých dôvodov by uvedený nárok vrátane akéhokoľvek možného konfliktu týkajúceho sa náhrady medzi lodnou spoločnosťou a subjektom prevádzkujúcim loď nemal mať vplyv na povinnosti lodnej spoločnosti voči riadiacemu orgánu vo vzťahu k lodnej spoločnosti alebo na opatrenia na presadzovanie, ktoré by mohli byť potrebné voči takejto spoločnosti na zabezpečenie úplného súladu so smernicou 2003/87/ES zo strany tejto spoločnosti. Zároveň, keďže účel ustanovenia o nároku na náhradu je úzko spojený s Úniou, najmä v súvislosti s dodržiavaním povinností podľa tejto smernice lodnou spoločnosťou voči danému členskému štátu, je dôležité, aby sa uvedený nárok dodržiaval v celej Únii vo všetkých zmluvných vzťahoch, ktoré umožňujú inému subjektu než vlastníkovi lode určiť prepravovaný náklad alebo trasu a rýchlosť lode spôsobom, ktorý chráni nenarušenú hospodársku súťaž na vnútornom trhu, čo môže zahŕňať ustanovenia zabraňujúce stranám takýchto zmluvných dojednaní obchádzať nárok na náhradu zahrnutím doložky o voľbe rozhodného práva.

| (33) | V záujme zníženia administratívnej záťaže lodných spoločností by mal byť za každú lodnú spoločnosť zodpovedný jeden členský štát. Komisia by mala zverejniť úvodný zoznam lodných spoločností, ktoré vykonávali činnosť námornej dopravy patriacu do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, v ktorom sa bude uvádzať riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti. Tento zoznam by sa mal aktualizovať pravidelne a aspoň každé dva roky s cieľom podľa potreby prideliť lodné spoločnosti inému takémuto riadiacemu orgánu. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v členskom štáte by riadiacim orgánom vo vzťahu k lodnej spoločnosti mal byť daný členský štát. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine by riadiacim orgánom mal byť členský štát, v ktorom mala daná lodná spoločnosť za predchádzajúce štyri monitorované roky najväčší odhadovaný počet zastavení v prístavoch pri plavbách, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. V prípade lodných spoločností, ktoré sú zaregistrované v tretej krajine a ktoré za predchádzajúce štyri monitorované roky nevykonávali žiadnu plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, by riadiacim orgánom vo vzťahu k lodnej spoločnosti mal byť členský štát, v ktorom loď lodnej spoločnosti začala alebo ukončila svoju prvú plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Komisia by mala podľa potreby raz za dva roky zverejniť a aktualizovať zoznam lodných spoločností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, v ktorom sa uvedie riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s lodnými spoločnosťami by mali členské štáty dodržiavať harmonizované pravidlá správy lodných spoločností, za ktoré nesú zodpovednosť, v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanoví Komisia. |
| --- | --- |

(33)

V záujme zníženia administratívnej záťaže lodných spoločností by mal byť za každú lodnú spoločnosť zodpovedný jeden členský štát. Komisia by mala zverejniť úvodný zoznam lodných spoločností, ktoré vykonávali činnosť námornej dopravy patriacu do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, v ktorom sa bude uvádzať riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti. Tento zoznam by sa mal aktualizovať pravidelne a aspoň každé dva roky s cieľom podľa potreby prideliť lodné spoločnosti inému takémuto riadiacemu orgánu. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v členskom štáte by riadiacim orgánom vo vzťahu k lodnej spoločnosti mal byť daný členský štát. V prípade lodných spoločností zaregistrovaných v tretej krajine by riadiacim orgánom mal byť členský štát, v ktorom mala daná lodná spoločnosť za predchádzajúce štyri monitorované roky najväčší odhadovaný počet zastavení v prístavoch pri plavbách, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. V prípade lodných spoločností, ktoré sú zaregistrované v tretej krajine a ktoré za predchádzajúce štyri monitorované roky nevykonávali žiadnu plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, by riadiacim orgánom vo vzťahu k lodnej spoločnosti mal byť členský štát, v ktorom loď lodnej spoločnosti začala alebo ukončila svoju prvú plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. Komisia by mala podľa potreby raz za dva roky zverejniť a aktualizovať zoznam lodných spoločností, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, v ktorom sa uvedie riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s lodnými spoločnosťami by mali členské štáty dodržiavať harmonizované pravidlá správy lodných spoločností, za ktoré nesú zodpovednosť, v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanoví Komisia.

| (34) | Členské štáty by mali zabezpečiť, aby lodné spoločnosti, za ktorých správu sú zodpovedné, spĺňali požiadavky smernice 2003/87/ES. Ak lodná spoločnosť dané požiadavky nespĺňa a žiadnymi donucovacími opatreniami, ktoré prijal riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti, sa nepodarilo zabezpečiť ich splnenie, mali by členské štáty konať solidárne. Ako krajné riešenie by členské štáty s výnimkou členského štátu, pod ktorého vlajkou sa daná loď plaví, mali mať možnosť odmietnuť vstup lodiam, za ktoré nesie zodpovednosť príslušná lodná spoločnosť, a členský štát, pod ktorého vlajkou sa daná loď plaví by mal byť schopný túto loď zadržať. |
| --- | --- |

(34)

Členské štáty by mali zabezpečiť, aby lodné spoločnosti, za ktorých správu sú zodpovedné, spĺňali požiadavky smernice 2003/87/ES. Ak lodná spoločnosť dané požiadavky nespĺňa a žiadnymi donucovacími opatreniami, ktoré prijal riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti, sa nepodarilo zabezpečiť ich splnenie, mali by členské štáty konať solidárne. Ako krajné riešenie by členské štáty s výnimkou členského štátu, pod ktorého vlajkou sa daná loď plaví, mali mať možnosť odmietnuť vstup lodiam, za ktoré nesie zodpovednosť príslušná lodná spoločnosť, a členský štát, pod ktorého vlajkou sa daná loď plaví by mal byť schopný túto loď zadržať.

| (35) | Lodné spoločnosti by mali monitorovať a nahlasovať svoje údaje o súhrnných emisiách z činností námornej dopravy na úrovni spoločnosti v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení (EÚ) 2015/757. Správy venované údajom o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti by sa mali overovať v súlade s pravidlami stanovenými v uvedenom nariadení. Pri vykonávaní overovania na úrovni spoločnosti by overovateľ nemal overovať správy o emisiách alebo správy na úrovni lode, ktoré sa majú predložiť v prípade zmeny spoločnosti, keďže tieto správy na úrovni lode už budú overené. |
| --- | --- |

(35)

Lodné spoločnosti by mali monitorovať a nahlasovať svoje údaje o súhrnných emisiách z činností námornej dopravy na úrovni spoločnosti v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení (EÚ) 2015/757. Správy venované údajom o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti by sa mali overovať v súlade s pravidlami stanovenými v uvedenom nariadení. Pri vykonávaní overovania na úrovni spoločnosti by overovateľ nemal overovať správy o emisiách alebo správy na úrovni lode, ktoré sa majú predložiť v prípade zmeny spoločnosti, keďže tieto správy na úrovni lode už budú overené.

| (36) | Európska námorná bezpečnostná agentúra (ďalej len „EMSA“) alebo iná príslušná organizácia by na základe skúseností nadobudnutých pri uskutočňovaní podobných úloh súvisiacich s ochranou životného prostredia mali náležite a v súlade so svojím mandátom pomáhať Komisii a riadiacim orgánom vo vzťahu k lodnej spoločnosti v súvislosti s vykonávaním smernice 2003/87/ES. Vzhľadom na svoje skúsenosti s vykonávaním nariadenia (EÚ) 2015/757 a s uplatňovaním svojich IT nástrojov by mala agentúra EMSA pomáhať riadiacim orgánom vo vzťahu k lodnej spoločnosti najmä v súvislosti s monitorovaním, nahlasovaním a overovaním emisií vznikajúcich v dôsledku činností námornej dopravy v rámci rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to uľahčovaním výmeny informácií alebo vypracúvaním usmernení a kritérií. Komisia by sa s pomocou agentúry EMSA mala usilovať pripraviť vhodné monitorovacie nástroje, ako aj usmernenia na uľahčenie a koordináciu overovania a presadzovania práva v súvislosti s uplatňovaním smernice 2003/87/ES na námornú dopravu. Takéto nástroje by sa v rámci možností mali sprístupniť členským štátom a overovateľom, aby sa lepšie zabezpečilo dôsledné presadzovanie vnútroštátnych opatrení, ktorými sa transponuje smernica 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(36)

Európska námorná bezpečnostná agentúra (ďalej len „EMSA“) alebo iná príslušná organizácia by na základe skúseností nadobudnutých pri uskutočňovaní podobných úloh súvisiacich s ochranou životného prostredia mali náležite a v súlade so svojím mandátom pomáhať Komisii a riadiacim orgánom vo vzťahu k lodnej spoločnosti v súvislosti s vykonávaním smernice 2003/87/ES. Vzhľadom na svoje skúsenosti s vykonávaním nariadenia (EÚ) 2015/757 a s uplatňovaním svojich IT nástrojov by mala agentúra EMSA pomáhať riadiacim orgánom vo vzťahu k lodnej spoločnosti najmä v súvislosti s monitorovaním, nahlasovaním a overovaním emisií vznikajúcich v dôsledku činností námornej dopravy v rámci rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES, a to uľahčovaním výmeny informácií alebo vypracúvaním usmernení a kritérií. Komisia by sa s pomocou agentúry EMSA mala usilovať pripraviť vhodné monitorovacie nástroje, ako aj usmernenia na uľahčenie a koordináciu overovania a presadzovania práva v súvislosti s uplatňovaním smernice 2003/87/ES na námornú dopravu. Takéto nástroje by sa v rámci možností mali sprístupniť členským štátom a overovateľom, aby sa lepšie zabezpečilo dôsledné presadzovanie vnútroštátnych opatrení, ktorými sa transponuje smernica 2003/87/ES.

| (37) | Súbežne s prijatím tejto smernice sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757 s cieľom stanoviť pravidlá monitorovania, nahlasovania a overovania, ktoré sú potrebné na rozšírenie systému EU ETS na činnosti námornej dopravy, a zabezpečiť monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií ďalších skleníkových plynov a emisií z ďalších typov lodí. |
| --- | --- |

(37)

Súbežne s prijatím tejto smernice sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757 s cieľom stanoviť pravidlá monitorovania, nahlasovania a overovania, ktoré sú potrebné na rozšírenie systému EU ETS na činnosti námornej dopravy, a zabezpečiť monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií ďalších skleníkových plynov a emisií z ďalších typov lodí.

| (38) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2392 (13) sa zmenil článok 12 ods. 3 smernice 2003/87/ES s cieľom umožniť všetkým prevádzkovateľom využívať všetky vydané kvóty. Požiadavka, aby povolenia na emisie skleníkových plynov obsahovali povinnosť odovzdávať kvóty podľa článku 6 ods. 2 písm. e) uvedenej smernice, by sa mala náležite zosúladiť. |
| --- | --- |

(38)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2392 (13) sa zmenil článok 12 ods. 3 smernice 2003/87/ES s cieľom umožniť všetkým prevádzkovateľom využívať všetky vydané kvóty. Požiadavka, aby povolenia na emisie skleníkových plynov obsahovali povinnosť odovzdávať kvóty podľa článku 6 ods. 2 písm. e) uvedenej smernice, by sa mala náležite zosúladiť.

| (39) | Dosiahnutie únijného cieľa na rok 2030 v oblasti zníženia emisií si bude vyžadovať zníženie emisií v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, o 62 % v porovnaní s rokom 2005. Treba znížiť celoúnijné množstvo kvót v rámci systému EU ETS s cieľom vydať potrebný dlhodobý signál o cene uhlíka, ako aj podnet na dosiahnutie uvedenej úrovne dekarbonizácie. Celkové množstvo kvót by sa malo v rokoch 2024 a 2026 znížiť, aby sa viac zosúladilo so skutočnými emisiami. Navyše by sa mal v rokoch 2024 a 2028 zvýšiť lineárny redukčný koeficient, a to aj so zreteľom na zahrnutie emisií z námornej dopravy. Strmšia trajektória znižovania stropov vyplývajúca z uvedených zmien povedie k výrazne vyšším úrovniam kumulatívneho zníženia emisií do roku 2030, než by sa dosiahlo podľa smernice (EÚ) 2018/410. Údaje týkajúce sa začlenenia námornej dopravy by sa mali odvodiť z emisií z činností námornej dopravy uvedených v článku 3ga smernice 2003/87/ES a nahlásiť v súlade s nariadením (EÚ) 2015/757 za roky 2018 a 2019 v Únii a štátoch Európskeho hospodárskeho priestoru a Európskeho združenia voľného obchodu, a od roku 2021 do roku 2024 by sa mali upravovať pomocou lineárneho redukčného koeficientu zníženia na rok 2024. Lineárny redukčný koeficient by sa mal uplatniť v roku 2024 na zvýšenie množstva kvót pre celú Úniu v danom roku. |
| --- | --- |

(39)

Dosiahnutie únijného cieľa na rok 2030 v oblasti zníženia emisií si bude vyžadovať zníženie emisií v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, o 62 % v porovnaní s rokom 2005. Treba znížiť celoúnijné množstvo kvót v rámci systému EU ETS s cieľom vydať potrebný dlhodobý signál o cene uhlíka, ako aj podnet na dosiahnutie uvedenej úrovne dekarbonizácie. Celkové množstvo kvót by sa malo v rokoch 2024 a 2026 znížiť, aby sa viac zosúladilo so skutočnými emisiami. Navyše by sa mal v rokoch 2024 a 2028 zvýšiť lineárny redukčný koeficient, a to aj so zreteľom na zahrnutie emisií z námornej dopravy. Strmšia trajektória znižovania stropov vyplývajúca z uvedených zmien povedie k výrazne vyšším úrovniam kumulatívneho zníženia emisií do roku 2030, než by sa dosiahlo podľa smernice (EÚ) 2018/410. Údaje týkajúce sa začlenenia námornej dopravy by sa mali odvodiť z emisií z činností námornej dopravy uvedených v článku 3ga smernice 2003/87/ES a nahlásiť v súlade s nariadením (EÚ) 2015/757 za roky 2018 a 2019 v Únii a štátoch Európskeho hospodárskeho priestoru a Európskeho združenia voľného obchodu, a od roku 2021 do roku 2024 by sa mali upravovať pomocou lineárneho redukčného koeficientu zníženia na rok 2024. Lineárny redukčný koeficient by sa mal uplatniť v roku 2024 na zvýšenie množstva kvót pre celú Úniu v danom roku.

| (40) | Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné a súkromné zdroje v Únii, ako aj v členských štátoch, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. S cieľom doplniť a posilniť značné výdavky na oblasť klímy v rozpočte Únie by sa na účely súvisiace s klímou mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie vo forme vlastných zdrojov alebo ekvivalentná finančná hodnota takýchto príjmov z aukcií, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík. Zoznam účelov súvisiacich s klímou v článku 10 ods. 3 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal ďalšie účely s pozitívnym vplyvom na životné prostredie. Malo by sme patriť využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní a cieleným znížením ciel a poplatkov za elektrickú energiu z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by mali každoročne podávať správy o využívaní príjmov z aukcií v súlade s článkom 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (14), pričom v prípade potreby a vhodnosti uvedú, ktoré príjmy sa využívajú, a opatrenia, ktoré sa prijímajú na vykonávanie ich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich plánov spravodlivej transformácie územia. |
| --- | --- |

(40)

Dosiahnutie zvýšených ambícií v oblasti klímy si bude vyžadovať značné verejné a súkromné zdroje v Únii, ako aj v členských štátoch, ktoré sa majú vyčleniť na klimatickú transformáciu. S cieľom doplniť a posilniť značné výdavky na oblasť klímy v rozpočte Únie by sa na účely súvisiace s klímou mali využiť všetky príjmy z aukcií, ktoré nie sú pripísané do rozpočtu Únie vo forme vlastných zdrojov alebo ekvivalentná finančná hodnota takýchto príjmov z aukcií, s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík. Zoznam účelov súvisiacich s klímou v článku 10 ods. 3 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal ďalšie účely s pozitívnym vplyvom na životné prostredie. Malo by sme patriť využitie finančnej podpory určenej na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami prostredníctvom zníženia rušivých daní a cieleným znížením ciel a poplatkov za elektrickú energiu z obnoviteľných zdrojov. Členské štáty by mali každoročne podávať správy o využívaní príjmov z aukcií v súlade s článkom 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (14), pričom v prípade potreby a vhodnosti uvedú, ktoré príjmy sa využívajú, a opatrenia, ktoré sa prijímajú na vykonávanie ich integrovaných národných energetických a klimatických plánov a ich plánov spravodlivej transformácie územia.

| (41) | Príjmy členských štátov z aukcií sa zvýšia v dôsledku začlenenia námornej dopravy do systému EU ETS. Členské štáty sa preto vyzývajú, aby zvýšili využívanie príjmov zo systému EU ETS podľa článku 10 ods. 3 smernice 2003/87/ES s cieľom prispieť k ochrane, obnove a lepšiemu riadeniu morských ekosystémov, najmä chránených morských oblastí. |
| --- | --- |

(41)

Príjmy členských štátov z aukcií sa zvýšia v dôsledku začlenenia námornej dopravy do systému EU ETS. Členské štáty sa preto vyzývajú, aby zvýšili využívanie príjmov zo systému EU ETS podľa článku 10 ods. 3 smernice 2003/87/ES s cieľom prispieť k ochrane, obnove a lepšiemu riadeniu morských ekosystémov, najmä chránených morských oblastí.

| (42) | Na plnenie cieľov Parížskej dohody v rozvojových krajinách sú potrebné značné finančné zdroje a v Glasgowskom klimatickom pakte sa zmluvné strany z radov rozvinutých krajín naliehavo vyzývajú, aby urýchlene a výrazne zintenzívnili poskytovanie financovania opatrení v oblasti zmeny klímy. Rada vo svojich záveroch o prípravách na 27. konferenciu zmluvných strán UNFCCC (COP 27) pripomína, že Únia a jej členské štáty sú najväčším prispievateľom na medzinárodné verejné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy a od roku 2013 viac ako zdvojnásobili svoj príspevok na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v záujme podpory rozvojových krajín. V uvedených záveroch Rada tiež obnovuje pevný záväzok Únie a jej členských štátov naďalej zvyšovať financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy, aby sa splnil cieľ rozvinutých krajín týkajúci sa mobilizácie aspoň 100 miliárd USD ročne zo širokej škály zdrojov čo najskôr a pokračovať v jeho plnení až do roku 2025, a očakáva, že sa tento cieľ dosiahne v roku 2023. |
| --- | --- |

(42)

Na plnenie cieľov Parížskej dohody v rozvojových krajinách sú potrebné značné finančné zdroje a v Glasgowskom klimatickom pakte sa zmluvné strany z radov rozvinutých krajín naliehavo vyzývajú, aby urýchlene a výrazne zintenzívnili poskytovanie financovania opatrení v oblasti zmeny klímy. Rada vo svojich záveroch o prípravách na 27. konferenciu zmluvných strán UNFCCC (COP 27) pripomína, že Únia a jej členské štáty sú najväčším prispievateľom na medzinárodné verejné financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy a od roku 2013 viac ako zdvojnásobili svoj príspevok na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v záujme podpory rozvojových krajín. V uvedených záveroch Rada tiež obnovuje pevný záväzok Únie a jej členských štátov naďalej zvyšovať financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy, aby sa splnil cieľ rozvinutých krajín týkajúci sa mobilizácie aspoň 100 miliárd USD ročne zo širokej škály zdrojov čo najskôr a pokračovať v jeho plnení až do roku 2025, a očakáva, že sa tento cieľ dosiahne v roku 2023.

| (43) | S cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie v členských štátoch s nižšími príjmami by sa malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (ďalej len „HDP“) na obyvateľa nižší ako 75 % priemeru Únie, použiť dodatočné množstvo predstavujúce 2,5 % celoúnijných kvót od roku 2024 do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(43)

S cieľom riešiť distribučné a sociálne účinky transformácie v členských štátoch s nižšími príjmami by sa malo na financovanie energetickej transformácie členských štátov, v ktorých bol v rokoch 2016 až 2018 hrubý domáci produkt (ďalej len „HDP“) na obyvateľa nižší ako 75 % priemeru Únie, použiť dodatočné množstvo predstavujúce 2,5 % celoúnijných kvót od roku 2024 do roku 2030, a to prostredníctvom modernizačného fondu uvedeného v článku 10d smernice 2003/87/ES.

| (44) | Prijímajúce členské štáty by mali mať možnosť použiť zdroje pridelené na modernizačný fond na financovanie investícií týkajúcich sa susediacich pohraničných regiónov Únie, ak je to relevantné pre energetickú transformáciu prijímajúcich členských štátov. |
| --- | --- |

(44)

Prijímajúce členské štáty by mali mať možnosť použiť zdroje pridelené na modernizačný fond na financovanie investícií týkajúcich sa susediacich pohraničných regiónov Únie, ak je to relevantné pre energetickú transformáciu prijímajúcich členských štátov.

| (45) | Mali by sa poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov pomocou nákladovo efektívnych techník. Bezodplatné prideľovanie emisných kvót stacionárnym zariadeniam by preto malo byť od roku 2026 podmienené investíciami do techník slúžiacich na zvyšovanie energetickej efektívnosti a znižovanie emisií, najmä v prípade veľkých odberateľov energie. Komisia by mala zabezpečiť, aby uplatňovanie uvedenej podmienenosti neohrozovalo rovnaké podmienky, environmentálnu integritu alebo rovnaké zaobchádzanie so zariadeniami v celej Únii. Komisia by preto bez toho, aby boli dotknuté pravidlá uplatniteľné podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (15), mala prijať delegované akty dopĺňajúce túto smernicu s cieľom riešiť akýkoľvek problém zistený najmä v súvislosti s uvedenými zásadami a stanoviť administratívne jednoduché pravidlá uplatňovania podmienenosti. Uvedené pravidlá by mali byť súčasťou všeobecných pravidiel bezodplatného prideľovania kvót, pričom by sa mal využiť stanovený postup pre vnútroštátne vykonávacie opatrenia, a mali by sa v nich stanoviť harmonogramy, kritériá uznávania vykonaných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj alternatívne opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov. Okrem toho by sa mali ďalej posilniť stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov v prípade zariadení s vysokou intenzitou skleníkových plynov. Na tento účel by bezodplatné prideľovanie emisných kvót 20 % stacionárnych zariadení s najvyššou intenzitou emisií v rámci danej referenčnej hodnoty produktu malo byť od roku 2026 podmienené aj vypracovaním a vykonávaním plánov klimatickej neutrality. |
| --- | --- |

(45)

Mali by sa poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov pomocou nákladovo efektívnych techník. Bezodplatné prideľovanie emisných kvót stacionárnym zariadeniam by preto malo byť od roku 2026 podmienené investíciami do techník slúžiacich na zvyšovanie energetickej efektívnosti a znižovanie emisií, najmä v prípade veľkých odberateľov energie. Komisia by mala zabezpečiť, aby uplatňovanie uvedenej podmienenosti neohrozovalo rovnaké podmienky, environmentálnu integritu alebo rovnaké zaobchádzanie so zariadeniami v celej Únii. Komisia by preto bez toho, aby boli dotknuté pravidlá uplatniteľné podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (15), mala prijať delegované akty dopĺňajúce túto smernicu s cieľom riešiť akýkoľvek problém zistený najmä v súvislosti s uvedenými zásadami a stanoviť administratívne jednoduché pravidlá uplatňovania podmienenosti. Uvedené pravidlá by mali byť súčasťou všeobecných pravidiel bezodplatného prideľovania kvót, pričom by sa mal využiť stanovený postup pre vnútroštátne vykonávacie opatrenia, a mali by sa v nich stanoviť harmonogramy, kritériá uznávania vykonaných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, ako aj alternatívne opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov. Okrem toho by sa mali ďalej posilniť stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov v prípade zariadení s vysokou intenzitou skleníkových plynov. Na tento účel by bezodplatné prideľovanie emisných kvót 20 % stacionárnych zariadení s najvyššou intenzitou emisií v rámci danej referenčnej hodnoty produktu malo byť od roku 2026 podmienené aj vypracovaním a vykonávaním plánov klimatickej neutrality.

| (46) | Mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (ďalej len „CBAM“) zriadený na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/956 (16) má nahradiť mechanizmy stanovené v smernici 2003/87/ES na predchádzanie riziku úniku uhlíka. V rozsahu, v akom sa dané opatrenie vzťahuje na odvetvia a pododvetvia, by im nemali byť pridelené bezodplatné kvóty. Je však potrebné prechodné obdobie na postupné zrušenie bezodplatných kvót, aby sa výrobcovia, dovozcovia a obchodníci dokázali prispôsobiť novému režimu. Znižovanie množstva bezodplatne pridelených kvót by sa malo realizovať tak, že počas postupného zavádzania mechanizmu CBAM sa bude na množstvo kvót bezodplatne pridelených odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, uplatňovať určitý koeficient. Koeficient CBAM by sa mal počas obdobia od nadobudnutia účinnosti uvedeného nariadenia do konca roku 2025 rovnať 100 % a za predpokladu, že sa uplatnia ustanovenia uvedené v článku 36 ods. 2 písm. b) uvedeného nariadenia, by mal v roku 2026 predstavovať 97,5 %, v roku 2027 95 %, v roku 2028 90 %, v roku 2029 77,5 %, v roku 2030 51,5 %, v roku 2031 39 %, v roku 2032 26,5 % a v roku 2033 14 %. Od roku 2034 by sa nemal uplatňovať žiadny koeficient CBAM.
  Príslušné delegované akty týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót by sa mali v prípade odvetví a pododvetví, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zodpovedajúcim spôsobom upraviť. Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, na základe tohto výpočtu (ďalej len „dopyt po mechanizme CBAM“) neposkytujú, sa majú pridať do inovačného fondu s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, zachytávania a využívania uhlíka (ďalej len „CCU“), zachytávania, prepravy a geologického ukladania uhlíka (ďalej len „CCS“), energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy. Osobitná pozornosť by sa v tejto súvislosti mala venovať projektom v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje mechanizmus CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a sprístupniť v rámci inovačného fondu, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po mechanizme CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty. |
| --- | --- |

(46)

Mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (ďalej len „CBAM“) zriadený na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/956 (16) má nahradiť mechanizmy stanovené v smernici 2003/87/ES na predchádzanie riziku úniku uhlíka. V rozsahu, v akom sa dané opatrenie vzťahuje na odvetvia a pododvetvia, by im nemali byť pridelené bezodplatné kvóty. Je však potrebné prechodné obdobie na postupné zrušenie bezodplatných kvót, aby sa výrobcovia, dovozcovia a obchodníci dokázali prispôsobiť novému režimu. Znižovanie množstva bezodplatne pridelených kvót by sa malo realizovať tak, že počas postupného zavádzania mechanizmu CBAM sa bude na množstvo kvót bezodplatne pridelených odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, uplatňovať určitý koeficient. Koeficient CBAM by sa mal počas obdobia od nadobudnutia účinnosti uvedeného nariadenia do konca roku 2025 rovnať 100 % a za predpokladu, že sa uplatnia ustanovenia uvedené v článku 36 ods. 2 písm. b) uvedeného nariadenia, by mal v roku 2026 predstavovať 97,5 %, v roku 2027 95 %, v roku 2028 90 %, v roku 2029 77,5 %, v roku 2030 51,5 %, v roku 2031 39 %, v roku 2032 26,5 % a v roku 2033 14 %. Od roku 2034 by sa nemal uplatňovať žiadny koeficient CBAM.

Príslušné delegované akty týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót by sa mali v prípade odvetví a pododvetví, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, zodpovedajúcim spôsobom upraviť. Bezodplatné kvóty, ktoré sa už odvetviam, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, na základe tohto výpočtu (ďalej len „dopyt po mechanizme CBAM“) neposkytujú, sa majú pridať do inovačného fondu s cieľom podporiť inovácie v oblasti nízkouhlíkových technológií, zachytávania a využívania uhlíka (ďalej len „CCU“), zachytávania, prepravy a geologického ukladania uhlíka (ďalej len „CCS“), energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie, a to spôsobom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy. Osobitná pozornosť by sa v tejto súvislosti mala venovať projektom v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM. V záujme dodržania podielu bezodplatne pridelených kvót, ktorý je k dispozícii pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje mechanizmus CBAM, by sa konečné množstvo, ktoré sa má odpočítať od množstva bezodplatne pridelených kvót a sprístupniť v rámci inovačného fondu, malo vypočítať na základe podielu, ktorý predstavuje dopyt po mechanizme CBAM, pokiaľ ide o potreby týkajúce sa bezodplatného prideľovania kvót vo všetkých odvetviach, ktorým sa prideľujú bezodplatné kvóty.

| (47) | S cieľom zmierniť potenciálne riziká úniku uhlíka súvisiace s tovarom, na ktorý sa vzťahuje mechanizmus CBAM a ktorý sa vyrába v Únii na vývoz do tretích krajín, ktoré nevyužívajú systém EU ETS alebo podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka, by sa pred skončením prechodného obdobia podľa nariadenia (EÚ) 2023/956 malo vykonať posúdenie. Ak sa v uvedenom posúdení dospeje k záveru, že existuje takéto riziko úniku uhlíka, Komisia by mala v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na riešenie tohto rizika úniku uhlíka spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie. Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť použiť príjmy z aukcií na riešenie akéhokoľvek zvyškového rizika úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM a v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Ak sa kvóty pochádzajúce zo zníženia množstva bezodplatne prideľovaných kvót pri uplatňovaní pravidiel podmienenosti v plnej miere nevyužívajú na vyňatie zariadení s najnižšou intenzitou skleníkových plynov z medziodvetvovej korekcie, 50 % uvedených zvyškových kvót by sa malo pridať do inovačného fondu. S ostatnými 50 % by sa malo obchodovať formou aukcie v mene členských štátov a tie by mali príjmy z nej použiť na riešenie akéhokoľvek zvyškového rizika úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM. |
| --- | --- |

(47)

S cieľom zmierniť potenciálne riziká úniku uhlíka súvisiace s tovarom, na ktorý sa vzťahuje mechanizmus CBAM a ktorý sa vyrába v Únii na vývoz do tretích krajín, ktoré nevyužívajú systém EU ETS alebo podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka, by sa pred skončením prechodného obdobia podľa nariadenia (EÚ) 2023/956 malo vykonať posúdenie. Ak sa v uvedenom posúdení dospeje k záveru, že existuje takéto riziko úniku uhlíka, Komisia by mala v prípade potreby predložiť legislatívny návrh na riešenie tohto rizika úniku uhlíka spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie. Okrem toho by členské štáty mali mať možnosť použiť príjmy z aukcií na riešenie akéhokoľvek zvyškového rizika úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM a v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Ak sa kvóty pochádzajúce zo zníženia množstva bezodplatne prideľovaných kvót pri uplatňovaní pravidiel podmienenosti v plnej miere nevyužívajú na vyňatie zariadení s najnižšou intenzitou skleníkových plynov z medziodvetvovej korekcie, 50 % uvedených zvyškových kvót by sa malo pridať do inovačného fondu. S ostatnými 50 % by sa malo obchodovať formou aukcie v mene členských štátov a tie by mali príjmy z nej použiť na riešenie akéhokoľvek zvyškového rizika úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM.

| (48) | S cieľom lepšie zohľadniť technologický pokrok a zároveň zabezpečiť stimuly na znižovanie emisií a náležite oceniť inovácie by sa minimálna úprava referenčných úrovní mala zvýšiť z 0,2 % na 0,3 % ročne a maximálna úprava by sa mala zvýšiť z 1,6 % na 2,5 % ročne. Tieto referenčné úrovne by sa mali na obdobie 2026 až 2030 upraviť v rámci rozpätia od 6 % do 50 % v porovnaní s hodnotou uplatniteľnou v období 2013 až 2020. S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť pre zariadenia by Komisia mala prijať vykonávacie akty, v ktorých určí revidované referenčné úrovne pre bezodplatné prideľovanie kvót čo najskôr pred začiatkom obdobia rokov 2026 až 2030. |
| --- | --- |

(48)

S cieľom lepšie zohľadniť technologický pokrok a zároveň zabezpečiť stimuly na znižovanie emisií a náležite oceniť inovácie by sa minimálna úprava referenčných úrovní mala zvýšiť z 0,2 % na 0,3 % ročne a maximálna úprava by sa mala zvýšiť z 1,6 % na 2,5 % ročne. Tieto referenčné úrovne by sa mali na obdobie 2026 až 2030 upraviť v rámci rozpätia od 6 % do 50 % v porovnaní s hodnotou uplatniteľnou v období 2013 až 2020. S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť pre zariadenia by Komisia mala prijať vykonávacie akty, v ktorých určí revidované referenčné úrovne pre bezodplatné prideľovanie kvót čo najskôr pred začiatkom obdobia rokov 2026 až 2030.

| (49) | S cieľom stimulovať nové prelomové technológie v oceliarskom priemysle a zabrániť výrazne neprimeranému zníženiu referenčnej úrovne a vzhľadom na osobitnú situáciu oceliarskeho priemyslu, ako je vysoká intenzita emisií a štruktúra medzinárodného trhu a trhu Únie, je potrebné vylúčiť z výpočtu referenčnej úrovne pre horúci kov na obdobie rokov 2026 až 2030 zariadenia, ktoré boli v prevádzke počas referenčného obdobia rokov 2021 až 2022 a ktoré by sa inak zahrnuli do tohto výpočtu z dôvodu preskúmania vymedzenia referenčného produktu pre horúci kov. |
| --- | --- |

(49)

S cieľom stimulovať nové prelomové technológie v oceliarskom priemysle a zabrániť výrazne neprimeranému zníženiu referenčnej úrovne a vzhľadom na osobitnú situáciu oceliarskeho priemyslu, ako je vysoká intenzita emisií a štruktúra medzinárodného trhu a trhu Únie, je potrebné vylúčiť z výpočtu referenčnej úrovne pre horúci kov na obdobie rokov 2026 až 2030 zariadenia, ktoré boli v prevádzke počas referenčného obdobia rokov 2021 až 2022 a ktoré by sa inak zahrnuli do tohto výpočtu z dôvodu preskúmania vymedzenia referenčného produktu pre horúci kov.

| (50) | S cieľom odmeniť subjekty s najlepšími výsledkami a inovácie by sa z uplatňovania medziodvetvového korekčného faktora mali vylúčiť zariadenia, ktorých úroveň emisií skleníkových plynov je nižšia ako priemer 10 % najúčinnejších zariadení v rámci danej referenčnej úrovne. Kvóty, ktoré sa nepridelia z dôvodu zníženia množstva bezodplatne prideľovaných kvót pri uplatňovaní pravidiel podmienenosti, by sa mali použiť na pokrytie deficitu pri znížení množstva bezodplatne prideľovaných kvót vyplývajúceho z vylúčenia subjektov s najlepšími výsledkami z uplatňovania medziodvetvového korekčného faktora. |
| --- | --- |

(50)

S cieľom odmeniť subjekty s najlepšími výsledkami a inovácie by sa z uplatňovania medziodvetvového korekčného faktora mali vylúčiť zariadenia, ktorých úroveň emisií skleníkových plynov je nižšia ako priemer 10 % najúčinnejších zariadení v rámci danej referenčnej úrovne. Kvóty, ktoré sa nepridelia z dôvodu zníženia množstva bezodplatne prideľovaných kvót pri uplatňovaní pravidiel podmienenosti, by sa mali použiť na pokrytie deficitu pri znížení množstva bezodplatne prideľovaných kvót vyplývajúceho z vylúčenia subjektov s najlepšími výsledkami z uplatňovania medziodvetvového korekčného faktora.

| (51) | S cieľom urýchliť dekarbonizáciu hospodárstva a zároveň posilniť konkurencieschopnosť priemyslu Únie by sa do inovačného fondu malo pridať ďalších 20 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo bezodplatne prideliť, a ďalších 5 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie. Pri preskúmaní načasovania a postupnosti obchodovania formou aukcie pre inovačný fond stanovených nariadením Komisie (EÚ) č. 1031/2010 (17) s prihliadnutím na zmeny zavedené touto smernicou by Komisia mala zvážiť sprístupnenie väčšieho množstva zdrojov v prvých rokoch vykonávania revidovanej smernice 2003/87/ES s cieľom podporiť dekarbonizáciu príslušných odvetví. |
| --- | --- |

(51)

S cieľom urýchliť dekarbonizáciu hospodárstva a zároveň posilniť konkurencieschopnosť priemyslu Únie by sa do inovačného fondu malo pridať ďalších 20 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo bezodplatne prideliť, a ďalších 5 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie. Pri preskúmaní načasovania a postupnosti obchodovania formou aukcie pre inovačný fond stanovených nariadením Komisie (EÚ) č. 1031/2010 (17) s prihliadnutím na zmeny zavedené touto smernicou by Komisia mala zvážiť sprístupnenie väčšieho množstva zdrojov v prvých rokoch vykonávania revidovanej smernice 2003/87/ES s cieľom podporiť dekarbonizáciu príslušných odvetví.

| (52) | Na dosiahnutie cieľov nariadenia (EÚ) 2021/1119 je nevyhnutný komplexný prístup k inováciám. Potrebné úsilie v oblasti výskumu a inovácií sa na úrovni Únie podporuje okrem iného prostredníctvom programu Horizont Európa, ktorý zahŕňa značné finančné prostriedky a nové nástroje určené pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS. Komisia by sa preto mala usilovať o synergie s programom Horizont Európa a v relevantných prípadoch s inými programami financovania Únie. |
| --- | --- |

(52)

Na dosiahnutie cieľov nariadenia (EÚ) 2021/1119 je nevyhnutný komplexný prístup k inováciám. Potrebné úsilie v oblasti výskumu a inovácií sa na úrovni Únie podporuje okrem iného prostredníctvom programu Horizont Európa, ktorý zahŕňa značné finančné prostriedky a nové nástroje určené pre odvetvia, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS. Komisia by sa preto mala usilovať o synergie s programom Horizont Európa a v relevantných prípadoch s inými programami financovania Únie.

| (53) | Inovačný fond by mal podporovať inovačné techniky, procesy a technológie vrátane rozširovania takýchto techník, procesov a technológií v záujme ich širokého zavedenia v celej Únii. Pri výbere projektov podporovaných prostredníctvom grantov by sa mali uprednostniť prelomové inovácie. |
| --- | --- |

(53)

Inovačný fond by mal podporovať inovačné techniky, procesy a technológie vrátane rozširovania takýchto techník, procesov a technológií v záujme ich širokého zavedenia v celej Únii. Pri výbere projektov podporovaných prostredníctvom grantov by sa mali uprednostniť prelomové inovácie.

| (54) | Rozsah pôsobnosti inovačného fondu uvedeného v článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových a bezuhlíkových technológií a postupov, ktoré sa týkajú spotreby palív v odvetví budov, cestnej dopravy a v ďalších odvetviach vrátane foriem hromadnej dopravy, ako je verejná doprava a autokarové služby. Inovačný fond by mal okrem toho slúžiť na podporu investícií na účely dekarbonizácie námornej dopravy vrátane investícií do energetickej efektívnosti lodí, prístavov a príbrežnej námornej dopravy, elektrifikácie odvetvia, vývoja udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov, do vývoja bezemisných pohonných technológií, ako sú technológie s využitím veternej energie, a do inovácií v súvislosti s loďami ľadovej triedy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať inovačným projektom, ktoré prispievajú k dekarbonizácii námorného odvetvia a znižovaniu všetkých jeho vplyvov na klímu vrátane emisií čierneho uhlíka. V tejto súvislosti by Komisia mala vo výzvach na predkladanie návrhov v rámci inovačného fondu stanoviť osobitné témy. V uvedených výzvach by sa mali zohľadniť otázky ochrany biodiverzity, hluku a znečistenia vody. Pokiaľ ide o námornú dopravu, projekty s jasnou pridanou hodnotou pre Úniu by mali byť oprávnené. |
| --- | --- |

(54)

Rozsah pôsobnosti inovačného fondu uvedeného v článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES by sa mal rozšíriť tak, aby sa z neho podporovali inovácie v oblasti nízkouhlíkových a bezuhlíkových technológií a postupov, ktoré sa týkajú spotreby palív v odvetví budov, cestnej dopravy a v ďalších odvetviach vrátane foriem hromadnej dopravy, ako je verejná doprava a autokarové služby. Inovačný fond by mal okrem toho slúžiť na podporu investícií na účely dekarbonizácie námornej dopravy vrátane investícií do energetickej efektívnosti lodí, prístavov a príbrežnej námornej dopravy, elektrifikácie odvetvia, vývoja udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov, do vývoja bezemisných pohonných technológií, ako sú technológie s využitím veternej energie, a do inovácií v súvislosti s loďami ľadovej triedy. Osobitná pozornosť by sa mala venovať inovačným projektom, ktoré prispievajú k dekarbonizácii námorného odvetvia a znižovaniu všetkých jeho vplyvov na klímu vrátane emisií čierneho uhlíka. V tejto súvislosti by Komisia mala vo výzvach na predkladanie návrhov v rámci inovačného fondu stanoviť osobitné témy. V uvedených výzvach by sa mali zohľadniť otázky ochrany biodiverzity, hluku a znečistenia vody. Pokiaľ ide o námornú dopravu, projekty s jasnou pridanou hodnotou pre Úniu by mali byť oprávnené.

| (55) | Podľa článku 9 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1122 (18), ak už prevádzkovatelia lietadiel neprevádzkujú lety, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, stav ich účtov sa upraví na „vylúčený“ a z daných účtov už nemožno iniciovať žiadne procesy. S cieľom zachovať environmentálnu integritu systému EU ETS by sa kvóty, ktoré sa prevádzkovateľom lietadiel nevydali z dôvodu ukončenia ich prevádzky, mali použiť na pokrytie akýchkoľvek neodovzdaných kvót zo strany týchto prevádzkovateľov, pričom by sa všetky zvyšné kvóty mali použiť na urýchlenie opatrení na boj proti zmene klímy, a to ich pripísaním do inovačného fondu. |
| --- | --- |

(55)

Podľa článku 9 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/1122 (18), ak už prevádzkovatelia lietadiel neprevádzkujú lety, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, stav ich účtov sa upraví na „vylúčený“ a z daných účtov už nemožno iniciovať žiadne procesy. S cieľom zachovať environmentálnu integritu systému EU ETS by sa kvóty, ktoré sa prevádzkovateľom lietadiel nevydali z dôvodu ukončenia ich prevádzky, mali použiť na pokrytie akýchkoľvek neodovzdaných kvót zo strany týchto prevádzkovateľov, pričom by sa všetky zvyšné kvóty mali použiť na urýchlenie opatrení na boj proti zmene klímy, a to ich pripísaním do inovačného fondu.

| (56) | Technická pomoc Komisie zameraná na členské štáty, z ktorých sa doteraz predložilo len málo projektov alebo žiadne projekty, by prispela k tomu, aby sa dosiahol vysoký počet žiadostí o financovanie projektov z inovačného fondu vo všetkých členských štátoch. Uvedená pomoc by mala okrem iného podporovať činnosti zamerané na zlepšenie kvality návrhov projektov v členských štátoch, z ktorých bolo predložených málo projektov alebo žiadne projekty, napríklad prostredníctvom výmeny informácií, získaných skúseností a najlepších postupov, a na posilnenie činností národných kontaktných miest. Ďalšie opatrenia, ktoré slúžia rovnakému cieľu, zahŕňajú opatrenia na zvýšenie informovanosti o možnostiach financovania a zvýšenie schopnosti týchto členských štátov identifikovať a podporovať potenciálnych žiadateľov o projekty. Mali by sa podporovať aj projektové partnerstvá medzi členskými štátmi a nadväzovanie kontaktov medzi potenciálnymi žiadateľmi, najmä v prípade veľkých projektov. |
| --- | --- |

(56)

Technická pomoc Komisie zameraná na členské štáty, z ktorých sa doteraz predložilo len málo projektov alebo žiadne projekty, by prispela k tomu, aby sa dosiahol vysoký počet žiadostí o financovanie projektov z inovačného fondu vo všetkých členských štátoch. Uvedená pomoc by mala okrem iného podporovať činnosti zamerané na zlepšenie kvality návrhov projektov v členských štátoch, z ktorých bolo predložených málo projektov alebo žiadne projekty, napríklad prostredníctvom výmeny informácií, získaných skúseností a najlepších postupov, a na posilnenie činností národných kontaktných miest. Ďalšie opatrenia, ktoré slúžia rovnakému cieľu, zahŕňajú opatrenia na zvýšenie informovanosti o možnostiach financovania a zvýšenie schopnosti týchto členských štátov identifikovať a podporovať potenciálnych žiadateľov o projekty. Mali by sa podporovať aj projektové partnerstvá medzi členskými štátmi a nadväzovanie kontaktov medzi potenciálnymi žiadateľmi, najmä v prípade veľkých projektov.

| (57) | S cieľom zlepšiť úlohu členských štátov pri riadení inovačného fondu a zvýšiť transparentnosť by Komisia mala Výboru pre zmenu klímy podávať správy o vykonávaní inovačného fondu, pričom by mala poskytnúť analýzu očakávaného vplyvu schválených projektov podľa odvetví a členských štátov. Komisia by mala takisto predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade a zverejniť ju. Pod podmienkou súhlasu žiadateľov by Komisia po uzávierke výzvy na predkladanie návrhov mala členské štáty informovať o žiadostiach o financovanie projektov na ich príslušných územiach a poskytnúť im podrobné informácie o týchto žiadostiach s cieľom uľahčiť členským štátom koordináciu podpory projektov. Komisia by okrem toho mala pred udelením podpory členské štáty informovať o zozname predbežne vybraných projektov. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby vnútroštátne transpozičné ustanovenia nebránili inováciám a boli technologicky neutrálne, zatiaľ čo Komisia by mala poskytovať technickú pomoc najmä členským štátom s nízkou účinnou účasťou s cieľom zlepšiť účinnú geografickú účasť na inovačnom fonde a zvýšiť celkovú kvalitu predložených projektov. Komisia by mala takisto zabezpečiť komplexné monitorovanie a podávanie správ vrátane informácií o pokroku pri dosahovaní účinného geografického pokrytia založeného na kvalite v celej Únii a primeraných následných opatrení. |
| --- | --- |

(57)

S cieľom zlepšiť úlohu členských štátov pri riadení inovačného fondu a zvýšiť transparentnosť by Komisia mala Výboru pre zmenu klímy podávať správy o vykonávaní inovačného fondu, pričom by mala poskytnúť analýzu očakávaného vplyvu schválených projektov podľa odvetví a členských štátov. Komisia by mala takisto predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade a zverejniť ju. Pod podmienkou súhlasu žiadateľov by Komisia po uzávierke výzvy na predkladanie návrhov mala členské štáty informovať o žiadostiach o financovanie projektov na ich príslušných územiach a poskytnúť im podrobné informácie o týchto žiadostiach s cieľom uľahčiť členským štátom koordináciu podpory projektov. Komisia by okrem toho mala pred udelením podpory členské štáty informovať o zozname predbežne vybraných projektov. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby vnútroštátne transpozičné ustanovenia nebránili inováciám a boli technologicky neutrálne, zatiaľ čo Komisia by mala poskytovať technickú pomoc najmä členským štátom s nízkou účinnou účasťou s cieľom zlepšiť účinnú geografickú účasť na inovačnom fonde a zvýšiť celkovú kvalitu predložených projektov. Komisia by mala takisto zabezpečiť komplexné monitorovanie a podávanie správ vrátane informácií o pokroku pri dosahovaní účinného geografického pokrytia založeného na kvalite v celej Únii a primeraných následných opatrení.

| (58) | V záujme súladu s komplexnou povahou Európskej zelenej dohody by sa v procese výberu projektov podporovaných prostredníctvom grantov mali uprednostniť projekty zamerané na riešenie viacerých vplyvov na životné prostredie. S cieľom podporiť preberanie a rýchlejšie prenikanie technológií alebo riešení na trh, ktoré sú podporované, by sa projekty financované z inovačného fondu mali deliť o poznatky s inými relevantnými projektmi, ako aj s výskumnými pracovníkmi so sídlom v Únii, ktorí majú oprávnený záujem. |
| --- | --- |

(58)

V záujme súladu s komplexnou povahou Európskej zelenej dohody by sa v procese výberu projektov podporovaných prostredníctvom grantov mali uprednostniť projekty zamerané na riešenie viacerých vplyvov na životné prostredie. S cieľom podporiť preberanie a rýchlejšie prenikanie technológií alebo riešení na trh, ktoré sú podporované, by sa projekty financované z inovačného fondu mali deliť o poznatky s inými relevantnými projektmi, ako aj s výskumnými pracovníkmi so sídlom v Únii, ktorí majú oprávnený záujem.

| (59) | Rozdielové zmluvy, rozdielové zmluvy o uhlíku a zmluvy o pevnej prémii sú dôležitými prvkami na motivovanie k znižovaniu emisií v priemysle prostredníctvom rozširovania nových technológií, keďže investorom v oblasti inovačných klimaticky priaznivých technológií ponúkajú príležitosť spočívajúcu v záruke ceny, ktorá predstavuje náležitú odmenu za znížené objemy emisií CO2 presahujúce objemy stimulované prevažujúcou úrovňou ceny uhlíka v systéme EU ETS. Škála opatrení, ktoré možno podporiť z inovačného fondu, by sa mala rozšíriť, aby sa poskytla podpora projektom prostredníctvom súťažných ponukových konaní s prihliadnutím na konkurencieschopnosť, ktoré by mohli viesť k uzavretiu rozdielových zmlúv, rozdielových zmlúv o uhlíku alebo zmlúv o pevnej prémii. Súťažné ponukové konania by boli dôležitým mechanizmom na podporu rozvoja technológií dekarbonizácie a na optimalizáciu využívania dostupných zdrojov. Investorom by tiež poskytli istotu v oblasti uvedených technológií. S cieľom minimalizovať akékoľvek podmienené záväzky v súvislosti s rozpočtom Únie by sa pri navrhovaní rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv o uhlíku malo zabezpečiť zmiernenie rizika a aspoň v prvých dvoch kolách rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv o uhlíku by sa primerané krytie rozpočtovým záväzkom malo zaistiť rozpočtovými prostriedkami z výnosov z obchodovania formou aukcie s kvótami pridelenými podľa článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES.
  V prípade zmlúv o pevnej prémii takéto riziká neexistujú, pretože právny záväzok bude krytý zodpovedajúcim rozpočtovým záväzkom. Okrem toho by Komisia mala po ukončení prvých dvoch kôl rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv o uhlíku a neskôr vždy, keď je to potrebné, vykonať kvalitatívne a kvantitatívne posúdenie finančných rizík vyplývajúcich z ich vykonávania. Komisia by mala byť splnomocnená prijať delegovaný akt, ktorým sa na základe výsledkov uvedeného posúdenia stanoví primeraná miera tvorby rezerv namiesto úplného pokrytia v ďalších kolách rozdielových zmlúv alebo rozdielových zmlúv o uhlíku. Pri takomto prístupe by sa okrem kvót dostupných v inovačnom fonde mali zohľadniť všetky prvky, ktoré by mohli znížiť finančné riziká pre rozpočet Únie, ako napríklad prípadné dobrovoľné rozdelenie zodpovednosti s členskými štátmi alebo možný mechanizmus zaistenia zo súkromného sektora. Preto je potrebné stanoviť výnimky z častí hlavy X nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (19). Miera tvorby rezerv pre prvé dve kolá rozdielových zmlúv alebo rozdielových zmlúv o uhlíku by mala byť 100 %.
  Odchylne od článku 210 ods. 1, článku 211 ods. 1 a 2 a článku 218 ods. 1 uvedeného nariadenia by sa však v tejto smernici pre ďalšie kolá rozdielových zmlúv alebo rozdielových zmlúv o uhlíku mala stanoviť minimálna miera tvorby rezerv vo výške 50 %, ako aj maximálny podiel príjmov z inovačného fondu, ktorý sa má použiť na tvorbu rezerv, vo výške 30 % a Komisia by mala mať možnosť špecifikovať potrebnú mieru tvorby rezerv na základe skúseností z prvých dvoch výziev na predkladanie návrhov a výšku príjmov, ktoré sa majú použiť na tvorbu rezerv. Celkový finančný záväzok, ktorý znáša rozpočet Únie, by preto nemal presiahnuť 60 % výnosov z obchodovania formou aukcie pre inovačný fond. Okrem toho, keďže tvorba rezerv bude vo všeobecnosti pochádzať z inovačného fondu, mali by sa stanoviť výnimky z pravidiel uvedených v článkoch 212, 213 a 214 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 týkajúcich sa spoločného rezervného fondu zriadeného článkom 212 uvedeného nariadenia. Nová povaha rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv o uhlíku si môže vyžadovať aj výnimky z článku 209 ods. 2 písm. d) a h) uvedeného nariadenia, keďže sa neopierajú o pákový efekt/multiplikátory ani úplne nezávisia od ex ante posúdenia, z článku 219 ods. 3 vzhľadom na prepojenie s článkom 209 ods. 2 písm. d) a z článku 219 ods. 6 uvedeného nariadenia, keďže implementujúci partneri nebudú mať kreditné alebo kapitálové expozície v rámci záruky. Použitie akejkoľvek výnimky z nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 by sa malo obmedziť na to, čo je nevyhnutné. Komisia by mala byť splnomocnená zmeniť maximálny podiel príjmov z inovačného fondu, ktoré sa majú použiť na tvorbu rezerv, maximálne o 20 percentuálnych bodov nad rámec toho, čo je stanovené v tejto smernici. |
| --- | --- |

(59)

Rozdielové zmluvy, rozdielové zmluvy o uhlíku a zmluvy o pevnej prémii sú dôležitými prvkami na motivovanie k znižovaniu emisií v priemysle prostredníctvom rozširovania nových technológií, keďže investorom v oblasti inovačných klimaticky priaznivých technológií ponúkajú príležitosť spočívajúcu v záruke ceny, ktorá predstavuje náležitú odmenu za znížené objemy emisií CO2 presahujúce objemy stimulované prevažujúcou úrovňou ceny uhlíka v systéme EU ETS. Škála opatrení, ktoré možno podporiť z inovačného fondu, by sa mala rozšíriť, aby sa poskytla podpora projektom prostredníctvom súťažných ponukových konaní s prihliadnutím na konkurencieschopnosť, ktoré by mohli viesť k uzavretiu rozdielových zmlúv, rozdielových zmlúv o uhlíku alebo zmlúv o pevnej prémii. Súťažné ponukové konania by boli dôležitým mechanizmom na podporu rozvoja technológií dekarbonizácie a na optimalizáciu využívania dostupných zdrojov. Investorom by tiež poskytli istotu v oblasti uvedených technológií. S cieľom minimalizovať akékoľvek podmienené záväzky v súvislosti s rozpočtom Únie by sa pri navrhovaní rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv o uhlíku malo zabezpečiť zmiernenie rizika a aspoň v prvých dvoch kolách rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv o uhlíku by sa primerané krytie rozpočtovým záväzkom malo zaistiť rozpočtovými prostriedkami z výnosov z obchodovania formou aukcie s kvótami pridelenými podľa článku 10a ods. 8 smernice 2003/87/ES.

V prípade zmlúv o pevnej prémii takéto riziká neexistujú, pretože právny záväzok bude krytý zodpovedajúcim rozpočtovým záväzkom. Okrem toho by Komisia mala po ukončení prvých dvoch kôl rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv o uhlíku a neskôr vždy, keď je to potrebné, vykonať kvalitatívne a kvantitatívne posúdenie finančných rizík vyplývajúcich z ich vykonávania. Komisia by mala byť splnomocnená prijať delegovaný akt, ktorým sa na základe výsledkov uvedeného posúdenia stanoví primeraná miera tvorby rezerv namiesto úplného pokrytia v ďalších kolách rozdielových zmlúv alebo rozdielových zmlúv o uhlíku. Pri takomto prístupe by sa okrem kvót dostupných v inovačnom fonde mali zohľadniť všetky prvky, ktoré by mohli znížiť finančné riziká pre rozpočet Únie, ako napríklad prípadné dobrovoľné rozdelenie zodpovednosti s členskými štátmi alebo možný mechanizmus zaistenia zo súkromného sektora. Preto je potrebné stanoviť výnimky z častí hlavy X nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (19). Miera tvorby rezerv pre prvé dve kolá rozdielových zmlúv alebo rozdielových zmlúv o uhlíku by mala byť 100 %.

Odchylne od článku 210 ods. 1, článku 211 ods. 1 a 2 a článku 218 ods. 1 uvedeného nariadenia by sa však v tejto smernici pre ďalšie kolá rozdielových zmlúv alebo rozdielových zmlúv o uhlíku mala stanoviť minimálna miera tvorby rezerv vo výške 50 %, ako aj maximálny podiel príjmov z inovačného fondu, ktorý sa má použiť na tvorbu rezerv, vo výške 30 % a Komisia by mala mať možnosť špecifikovať potrebnú mieru tvorby rezerv na základe skúseností z prvých dvoch výziev na predkladanie návrhov a výšku príjmov, ktoré sa majú použiť na tvorbu rezerv. Celkový finančný záväzok, ktorý znáša rozpočet Únie, by preto nemal presiahnuť 60 % výnosov z obchodovania formou aukcie pre inovačný fond. Okrem toho, keďže tvorba rezerv bude vo všeobecnosti pochádzať z inovačného fondu, mali by sa stanoviť výnimky z pravidiel uvedených v článkoch 212, 213 a 214 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 týkajúcich sa spoločného rezervného fondu zriadeného článkom 212 uvedeného nariadenia. Nová povaha rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv o uhlíku si môže vyžadovať aj výnimky z článku 209 ods. 2 písm. d) a h) uvedeného nariadenia, keďže sa neopierajú o pákový efekt/multiplikátory ani úplne nezávisia od ex ante posúdenia, z článku 219 ods. 3 vzhľadom na prepojenie s článkom 209 ods. 2 písm. d) a z článku 219 ods. 6 uvedeného nariadenia, keďže implementujúci partneri nebudú mať kreditné alebo kapitálové expozície v rámci záruky. Použitie akejkoľvek výnimky z nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 by sa malo obmedziť na to, čo je nevyhnutné. Komisia by mala byť splnomocnená zmeniť maximálny podiel príjmov z inovačného fondu, ktoré sa majú použiť na tvorbu rezerv, maximálne o 20 percentuálnych bodov nad rámec toho, čo je stanovené v tejto smernici.

| (60) | Inovačný fond podlieha všeobecnému režimu podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie stanovenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 (20). |
| --- | --- |

(60)

Inovačný fond podlieha všeobecnému režimu podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie stanovenému nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 (20).

| (61) | V prípade dočasného pozastavenia činnosti zariadenia sa bezodplatné prideľovanie kvót upraví podľa úrovní činnosti, ktoré sa každoročne povinne vykazujú. Okrem toho môžu príslušné orgány pozastaviť vydanie emisných kvót zariadeniam, ktoré pozastavili prevádzku, pokiaľ neexistujú dôkazy svedčiace o tom, že sa ich prevádzka obnoví. Od prevádzkovateľov by sa už preto nemalo vyžadovať, aby príslušnému orgánu preukazovali, že v prípade dočasného pozastavenia činností ich zariadenie v stanovenej a primeranej lehote obnoví výrobu. |
| --- | --- |

(61)

V prípade dočasného pozastavenia činnosti zariadenia sa bezodplatné prideľovanie kvót upraví podľa úrovní činnosti, ktoré sa každoročne povinne vykazujú. Okrem toho môžu príslušné orgány pozastaviť vydanie emisných kvót zariadeniam, ktoré pozastavili prevádzku, pokiaľ neexistujú dôkazy svedčiace o tom, že sa ich prevádzka obnoví. Od prevádzkovateľov by sa už preto nemalo vyžadovať, aby príslušnému orgánu preukazovali, že v prípade dočasného pozastavenia činností ich zariadenie v stanovenej a primeranej lehote obnoví výrobu.

| (62) | Opravy kvót bezodplatne pridelených stacionárnym zariadeniam podľa článku 11 ods. 2 smernice 2003/87/ES si môžu vyžadovať pridelenie dodatočných bezodplatných kvót alebo spätný prenos nadbytočných kvót. Na uvedené účely by sa mali použiť kvóty vyhradené pre nových účastníkov podľa článku 10a ods. 7 smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(62)

Opravy kvót bezodplatne pridelených stacionárnym zariadeniam podľa článku 11 ods. 2 smernice 2003/87/ES si môžu vyžadovať pridelenie dodatočných bezodplatných kvót alebo spätný prenos nadbytočných kvót. Na uvedené účely by sa mali použiť kvóty vyhradené pre nových účastníkov podľa článku 10a ods. 7 smernice 2003/87/ES.

| (63) | Od roku 2013 sú výrobcovia elektrickej energie povinní nakupovať všetky kvóty, ktoré potrebujú na výrobu elektrickej energie. V súlade s článkom 10c smernice 2003/87/ES však niektoré členské štáty majú možnosť poskytnúť prechodné bezodplatné prideľovanie kvót na modernizáciu odvetvia energetiky na obdobie rokov 2021 až 2030. Tri členské štáty sa rozhodli využiť uvedenú možnosť. Vzhľadom na potrebu rýchlej dekarbonizácie, najmä v odvetví energetiky, by dotknuté členské štáty mali mať možnosť poskytovať toto prechodné bezodplatné prideľovanie kvót len v prípade investícií realizovaných do 31. decembra 2024. Mali by mať možnosť pripočítať všetky zostávajúce kvóty na obdobie rokov 2021 až 2030, ktoré sa nepoužijú na takéto investície, v pomere, ktorý určia, k celkovému množstvu kvót, ktoré dotknutý členský štát dostane na obchodovanie formou aukcie, alebo ich použiť na podporu investícií v rámci modernizačného fondu. S výnimkou termínu na oznámenie by sa na kvóty prevedené do modernizačného fondu mali vzťahovať rovnaké pravidlá týkajúce sa investícií, aké sa vzťahujú na kvóty, ktoré už boli prevedené podľa článku 10d ods. 4 smernice 2003/87/ES. V záujme zabezpečenia predvídateľnosti a transparentnosti, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sú k dispozícii buď na obchodovanie formou aukcie, alebo na prechodné bezodplatné prideľovanie, a s ohľadom na aktíva spravované v rámci modernizačného fondu, by členské štáty mali informovať Komisiu o množstvách zostávajúcich kvót, ktoré sa majú použiť na oba účely, do 15. mája 2024. |
| --- | --- |

(63)

Od roku 2013 sú výrobcovia elektrickej energie povinní nakupovať všetky kvóty, ktoré potrebujú na výrobu elektrickej energie. V súlade s článkom 10c smernice 2003/87/ES však niektoré členské štáty majú možnosť poskytnúť prechodné bezodplatné prideľovanie kvót na modernizáciu odvetvia energetiky na obdobie rokov 2021 až 2030. Tri členské štáty sa rozhodli využiť uvedenú možnosť. Vzhľadom na potrebu rýchlej dekarbonizácie, najmä v odvetví energetiky, by dotknuté členské štáty mali mať možnosť poskytovať toto prechodné bezodplatné prideľovanie kvót len v prípade investícií realizovaných do 31. decembra 2024. Mali by mať možnosť pripočítať všetky zostávajúce kvóty na obdobie rokov 2021 až 2030, ktoré sa nepoužijú na takéto investície, v pomere, ktorý určia, k celkovému množstvu kvót, ktoré dotknutý členský štát dostane na obchodovanie formou aukcie, alebo ich použiť na podporu investícií v rámci modernizačného fondu. S výnimkou termínu na oznámenie by sa na kvóty prevedené do modernizačného fondu mali vzťahovať rovnaké pravidlá týkajúce sa investícií, aké sa vzťahujú na kvóty, ktoré už boli prevedené podľa článku 10d ods. 4 smernice 2003/87/ES. V záujme zabezpečenia predvídateľnosti a transparentnosti, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sú k dispozícii buď na obchodovanie formou aukcie, alebo na prechodné bezodplatné prideľovanie, a s ohľadom na aktíva spravované v rámci modernizačného fondu, by členské štáty mali informovať Komisiu o množstvách zostávajúcich kvót, ktoré sa majú použiť na oba účely, do 15. mája 2024.

| (64) | Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s výrobou energie založenou na fosílnych palivách, okrem prípadu, keď ide o podporu takýchto investícií z príjmov z kvót, ktoré boli dobrovoľne prevedené do modernizačného fondu v súlade s článkom 10d ods. 4 smernice 2003/87/ES. Okrem toho by za určitých podmienok mala byť obmedzená podpora takýchto investícií naďalej možná z príjmov z pridelených kvót uvedených v článku 10 ods. 1 treťom pododseku uvedenej smernice, najmä ak sa činnosť kvalifikuje ako environmentálne udržateľná podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (21) a ak ide o kvóty vydražené do roku 2027. V prípade druhej kategórie kvót by sa nadväzujúce použitia netuhých fosílnych palív navyše nemali podporovať z príjmov z kvót vydražených po roku 2028. Okrem toho by sa mal percentuálny podiel modernizačného fondu, ktorý je potrebné vyčleniť na prioritné investície, zvýšiť na 80 % v prípade kvót modernizačného fondu prevedených v súlade s článkom 10d ods. 4 smernice 2003/87/ES a uvedených v jej článku 10 ods. 1 treťom pododseku uvedenej smernice a na 90 % v prípade dodatočného množstva 2,5 % z množstva kvót pre celú Úniu.
  Energetická efektívnosť, a to aj v priemysle, doprave, budovách, poľnohospodárstve a odpadovom hospodárstve, vykurovanie a chladenie s využitím energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj podpora domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby, a to aj vo vidieckych a v odľahlých oblastiach, by sa mali zahrnúť do rozsahu prioritných investícií. S cieľom zvýšiť transparentnosť a lepšie posúdiť vplyv modernizačného fondu by mal investičný výbor každoročne podávať Výboru pre zmenu klímy správu o skúsenostiach s hodnotením investícií, najmä pokiaľ ide o znižovanie emisií a náklady na znižovanie emisií. |
| --- | --- |

(64)

Rozsah pôsobnosti modernizačného fondu by sa mal zosúladiť s najnovšími cieľmi Únie v oblasti klímy, a to zavedením požiadavky zabezpečiť súlad investícií s cieľmi stanovenými v Európskej zelenej dohode a v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj eliminovaním podpory akýchkoľvek investícií súvisiacich s výrobou energie založenou na fosílnych palivách, okrem prípadu, keď ide o podporu takýchto investícií z príjmov z kvót, ktoré boli dobrovoľne prevedené do modernizačného fondu v súlade s článkom 10d ods. 4 smernice 2003/87/ES. Okrem toho by za určitých podmienok mala byť obmedzená podpora takýchto investícií naďalej možná z príjmov z pridelených kvót uvedených v článku 10 ods. 1 treťom pododseku uvedenej smernice, najmä ak sa činnosť kvalifikuje ako environmentálne udržateľná podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (21) a ak ide o kvóty vydražené do roku 2027. V prípade druhej kategórie kvót by sa nadväzujúce použitia netuhých fosílnych palív navyše nemali podporovať z príjmov z kvót vydražených po roku 2028. Okrem toho by sa mal percentuálny podiel modernizačného fondu, ktorý je potrebné vyčleniť na prioritné investície, zvýšiť na 80 % v prípade kvót modernizačného fondu prevedených v súlade s článkom 10d ods. 4 smernice 2003/87/ES a uvedených v jej článku 10 ods. 1 treťom pododseku uvedenej smernice a na 90 % v prípade dodatočného množstva 2,5 % z množstva kvót pre celú Úniu.

Energetická efektívnosť, a to aj v priemysle, doprave, budovách, poľnohospodárstve a odpadovom hospodárstve, vykurovanie a chladenie s využitím energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj podpora domácností v záujme riešenia problému energetickej chudoby, a to aj vo vidieckych a v odľahlých oblastiach, by sa mali zahrnúť do rozsahu prioritných investícií. S cieľom zvýšiť transparentnosť a lepšie posúdiť vplyv modernizačného fondu by mal investičný výbor každoročne podávať Výboru pre zmenu klímy správu o skúsenostiach s hodnotením investícií, najmä pokiaľ ide o znižovanie emisií a náklady na znižovanie emisií.

| (65) | Smernicou (EÚ) 2018/410 sa zaviedli ustanovenia týkajúce sa rušenia kvót z aukčného objemu členskými štátmi v súvislosti s uzavretím výrobnej kapacity elektrickej energie na ich území. Vzhľadom na zvýšené ambície Únie v oblasti klímy a výslednú zrýchlenú dekarbonizáciu odvetvia elektrickej energie sa takéto zrušenie stalo čoraz relevantnejším. Komisia by preto mala posúdiť, či by sa používanie možnosti rušenia členskými štátmi dalo uľahčiť zmenou príslušných delegovaných aktov prijatých v súlade s článkom 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(65)

Smernicou (EÚ) 2018/410 sa zaviedli ustanovenia týkajúce sa rušenia kvót z aukčného objemu členskými štátmi v súvislosti s uzavretím výrobnej kapacity elektrickej energie na ich území. Vzhľadom na zvýšené ambície Únie v oblasti klímy a výslednú zrýchlenú dekarbonizáciu odvetvia elektrickej energie sa takéto zrušenie stalo čoraz relevantnejším. Komisia by preto mala posúdiť, či by sa používanie možnosti rušenia členskými štátmi dalo uľahčiť zmenou príslušných delegovaných aktov prijatých v súlade s článkom 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES.

| (66) | Úpravy súvisiace s bezodplatným prideľovaním kvót zavedené smernicou (EÚ) 2018/410 a uvedené do účinnosti vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1842 (22) zlepšili efektívnosť a stimuly poskytované bezodplatným prideľovaním kvót, zvýšili však administratívnu záťaž, pričom zanikol historický termín vydania bezodplatného prideľovania kvót stanovený na 28. februára. S cieľom lepšie zohľadniť úpravy prideľovania bezodplatných kvót je vhodné vykonať úpravy cyklu dodržiavania podmienok. Lehota pre príslušné orgány na bezodplatné prideľovanie kvót by sa preto mala odložiť z 28. februára na 30. júna a lehota pre prevádzkovateľov na odovzdanie kvót by sa mala posunúť z 30. apríla na 30. septembra. |
| --- | --- |

(66)

Úpravy súvisiace s bezodplatným prideľovaním kvót zavedené smernicou (EÚ) 2018/410 a uvedené do účinnosti vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1842 (22) zlepšili efektívnosť a stimuly poskytované bezodplatným prideľovaním kvót, zvýšili však administratívnu záťaž, pričom zanikol historický termín vydania bezodplatného prideľovania kvót stanovený na 28. februára. S cieľom lepšie zohľadniť úpravy prideľovania bezodplatných kvót je vhodné vykonať úpravy cyklu dodržiavania podmienok. Lehota pre príslušné orgány na bezodplatné prideľovanie kvót by sa preto mala odložiť z 28. februára na 30. júna a lehota pre prevádzkovateľov na odovzdanie kvót by sa mala posunúť z 30. apríla na 30. septembra.

| (67) | Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/2066 (23) sa stanovujú pravidlá monitorovania emisií z biomasy, ktoré sú v súlade s pravidlami využívania biomasy stanovenými v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na to, že sa v právnych predpisoch kladie čoraz väčší dôraz na kritériá udržateľnosti týkajúce sa biomasy, o čom svedčia aj najnovšie pravidlá stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (24), udelenie vykonávacích právomocí v článku 14 ods. 1 smernice 2003/87/ES by sa malo výslovne rozšíriť na prijímanie potrebných úprav na účely uplatňovania kritérií udržateľnosti týkajúcich sa biomasy, vrátane biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, v rámci systému EU ETS. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať vykonávacie akty s cieľom spresniť, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácií biomasy s nulovými emisiami a biomasy, ktorá nepochádza zo zdrojov s nulovými emisiami. |
| --- | --- |

(67)

Vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2018/2066 (23) sa stanovujú pravidlá monitorovania emisií z biomasy, ktoré sú v súlade s pravidlami využívania biomasy stanovenými v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa energie z obnoviteľných zdrojov. Vzhľadom na to, že sa v právnych predpisoch kladie čoraz väčší dôraz na kritériá udržateľnosti týkajúce sa biomasy, o čom svedčia aj najnovšie pravidlá stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (24), udelenie vykonávacích právomocí v článku 14 ods. 1 smernice 2003/87/ES by sa malo výslovne rozšíriť na prijímanie potrebných úprav na účely uplatňovania kritérií udržateľnosti týkajúcich sa biomasy, vrátane biopalív, biokvapalín a palív z biomasy, v rámci systému EU ETS. Okrem toho by Komisia mala byť splnomocnená prijímať vykonávacie akty s cieľom spresniť, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácií biomasy s nulovými emisiami a biomasy, ktorá nepochádza zo zdrojov s nulovými emisiami.

| (68) | Kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, a recyklované uhlíkové palivá môžu zohrávať kľúčový význam z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, v ktorých sa dekarbonizácia realizuje len s ťažkosťami. Ak sa recyklované uhlíkové palivá a kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, vyrábajú zo zachyteného CO2 v rámci činnosti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, predmetné emisie by sa mali započítať v rámci tejto činnosti. S cieľom zabezpečiť prínos palív z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, ako aj recyklovaných uhlíkových palív k znižovaniu emisií skleníkových plynov a zabrániť dvojitému započítaniu palív, ktoré spĺňajú tento cieľ, je vhodné výslovne rozšíriť splnomocnenie uvedené v článku 14 ods. 1 smernice 2003/87/ES na prijímanie vykonávacích aktov Komisiou, ktorými sa stanovia potrebné úpravy týkajúce sa spôsobov, ako započítavať prípadný únik CO2 spôsobom, ktorým sa zabezpečí, aby sa zohľadnili všetky emisie vrátane prípadov, keď sa takéto palivá vyrábajú zo zachyteného CO2 mimo Únie, pričom sa zabráni dvojitému započítavaniu a zabezpečia sa náležité stimuly na zachytávanie emisií, a to aj so zreteľom na zaobchádzanie s uvedenými palivami podľa smernice (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

(68)

Kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, a recyklované uhlíkové palivá môžu zohrávať kľúčový význam z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov v odvetviach, v ktorých sa dekarbonizácia realizuje len s ťažkosťami. Ak sa recyklované uhlíkové palivá a kvapalné a plynné palivá z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, vyrábajú zo zachyteného CO2 v rámci činnosti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, predmetné emisie by sa mali započítať v rámci tejto činnosti. S cieľom zabezpečiť prínos palív z obnoviteľných zdrojov, ktoré nemajú biologický pôvod, ako aj recyklovaných uhlíkových palív k znižovaniu emisií skleníkových plynov a zabrániť dvojitému započítaniu palív, ktoré spĺňajú tento cieľ, je vhodné výslovne rozšíriť splnomocnenie uvedené v článku 14 ods. 1 smernice 2003/87/ES na prijímanie vykonávacích aktov Komisiou, ktorými sa stanovia potrebné úpravy týkajúce sa spôsobov, ako započítavať prípadný únik CO2 spôsobom, ktorým sa zabezpečí, aby sa zohľadnili všetky emisie vrátane prípadov, keď sa takéto palivá vyrábajú zo zachyteného CO2 mimo Únie, pričom sa zabráni dvojitému započítavaniu a zabezpečia sa náležité stimuly na zachytávanie emisií, a to aj so zreteľom na zaobchádzanie s uvedenými palivami podľa smernice (EÚ) 2018/2001.

| (69) | Keďže sa predpokladá, že CO2 sa prepravuje aj inými prostriedkami než potrubiami, napríklad loďou či nákladným vozidlom, súčasné pokrytie prepravy skleníkových plynov na účely skladovania v prílohe I k smernici 2003/87/ES by sa malo rozšíriť na všetky prepravné prostriedky z dôvodov rovnakého zaobchádzania a bez ohľadu na to, či sa na daný prepravný prostriedok vzťahuje systém EU ETS. Ak sa na emisie z dopravy vzťahuje aj iná činnosť podľa smernice 2003/87/ES, dané emisie by sa na účely zabránenia dvojitému započítaniu mali započítavať v rámci tejto druhej činnosti. |
| --- | --- |

(69)

Keďže sa predpokladá, že CO2 sa prepravuje aj inými prostriedkami než potrubiami, napríklad loďou či nákladným vozidlom, súčasné pokrytie prepravy skleníkových plynov na účely skladovania v prílohe I k smernici 2003/87/ES by sa malo rozšíriť na všetky prepravné prostriedky z dôvodov rovnakého zaobchádzania a bez ohľadu na to, či sa na daný prepravný prostriedok vzťahuje systém EU ETS. Ak sa na emisie z dopravy vzťahuje aj iná činnosť podľa smernice 2003/87/ES, dané emisie by sa na účely zabránenia dvojitému započítaniu mali započítavať v rámci tejto druhej činnosti.

| (70) | V dôsledku toho, že sa zo systému EU ETS vylúčili zariadenia výlučne využívajúce biomasu, nastali situácie, že zariadenia spaľujúce vysoký podiel biomasy dosiahli neočakávané zisky vďaka prideleniu bezodplatných kvót, ktoré výrazne prevyšovali skutočné emisie. Preto by sa mala zaviesť prahová hodnota pre spaľovanie biomasy vyznačujúcej sa nulovými emisiami, pri ktorej prekročení dôjde k vylúčeniu zariadení zo systému EU ETS. Zavedenie prahovej hodnoty by poskytlo väčšiu istotu, pokiaľ ide o to, ktoré zariadenia patria do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, a umožnilo by rovnomernejšie rozdeľovanie bezodplatných kvót najmä medzi odvetviami, v ktorých je vyššie riziko úniku uhlíka. Prahová hodnota by sa mala stanoviť na úrovni 95 %, aby sa vyvážili výhody a nevýhody pre zariadenia z dôvodu zotrvania v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS. Zariadenia, ktoré si zachovali fyzickú kapacitu na spaľovanie fosílnych palív, by preto nemali byť motivované k tomu, aby sa vrátili k používaniu takýchto palív. Prahovou hodnotou 95 % by sa zabezpečilo, že ak zariadenie používa fosílne palivá s cieľom zostať v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, aby mohlo využívať bezodplatné kvóty, náklady na uhlík v súvislosti s používaním týchto fosílnych palív by boli dostatočne vysoké na to, aby pôsobili odrádzajúco.
  Touto prahovou hodnotou by sa takisto zabezpečilo, aby sa na zariadenia využívajúce značné množstvo fosílnych palív naďalej vzťahovali povinnosti monitorovania v rámci systému EU ETS, čím sa zabráni možnému obchádzaniu existujúcich povinností v oblasti monitorovania, podávania správ a overovania. Zároveň by sa zariadenia, ktoré spaľujú nižší podiel biomasy s nulovými emisiami, mali prostredníctvom flexibilného mechanizmu naďalej podporovať v tom, aby ďalej znižovali spaľovanie fosílneho paliva, zostávajúc pritom v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS dovtedy, kým nebudú využívať udržateľnú biomasu v natoľko významnom množstve, že ich zahrnutie do systému EU ETS už nebude odôvodnené. Okrem toho skúsenosti ukázali, že vylúčenie zariadení, ktoré využívajú výlučne biomasu, čo je v praxi prahová hodnota 100 %, s výnimkou spaľovania fosílnych palív počas fázy nábehu a odstávky, si vyžaduje prehodnotenie a presnejšie vymedzenie. Prahová hodnota 95 % umožňuje spaľovanie fosílnych palív počas fázy nábehu a odstávky. |
| --- | --- |

(70)

V dôsledku toho, že sa zo systému EU ETS vylúčili zariadenia výlučne využívajúce biomasu, nastali situácie, že zariadenia spaľujúce vysoký podiel biomasy dosiahli neočakávané zisky vďaka prideleniu bezodplatných kvót, ktoré výrazne prevyšovali skutočné emisie. Preto by sa mala zaviesť prahová hodnota pre spaľovanie biomasy vyznačujúcej sa nulovými emisiami, pri ktorej prekročení dôjde k vylúčeniu zariadení zo systému EU ETS. Zavedenie prahovej hodnoty by poskytlo väčšiu istotu, pokiaľ ide o to, ktoré zariadenia patria do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, a umožnilo by rovnomernejšie rozdeľovanie bezodplatných kvót najmä medzi odvetviami, v ktorých je vyššie riziko úniku uhlíka. Prahová hodnota by sa mala stanoviť na úrovni 95 %, aby sa vyvážili výhody a nevýhody pre zariadenia z dôvodu zotrvania v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS. Zariadenia, ktoré si zachovali fyzickú kapacitu na spaľovanie fosílnych palív, by preto nemali byť motivované k tomu, aby sa vrátili k používaniu takýchto palív. Prahovou hodnotou 95 % by sa zabezpečilo, že ak zariadenie používa fosílne palivá s cieľom zostať v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS, aby mohlo využívať bezodplatné kvóty, náklady na uhlík v súvislosti s používaním týchto fosílnych palív by boli dostatočne vysoké na to, aby pôsobili odrádzajúco.

Touto prahovou hodnotou by sa takisto zabezpečilo, aby sa na zariadenia využívajúce značné množstvo fosílnych palív naďalej vzťahovali povinnosti monitorovania v rámci systému EU ETS, čím sa zabráni možnému obchádzaniu existujúcich povinností v oblasti monitorovania, podávania správ a overovania. Zároveň by sa zariadenia, ktoré spaľujú nižší podiel biomasy s nulovými emisiami, mali prostredníctvom flexibilného mechanizmu naďalej podporovať v tom, aby ďalej znižovali spaľovanie fosílneho paliva, zostávajúc pritom v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS dovtedy, kým nebudú využívať udržateľnú biomasu v natoľko významnom množstve, že ich zahrnutie do systému EU ETS už nebude odôvodnené. Okrem toho skúsenosti ukázali, že vylúčenie zariadení, ktoré využívajú výlučne biomasu, čo je v praxi prahová hodnota 100 %, s výnimkou spaľovania fosílnych palív počas fázy nábehu a odstávky, si vyžaduje prehodnotenie a presnejšie vymedzenie. Prahová hodnota 95 % umožňuje spaľovanie fosílnych palív počas fázy nábehu a odstávky.

| (71) | S cieľom stimulovať zavádzanie technológií s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka by členské štáty mali poskytnúť prevádzkovateľom možnosť zostať v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS až do konca súčasného a nasledujúceho päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 smernice 2003/87/ES, ak zariadenie zmení svoj výrobný proces s cieľom znížiť svoje emisie skleníkových plynov a už nespĺňa prahovú hodnotu 20 MW celkového menovitého tepelného príkonu. |
| --- | --- |

(71)

S cieľom stimulovať zavádzanie technológií s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka by členské štáty mali poskytnúť prevádzkovateľom možnosť zostať v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS až do konca súčasného a nasledujúceho päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 smernice 2003/87/ES, ak zariadenie zmení svoj výrobný proces s cieľom znížiť svoje emisie skleníkových plynov a už nespĺňa prahovú hodnotu 20 MW celkového menovitého tepelného príkonu.

| (72) | Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) uverejnil 28. marca 2022 záverečnú správu o emisných kvótach a súvisiacich derivátoch. Správa je komplexnou analýzou integrity európskeho trhu s uhlíkom a poskytuje odborné znalosti a odporúčania týkajúce sa podpory riadneho fungovania trhu s uhlíkom. S cieľom neustále monitorovať integritu a transparentnosť trhu by mal orgán ESMA podávať správy pravidelne. Orgán ESMA už posudzuje vývoj na trhu a podľa potreby poskytuje odporúčania v oblasti svojej pôsobnosti vo svojej správe o trendoch, rizikách a slabých miestach v súlade s článkom 32 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (25). Súčasťou uvedeného každoročného podávania správ by mala byť analýza európskeho trhu s uhlíkom, ktorá zahŕňa aukcie emisných kvót, obchodovanie na mieste a mimoburzové obchodovanie s emisnými kvótami a ich derivátmi. Táto povinnosť by viedla k zjednodušeniu podávania správ orgánom ESMA a umožnila by porovnávanie medzi trhmi, najmä v dôsledku silných prepojení medzi systémom EU ETS a trhmi s komoditnými derivátmi.
  Takáto pravidelná analýza orgánom ESMA by mala monitorovať najmä akúkoľvek volatilitu trhu a vývoj cien, fungovanie aukcií a obchodných operácií na trhoch, likviditu a obchodované objemy, ako aj kategórie a obchodné správanie účastníkov trhu vrátane špekulatívnej činnosti, ktorá významne ovplyvňuje ceny. Jej posúdenia by mali v relevantných prípadoch zahŕňať odporúčania s cieľom zlepšiť integritu a transparentnosť trhu a tiež povinnosti týkajúce sa podávania správ a posilniť prevenciu a odhaľovanie zneužívania trhu a poskytovať pomoc pri udržiavaní riadnych trhov s emisnými kvótami a ich derivátmi. Komisia by mala náležite zohľadniť posúdenia a odporúčania v kontexte výročnej správy o trhu s uhlíkom a podľa potreby v správach, aby sa zabezpečilo lepšie fungovanie trhu s uhlíkom. |
| --- | --- |

(72)

Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) uverejnil 28. marca 2022 záverečnú správu o emisných kvótach a súvisiacich derivátoch. Správa je komplexnou analýzou integrity európskeho trhu s uhlíkom a poskytuje odborné znalosti a odporúčania týkajúce sa podpory riadneho fungovania trhu s uhlíkom. S cieľom neustále monitorovať integritu a transparentnosť trhu by mal orgán ESMA podávať správy pravidelne. Orgán ESMA už posudzuje vývoj na trhu a podľa potreby poskytuje odporúčania v oblasti svojej pôsobnosti vo svojej správe o trendoch, rizikách a slabých miestach v súlade s článkom 32 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (25). Súčasťou uvedeného každoročného podávania správ by mala byť analýza európskeho trhu s uhlíkom, ktorá zahŕňa aukcie emisných kvót, obchodovanie na mieste a mimoburzové obchodovanie s emisnými kvótami a ich derivátmi. Táto povinnosť by viedla k zjednodušeniu podávania správ orgánom ESMA a umožnila by porovnávanie medzi trhmi, najmä v dôsledku silných prepojení medzi systémom EU ETS a trhmi s komoditnými derivátmi.

Takáto pravidelná analýza orgánom ESMA by mala monitorovať najmä akúkoľvek volatilitu trhu a vývoj cien, fungovanie aukcií a obchodných operácií na trhoch, likviditu a obchodované objemy, ako aj kategórie a obchodné správanie účastníkov trhu vrátane špekulatívnej činnosti, ktorá významne ovplyvňuje ceny. Jej posúdenia by mali v relevantných prípadoch zahŕňať odporúčania s cieľom zlepšiť integritu a transparentnosť trhu a tiež povinnosti týkajúce sa podávania správ a posilniť prevenciu a odhaľovanie zneužívania trhu a poskytovať pomoc pri udržiavaní riadnych trhov s emisnými kvótami a ich derivátmi. Komisia by mala náležite zohľadniť posúdenia a odporúčania v kontexte výročnej správy o trhu s uhlíkom a podľa potreby v správach, aby sa zabezpečilo lepšie fungovanie trhu s uhlíkom.

| (73) | S cieľom ďalej stimulovať investície potrebné na dekarbonizáciu diaľkového vykurovania a riešiť sociálne aspekty spojené s vysokými cenami energie a vysokou intenzitou emisií skleníkových plynov zo zariadení diaľkového vykurovania v členských štátoch, ktoré majú veľmi vysoký podiel emisií z diaľkového vykurovania v porovnaní s veľkosťou hospodárstva, by prevádzkovatelia by mali mať možnosť požiadať o dodatočné prechodné bezodplatné prideľovanie kvót zariadeniam diaľkového vykurovania, pričom by sa mala investovať dodatočná hodnota bezodplatne pridelených kvót s cieľom výrazne znížiť emisie do roku 2030. Na zabezpečenie uvedeného zníženia by dodatočné prechodné bezodplatné prideľovanie kvót malo byť podmienené realizovanými investíciami a dosiahnutým znížením emisií, ako sa stanoví v plánoch klimatickej neutrality, ktoré prevádzkovatelia vypracujú pre svoje príslušné zariadenia. |
| --- | --- |

(73)

S cieľom ďalej stimulovať investície potrebné na dekarbonizáciu diaľkového vykurovania a riešiť sociálne aspekty spojené s vysokými cenami energie a vysokou intenzitou emisií skleníkových plynov zo zariadení diaľkového vykurovania v členských štátoch, ktoré majú veľmi vysoký podiel emisií z diaľkového vykurovania v porovnaní s veľkosťou hospodárstva, by prevádzkovatelia by mali mať možnosť požiadať o dodatočné prechodné bezodplatné prideľovanie kvót zariadeniam diaľkového vykurovania, pričom by sa mala investovať dodatočná hodnota bezodplatne pridelených kvót s cieľom výrazne znížiť emisie do roku 2030. Na zabezpečenie uvedeného zníženia by dodatočné prechodné bezodplatné prideľovanie kvót malo byť podmienené realizovanými investíciami a dosiahnutým znížením emisií, ako sa stanoví v plánoch klimatickej neutrality, ktoré prevádzkovatelia vypracujú pre svoje príslušné zariadenia.

| (74) | Neočakávané alebo náhle nadmerné zvýšenie cien na trhu s uhlíkom môže negatívne ovplyvniť predvídateľnosť trhu, ktorá je nevyhnutná na plánovanie investícií do dekarbonizácie. Opatrenie uplatňované v prípade nadmerných cenových výkyvov na trhu s obchodovaním s emisnými kvótami, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II a III smernice 2003/87/ES, by sa preto malo dôkladne posilniť, aby sa zlepšila jeho schopnosť reagovať na neodôvodnené cenové výkyvy. Ak je splnená aktivačná podmienka založená na zvýšení priemernej ceny kvót, toto ochranné opatrenie založené na pravidlách by sa malo uplatňovať automaticky, čo by viedlo k uvoľneniu vopred určeného množstva kvót z trhovej stabilizačnej rezervy zriadenej rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 (26). Aktivačnú podmienku by mala Komisia pozorne monitorovať a zverejňovať každý mesiac s cieľom zlepšiť transparentnosť. S cieľom zabezpečiť riadne obchodovanie formou aukcie s kvótami uvoľnenými z trhovej stabilizačnej rezervy podľa tohto ochranného opatrenia a zlepšiť predvídateľnosť trhu by sa toto opatrenie nemalo opäť uplatňovať aspoň dvanásť mesiacov po skončení predchádzajúceho uvoľnenia kvót na trhu v rámci tohto opatrenia. |
| --- | --- |

(74)

Neočakávané alebo náhle nadmerné zvýšenie cien na trhu s uhlíkom môže negatívne ovplyvniť predvídateľnosť trhu, ktorá je nevyhnutná na plánovanie investícií do dekarbonizácie. Opatrenie uplatňované v prípade nadmerných cenových výkyvov na trhu s obchodovaním s emisnými kvótami, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II a III smernice 2003/87/ES, by sa preto malo dôkladne posilniť, aby sa zlepšila jeho schopnosť reagovať na neodôvodnené cenové výkyvy. Ak je splnená aktivačná podmienka založená na zvýšení priemernej ceny kvót, toto ochranné opatrenie založené na pravidlách by sa malo uplatňovať automaticky, čo by viedlo k uvoľneniu vopred určeného množstva kvót z trhovej stabilizačnej rezervy zriadenej rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 (26). Aktivačnú podmienku by mala Komisia pozorne monitorovať a zverejňovať každý mesiac s cieľom zlepšiť transparentnosť. S cieľom zabezpečiť riadne obchodovanie formou aukcie s kvótami uvoľnenými z trhovej stabilizačnej rezervy podľa tohto ochranného opatrenia a zlepšiť predvídateľnosť trhu by sa toto opatrenie nemalo opäť uplatňovať aspoň dvanásť mesiacov po skončení predchádzajúceho uvoľnenia kvót na trhu v rámci tohto opatrenia.

| (75) | V oznámení Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov sa zdôraznila osobitná výzva spočívajúca v znižovaní emisií v odvetví budov a odvetví cestnej dopravy. Komisia preto oznámila, že ďalšie rozšírenie obchodovania s emisiami by mohlo zahŕňať aj emisie z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy, pričom uviedla, že zahrnutie všetkých emisií zo spaľovania paliva by prinieslo významné výhody. Obchodovanie s emisiami by sa malo uplatňovať na palivá používané na spaľovanie v odvetví budov a odvetví cestnej dopravy, ako aj v ďalších odvetviach, ktoré zodpovedajú priemyselným činnostiam, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k smernici 2003/87/ES, ako je vykurovanie priemyselných zariadení (ďalej len „odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia“). V prípade uvedených odvetví by sa mal zriadiť samostatný ale paralelný systém obchodovania s emisiami, aby sa zabránilo akémukoľvek narušeniu dobre fungujúceho systému obchodovania s emisiami pre odvetvie stacionárnych zariadení a odvetvie leteckej dopravy. Nový systém sprevádzajú doplňujúce politiky, ktoré formujú očakávania účastníkov trhu, pričom sa zameriavajú na tvorbu signálu o cene uhlíka pre celé hospodárstvo a zároveň poskytujú opatrenia na zabránenie neprimeraným vplyvom na ceny. Z predchádzajúcich skúseností vyplýva, že vývoj nového systému si vyžaduje vytvorenie účinného systému monitorovania, nahlasovania a overovania. V záujme zabezpečenia synergií a súladu s existujúcou infraštruktúrou Únie na účely systému EU ETS, je vhodné, aby sa prostredníctvom zmeny smernice 2003/87/ES zaviedol systém obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia. |
| --- | --- |

(75)

V oznámení Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov sa zdôraznila osobitná výzva spočívajúca v znižovaní emisií v odvetví budov a odvetví cestnej dopravy. Komisia preto oznámila, že ďalšie rozšírenie obchodovania s emisiami by mohlo zahŕňať aj emisie z odvetvia budov a z odvetvia cestnej dopravy, pričom uviedla, že zahrnutie všetkých emisií zo spaľovania paliva by prinieslo významné výhody. Obchodovanie s emisiami by sa malo uplatňovať na palivá používané na spaľovanie v odvetví budov a odvetví cestnej dopravy, ako aj v ďalších odvetviach, ktoré zodpovedajú priemyselným činnostiam, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k smernici 2003/87/ES, ako je vykurovanie priemyselných zariadení (ďalej len „odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia“). V prípade uvedených odvetví by sa mal zriadiť samostatný ale paralelný systém obchodovania s emisiami, aby sa zabránilo akémukoľvek narušeniu dobre fungujúceho systému obchodovania s emisiami pre odvetvie stacionárnych zariadení a odvetvie leteckej dopravy. Nový systém sprevádzajú doplňujúce politiky, ktoré formujú očakávania účastníkov trhu, pričom sa zameriavajú na tvorbu signálu o cene uhlíka pre celé hospodárstvo a zároveň poskytujú opatrenia na zabránenie neprimeraným vplyvom na ceny. Z predchádzajúcich skúseností vyplýva, že vývoj nového systému si vyžaduje vytvorenie účinného systému monitorovania, nahlasovania a overovania. V záujme zabezpečenia synergií a súladu s existujúcou infraštruktúrou Únie na účely systému EU ETS, je vhodné, aby sa prostredníctvom zmeny smernice 2003/87/ES zaviedol systém obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia.

| (76) | S cieľom vytvoriť potrebný vykonávací rámec a poskytnúť primeraný časový rámec na dosiahnutie cieľa na rok 2030 by sa s obchodovaním s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach malo začať v roku 2025. Počas prvých rokov by sa od regulovaných subjektov malo vyžadovať, aby disponovali povolením na emisie skleníkových plynov a nahlásili svoje emisie za roky 2024 až 2026. Ustanovenia týkajúce sa vydávanie kvót a povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu by mali byť pre uvedené subjekty uplatniteľné od roku 2027. Tento harmonogram by umožnil začať riadne a efektívne obchodovať s emisiami v uvedených odvetviach. Umožnilo by sa tak aj zavedenie opatrení s cieľom zabezpečiť, aby sa v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach začalo realizovať sociálne spravodlivé obchodovanie s emisiami v záujme zmiernenia vplyvu ceny uhlíka na zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy. |
| --- | --- |

(76)

S cieľom vytvoriť potrebný vykonávací rámec a poskytnúť primeraný časový rámec na dosiahnutie cieľa na rok 2030 by sa s obchodovaním s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach malo začať v roku 2025. Počas prvých rokov by sa od regulovaných subjektov malo vyžadovať, aby disponovali povolením na emisie skleníkových plynov a nahlásili svoje emisie za roky 2024 až 2026. Ustanovenia týkajúce sa vydávanie kvót a povinností týkajúcich sa zabezpečenia súladu by mali byť pre uvedené subjekty uplatniteľné od roku 2027. Tento harmonogram by umožnil začať riadne a efektívne obchodovať s emisiami v uvedených odvetviach. Umožnilo by sa tak aj zavedenie opatrení s cieľom zabezpečiť, aby sa v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach začalo realizovať sociálne spravodlivé obchodovanie s emisiami v záujme zmiernenia vplyvu ceny uhlíka na zraniteľné domácnosti a používateľov dopravy.

| (77) | Vzhľadom na veľmi vysoký počet malých producentov emisií v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach nie je možné stanoviť regulačný bod na úrovni subjektov, ktoré priamo produkujú skleníkové plyny, ako je to v prípade stacionárnych zariadení a leteckej dopravy. Z dôvodov technickej uskutočniteľnosti a administratívnej efektívnosti je preto vhodnejšie stanoviť regulačný bod v prvých stupňoch dodávateľského reťazca. Činnosťou, ktorou sa aktivuje povinnosť týkajúca sa zabezpečenia súladu v rámci nového systému obchodovania s emisiami, by malo byť uvádzanie palív do daňového voľného obehu, ktoré sa využívajú na spaľovanie v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy, vrátane cestnej prepravy skleníkových plynov na účely ich geologického skladovania, ako aj v ďalších odvetviach, ktoré zodpovedajú priemyselným činnostiam, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k smernici 2003/87/ES. V záujme zabránenia dvojitému započítaniu by nemali byť zahrnuté palivá uvedené do daňového voľného obehu, ktoré sa používajú pri činnostiach podľa prílohy I k uvedenej smernici. |
| --- | --- |

(77)

Vzhľadom na veľmi vysoký počet malých producentov emisií v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach nie je možné stanoviť regulačný bod na úrovni subjektov, ktoré priamo produkujú skleníkové plyny, ako je to v prípade stacionárnych zariadení a leteckej dopravy. Z dôvodov technickej uskutočniteľnosti a administratívnej efektívnosti je preto vhodnejšie stanoviť regulačný bod v prvých stupňoch dodávateľského reťazca. Činnosťou, ktorou sa aktivuje povinnosť týkajúca sa zabezpečenia súladu v rámci nového systému obchodovania s emisiami, by malo byť uvádzanie palív do daňového voľného obehu, ktoré sa využívajú na spaľovanie v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy, vrátane cestnej prepravy skleníkových plynov na účely ich geologického skladovania, ako aj v ďalších odvetviach, ktoré zodpovedajú priemyselným činnostiam, na ktoré sa nevzťahuje príloha I k smernici 2003/87/ES. V záujme zabránenia dvojitému započítaniu by nemali byť zahrnuté palivá uvedené do daňového voľného obehu, ktoré sa používajú pri činnostiach podľa prílohy I k uvedenej smernici.

| (78) | V súlade so systémom spotrebnej dane stanoveným smernicou Rady (EÚ) 2020/262 (27) by sa mali s nevyhnutnými úpravami vymedziť regulované subjekty v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach, ako aj a regulačný bod, keďže v uvedenej smernici je už stanovený solídny kontrolný systém na účely platenia spotrebných daní, ktorý sa vzťahuje na všetky množstvá palív uvádzaných do daňového voľného obehu. Na konečných spotrebiteľov palív v týchto odvetviach by sa nemali vzťahovať povinnosti podľa smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(78)

V súlade so systémom spotrebnej dane stanoveným smernicou Rady (EÚ) 2020/262 (27) by sa mali s nevyhnutnými úpravami vymedziť regulované subjekty v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach, ako aj a regulačný bod, keďže v uvedenej smernici je už stanovený solídny kontrolný systém na účely platenia spotrebných daní, ktorý sa vzťahuje na všetky množstvá palív uvádzaných do daňového voľného obehu. Na konečných spotrebiteľov palív v týchto odvetviach by sa nemali vzťahovať povinnosti podľa smernice 2003/87/ES.

| (79) | Na regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti systému obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach, by sa mali vzťahovať podobné požiadavky týkajúce sa povolenia na emisie skleníkových plynov, aké sa vzťahujú na prevádzkovateľov stacionárnych zariadení. Je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa žiadostí o povolenie, podmienok vydávania povolení, obsahu a preskúmania, ako aj akýchkoľvek zmien v súvislosti s regulovaným subjektom. V záujme riadneho fungovania nového systému by mali členské štáty zabezpečiť, aby regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nového systému obchodovania s emisiami, od začiatku fungovania systému v roku 2025 disponovali platným povolením. |
| --- | --- |

(79)

Na regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti systému obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach, by sa mali vzťahovať podobné požiadavky týkajúce sa povolenia na emisie skleníkových plynov, aké sa vzťahujú na prevádzkovateľov stacionárnych zariadení. Je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa žiadostí o povolenie, podmienok vydávania povolení, obsahu a preskúmania, ako aj akýchkoľvek zmien v súvislosti s regulovaným subjektom. V záujme riadneho fungovania nového systému by mali členské štáty zabezpečiť, aby regulované subjekty, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nového systému obchodovania s emisiami, od začiatku fungovania systému v roku 2025 disponovali platným povolením.

| (80) | Vývoj celkového množstva kvót dostupných na účely nového systému obchodovania s emisiami by sa mal riadiť lineárnou trajektóriou tak, aby sa podarilo dosiahnuť cieľ zníženia emisií na rok 2030, a to s prihliadnutím na nákladovo efektívny prínos odvetvia budov a odvetvia cestnej dopravy, ktorý predstavuje 43 % zníženie emisií do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005, ako aj na kombinovaný nákladovo efektívny príspevok ďalších odvetví, ktorý prestavuje 42 % zníženie emisií do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005. Celkové množstvo kvót by sa malo po prvýkrát stanoviť v roku 2027 s cieľom postupovať po trajektórii začínajúcej sa v roku 2024 na hodnote emisných limitov v roku 2024, ktorá je vypočítaná v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (28) na základe referenčných emisií v dotknutých odvetviach za rok 2005 a obdobie rokov 2016 až 2018, ako sa stanovujú podľa článku 4 ods. 3 uvedeného nariadenia. Lineárny redukčný koeficient by sa mal preto stanoviť na 5,10 %. Od roku 2028 by sa malo celkové množstvo kvót stanoviť na základe priemerných nahlásených emisií za roky 2024, 2025 a 2026 a malo by sa znížiť o rovnakú absolútnu ročnú mieru zníženia, aká sa stanovila od roku 2024, čo zodpovedá lineárnemu redukčnému koeficientu predstavujúcemu 5,38 % v porovnaní s porovnateľnou hodnotou uvedenej trajektórie na rok 2025. Ak sú tieto emisie výrazne vyššie ako uvedená hodnota trajektórie a ak takýto rozdiel nie je spôsobený malými rozdielmi v metodikách merania emisií, lineárny redukčný koeficient by sa mal upraviť tak, aby sa v roku 2030 dosiahla požadovaná úroveň zníženia emisií. |
| --- | --- |

(80)

Vývoj celkového množstva kvót dostupných na účely nového systému obchodovania s emisiami by sa mal riadiť lineárnou trajektóriou tak, aby sa podarilo dosiahnuť cieľ zníženia emisií na rok 2030, a to s prihliadnutím na nákladovo efektívny prínos odvetvia budov a odvetvia cestnej dopravy, ktorý predstavuje 43 % zníženie emisií do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005, ako aj na kombinovaný nákladovo efektívny príspevok ďalších odvetví, ktorý prestavuje 42 % zníženie emisií do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005. Celkové množstvo kvót by sa malo po prvýkrát stanoviť v roku 2027 s cieľom postupovať po trajektórii začínajúcej sa v roku 2024 na hodnote emisných limitov v roku 2024, ktorá je vypočítaná v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (28) na základe referenčných emisií v dotknutých odvetviach za rok 2005 a obdobie rokov 2016 až 2018, ako sa stanovujú podľa článku 4 ods. 3 uvedeného nariadenia. Lineárny redukčný koeficient by sa mal preto stanoviť na 5,10 %. Od roku 2028 by sa malo celkové množstvo kvót stanoviť na základe priemerných nahlásených emisií za roky 2024, 2025 a 2026 a malo by sa znížiť o rovnakú absolútnu ročnú mieru zníženia, aká sa stanovila od roku 2024, čo zodpovedá lineárnemu redukčnému koeficientu predstavujúcemu 5,38 % v porovnaní s porovnateľnou hodnotou uvedenej trajektórie na rok 2025. Ak sú tieto emisie výrazne vyššie ako uvedená hodnota trajektórie a ak takýto rozdiel nie je spôsobený malými rozdielmi v metodikách merania emisií, lineárny redukčný koeficient by sa mal upraviť tak, aby sa v roku 2030 dosiahla požadovaná úroveň zníženia emisií.

| (81) | Obchodovanie s kvótami formou aukcie je najjednoduchšou a ekonomicky najefektívnejšou metódou prideľovania emisných kvót a zároveň zabraňuje neočakávaným ziskom. Odvetvie budov, ako aj odvetvie cestnej dopravy čelia len relatívne malému alebo nulovému konkurenčnému tlaku z krajín mimo Únie a nie sú vystavené riziku úniku uhlíka. Kvóty pre odvetvie budov a odvetvie cestnej dopravy by sa preto mali prideľovať len prostredníctvom aukčného obchodovania, pričom sa žiadne z nich neprideľujú bezodplatne. |
| --- | --- |

(81)

Obchodovanie s kvótami formou aukcie je najjednoduchšou a ekonomicky najefektívnejšou metódou prideľovania emisných kvót a zároveň zabraňuje neočakávaným ziskom. Odvetvie budov, ako aj odvetvie cestnej dopravy čelia len relatívne malému alebo nulovému konkurenčnému tlaku z krajín mimo Únie a nie sú vystavené riziku úniku uhlíka. Kvóty pre odvetvie budov a odvetvie cestnej dopravy by sa preto mali prideľovať len prostredníctvom aukčného obchodovania, pričom sa žiadne z nich neprideľujú bezodplatne.

| (82) | V záujme bezproblémového spustenia nového systému obchodovania s emisiami v odvetví budov a s prihliadnutím na potrebu, aby si regulované subjekty zaisťovali alebo vopred nakupovali kvóty na účely zmiernenia svojho cenového a likviditného rizika, by sa malo včas vydražiť vyššie množstvo kvót. V roku 2027 by preto mali byť aukčné objemy o 30 % vyššie než celkové množstvo kvót na rok 2027. Táto suma by bola dostatočná na zabezpečenie likvidity, a to ako v prípade poklesu emisií v súlade s potrebami znižovania emisií, tak aj v prípade, že k znižovaniu emisií bude dochádzať len postupne. Podrobné pravidlá týkajúce sa uvedeného predsunutia aukčného objemu by sa mali stanoviť v delegovanom akte týkajúcom sa obchodovania formou aukcie, prijatom podľa článku 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(82)

V záujme bezproblémového spustenia nového systému obchodovania s emisiami v odvetví budov a s prihliadnutím na potrebu, aby si regulované subjekty zaisťovali alebo vopred nakupovali kvóty na účely zmiernenia svojho cenového a likviditného rizika, by sa malo včas vydražiť vyššie množstvo kvót. V roku 2027 by preto mali byť aukčné objemy o 30 % vyššie než celkové množstvo kvót na rok 2027. Táto suma by bola dostatočná na zabezpečenie likvidity, a to ako v prípade poklesu emisií v súlade s potrebami znižovania emisií, tak aj v prípade, že k znižovaniu emisií bude dochádzať len postupne. Podrobné pravidlá týkajúce sa uvedeného predsunutia aukčného objemu by sa mali stanoviť v delegovanom akte týkajúcom sa obchodovania formou aukcie, prijatom podľa článku 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES.

| (83) | Pravidlá rozdeľovania aukčných podielov majú osobitný význam z hľadiska všetkých príjmov z aukcií, ktoré by vznikli členským štátom, a to najmä vzhľadom na potrebu posilniť schopnosť členských štátov riešiť sociálne vplyvy súvisiace so signálom o cene uhlíka v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy. Bez ohľadu na skutočnosť, že uvedené odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia majú veľmi odlišný charakter, je vhodné stanoviť spoločné pravidlo rozdeľovania, podobné pravidlu uplatniteľnému na stacionárne zariadenia. Väčšina kvót by sa mala rozdeliť medzi všetky členské štáty na základe priemerného rozdelenia emisií v cestnej doprave, komerčných a inštitucionálnych budovách a obytných budovách v období rokov 2016 až 2018. |
| --- | --- |

(83)

Pravidlá rozdeľovania aukčných podielov majú osobitný význam z hľadiska všetkých príjmov z aukcií, ktoré by vznikli členským štátom, a to najmä vzhľadom na potrebu posilniť schopnosť členských štátov riešiť sociálne vplyvy súvisiace so signálom o cene uhlíka v odvetví budov a v odvetví cestnej dopravy. Bez ohľadu na skutočnosť, že uvedené odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia majú veľmi odlišný charakter, je vhodné stanoviť spoločné pravidlo rozdeľovania, podobné pravidlu uplatniteľnému na stacionárne zariadenia. Väčšina kvót by sa mala rozdeliť medzi všetky členské štáty na základe priemerného rozdelenia emisií v cestnej doprave, komerčných a inštitucionálnych budovách a obytných budovách v období rokov 2016 až 2018.

| (84) | Zavedenie ceny uhlíka v odvetví budov a odvetví cestnej dopravy by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov, takmer 6,9 % obyvateľov Únie, uviedlo v prieskume, ktorý sa v roku 2021 realizoval v celej Únii, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov. V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií z obchodovania s emisiami v odvetví budov, v odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného systému obchodovania s emisiami, pričom by sa mali uprednostniť činnosti, ktoré môžu prispieť k riešeniu sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v odvetví budov, v odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach, alebo na opatrenia doplnené špecificky na riešenie súvisiacich problémov v nových odvetviach vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice 2012/27/EÚ.
  Z nového Sociálno-klimatického fondu zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 (29) sa členským štátom poskytnú osobitné finančné prostriedky na podporu najviac postihnutých zraniteľných skupín, najmä domácností trpiacich energetickou alebo dopravnou chudobou. Sociálno-klimatický fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej a dopravnej chudoby počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich v súčinnosti s inými výdavkovými programami a fondmi Únie. 50 miliónov kvót zo systému EU ETS podľa článku 10a ods. 8b smernice 2003/87/ES a 150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach a príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie týkajúce sa odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví by sa mali do maximálnej výšky 65 000 000 000 EUR použiť na financovanie Sociálno-klimatického fondu vo forme vonkajších pripísaných príjmov na dočasnom a výnimočnom základe, kým sa neuskutočnia diskusie a rokovania o návrhu Komisie z 22. decembra 2021 na rozhodnutie Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie, pokiaľ ide o vytvorenie nového vlastného zdroja založeného na systéme EU ETS v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ.
  Treba stanoviť, že ak sa prijme rozhodnutie v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ, ktorým sa zavedie takýto nový vlastný zdroj, rovnaké príjmy by sa mali prestať prideľovať externe, keď toto rozhodnutie nadobudne účinnosť. Pokiaľ ide o Sociálno-klimatický fond, v prípade prijatia takéhoto rozhodnutia Komisia vo vhodných prípadoch predloží potrebné návrhy v súlade s článkom 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2023/955. Týmto nie je dotknutý výsledok rokovaní o viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2027. |
| --- | --- |

(84)

Zavedenie ceny uhlíka v odvetví budov a odvetví cestnej dopravy by mala sprevádzať účinná sociálna kompenzácia, najmä vzhľadom na existujúce úrovne energetickej chudoby. Približne 34 miliónov Európanov, takmer 6,9 % obyvateľov Únie, uviedlo v prieskume, ktorý sa v roku 2021 realizoval v celej Únii, že si nemôžu dovoliť dostatočne vykurovať svoj domov. V záujme kompenzácie účinnej zo sociálneho hľadiska aj z hľadiska distribúcie by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby vynakladali príjmy z aukcií z obchodovania s emisiami v odvetví budov, v odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach na účely súvisiace s klímou a energetikou, ktoré sú už známe v kontexte súčasného systému obchodovania s emisiami, pričom by sa mali uprednostniť činnosti, ktoré môžu prispieť k riešeniu sociálnych aspektov obchodovania s emisiami v odvetví budov, v odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach, alebo na opatrenia doplnené špecificky na riešenie súvisiacich problémov v nových odvetviach vrátane súvisiacich politických opatrení podľa smernice 2012/27/EÚ.

Z nového Sociálno-klimatického fondu zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 (29) sa členským štátom poskytnú osobitné finančné prostriedky na podporu najviac postihnutých zraniteľných skupín, najmä domácností trpiacich energetickou alebo dopravnou chudobou. Sociálno-klimatický fond bude slúžiť na podporu spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi a v rámci nich a zároveň na zmiernenie rizika energetickej a dopravnej chudoby počas transformácie. Bude vychádzať z existujúcich mechanizmov solidarity a dopĺňať ich v súčinnosti s inými výdavkovými programami a fondmi Únie. 50 miliónov kvót zo systému EU ETS podľa článku 10a ods. 8b smernice 2003/87/ES a 150 miliónov kvót z obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach a príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie týkajúce sa odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví by sa mali do maximálnej výšky 65 000 000 000 EUR použiť na financovanie Sociálno-klimatického fondu vo forme vonkajších pripísaných príjmov na dočasnom a výnimočnom základe, kým sa neuskutočnia diskusie a rokovania o návrhu Komisie z 22. decembra 2021 na rozhodnutie Rady, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie, pokiaľ ide o vytvorenie nového vlastného zdroja založeného na systéme EU ETS v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ.

Treba stanoviť, že ak sa prijme rozhodnutie v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ, ktorým sa zavedie takýto nový vlastný zdroj, rovnaké príjmy by sa mali prestať prideľovať externe, keď toto rozhodnutie nadobudne účinnosť. Pokiaľ ide o Sociálno-klimatický fond, v prípade prijatia takéhoto rozhodnutia Komisia vo vhodných prípadoch predloží potrebné návrhy v súlade s článkom 27 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2023/955. Týmto nie je dotknutý výsledok rokovaní o viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2027.

| (85) | Podávanie správ o používaní príjmov z aukcií by sa malo zosúladiť so súčasným podávaním správ zriadeným nariadením (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

(85)

Podávanie správ o používaní príjmov z aukcií by sa malo zosúladiť so súčasným podávaním správ zriadeným nariadením (EÚ) 2018/1999.

| (86) | Regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje nový systém obchodovania s emisiami, by mali odovzdať kvóty za svoje overené emisie zodpovedajúce množstvu palív, ktoré uviedli do daňového voľného obehu. Kvóty za svoje overené emisie by mali po prvýkrát odovzdať v roku 2027. S cieľom minimalizovať administratívnu záťaž by pri novom systéme obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach malo byť možné po istých nevyhnutných úpravách uplatňovať viacero pravidiel, ktoré sú uplatniteľné v rámci existujúceho systému obchodovania s emisiami v prípade stacionárnych zariadení a leteckej dopravy. Patria sem najmä pravidlá prenosu, odovzdania a zrušenia kvót, ako aj pravidlá súvisiace s platnosťou kvót, pokutami, príslušnými orgánmi či povinnosťami členských štátov týkajúcimi sa nahlasovania. |
| --- | --- |

(86)

Regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje nový systém obchodovania s emisiami, by mali odovzdať kvóty za svoje overené emisie zodpovedajúce množstvu palív, ktoré uviedli do daňového voľného obehu. Kvóty za svoje overené emisie by mali po prvýkrát odovzdať v roku 2027. S cieľom minimalizovať administratívnu záťaž by pri novom systéme obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach malo byť možné po istých nevyhnutných úpravách uplatňovať viacero pravidiel, ktoré sú uplatniteľné v rámci existujúceho systému obchodovania s emisiami v prípade stacionárnych zariadení a leteckej dopravy. Patria sem najmä pravidlá prenosu, odovzdania a zrušenia kvót, ako aj pravidlá súvisiace s platnosťou kvót, pokutami, príslušnými orgánmi či povinnosťami členských štátov týkajúcimi sa nahlasovania.

| (87) | Niektoré členské štáty už majú zavedené vnútroštátne dane z uhlíka uplatňujúce sa na odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia, na ktoré sa vzťahuje príloha III k smernici 2003/87/ES. Do konca roku 2030 by sa preto mala zaviesť dočasná výnimka. Na zaručenie cieľov smernice 2003/87/ES a súdržnosti nového systému obchodovania s emisiami by možnosť uplatňovať túto výnimku mala existovať len vtedy, ak je vnútroštátna sadzba dane vyššia ako priemerná aukčná cena za príslušný rok, a mala by sa uplatňovať len na povinnosť odovzdávania tých regulovaných subjektov, ktoré takúto daň platia. S cieľom zabezpečiť stabilitu a transparentnosť systému by sa vnútroštátna daň vrátane príslušných daňových sadzieb mala oznámiť Komisii do konca lehoty na transpozíciu tejto smernice. Výnimka by nemala mať vplyv na vonkajšie pripísané príjmy určené pre Sociálno-klimatický fond ani, ak sa stanovuje v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ, na vlastný zdroj založený na príjmoch z obchodovania s emisiami formou aukcie v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach. |
| --- | --- |

(87)

Niektoré členské štáty už majú zavedené vnútroštátne dane z uhlíka uplatňujúce sa na odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia, na ktoré sa vzťahuje príloha III k smernici 2003/87/ES. Do konca roku 2030 by sa preto mala zaviesť dočasná výnimka. Na zaručenie cieľov smernice 2003/87/ES a súdržnosti nového systému obchodovania s emisiami by možnosť uplatňovať túto výnimku mala existovať len vtedy, ak je vnútroštátna sadzba dane vyššia ako priemerná aukčná cena za príslušný rok, a mala by sa uplatňovať len na povinnosť odovzdávania tých regulovaných subjektov, ktoré takúto daň platia. S cieľom zabezpečiť stabilitu a transparentnosť systému by sa vnútroštátna daň vrátane príslušných daňových sadzieb mala oznámiť Komisii do konca lehoty na transpozíciu tejto smernice. Výnimka by nemala mať vplyv na vonkajšie pripísané príjmy určené pre Sociálno-klimatický fond ani, ak sa stanovuje v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ, na vlastný zdroj založený na príjmoch z obchodovania s emisiami formou aukcie v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach.

| (88) | V záujme účinného obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach by malo byť možné emisie monitorovať s vysokou istotou a primeranými nákladmi. Emisie by sa mali pripisovať regulovaným subjektom na základe množstiev palív uvedených do daňového voľného obehu v kombinácii s emisným faktorom. Regulované subjekty by mali byť schopné spoľahlivo a presne identifikovať a rozlíšiť odvetvia, v ktorých sa dané palivá uvádzajú do daňového voľného obehu, ako aj konečných užívateľov týchto palív, aby sa predišlo nežiaducim účinkom, ako je dvojité zaťaženie. V malom počte prípadov, keď nemožno zabrániť dvojitému započítaniu medzi emisiami v existujúcom systéme EU ETS a novom systéme obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia, alebo keď náklady vznikajú v dôsledku odovzdania kvót za emisie z činností, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, by členské štáty mali použiť takýto príjem na kompenzáciu nevyhnutného dvojitého započítania alebo iných takýchto nákladov mimo odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví v súlade s právom Únie. Preto by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby sa zabezpečili jednotné podmienky na zabránenie dvojitému započítaniu a odovzdaniu kvót v prípade emisií, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia, a na poskytovanie finančnej kompenzácie. S cieľom ďalej zmierniť akékoľvek problémy súvisiace s dvojitým započítaním by lehoty na monitorovanie a odovzdanie v novom systéme obchodovania s emisiami mali byť jeden mesiac po lehotách v existujúcom systéme pre stacionárne zariadenia a leteckú dopravu. V záujme získania dostatočných údajov na stanovenie celkového množstva kvót na obdobie rokov 2028 až 2030 by mali regulované subjekty, ktoré na začiatku fungovania systému v roku 2025 disponujú povolením, nahlásiť svoje súvisiace historické emisie za rok 2024. |
| --- | --- |

(88)

V záujme účinného obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach by malo byť možné emisie monitorovať s vysokou istotou a primeranými nákladmi. Emisie by sa mali pripisovať regulovaným subjektom na základe množstiev palív uvedených do daňového voľného obehu v kombinácii s emisným faktorom. Regulované subjekty by mali byť schopné spoľahlivo a presne identifikovať a rozlíšiť odvetvia, v ktorých sa dané palivá uvádzajú do daňového voľného obehu, ako aj konečných užívateľov týchto palív, aby sa predišlo nežiaducim účinkom, ako je dvojité zaťaženie. V malom počte prípadov, keď nemožno zabrániť dvojitému započítaniu medzi emisiami v existujúcom systéme EU ETS a novom systéme obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia, alebo keď náklady vznikajú v dôsledku odovzdania kvót za emisie z činností, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, by členské štáty mali použiť takýto príjem na kompenzáciu nevyhnutného dvojitého započítania alebo iných takýchto nákladov mimo odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví v súlade s právom Únie. Preto by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aby sa zabezpečili jednotné podmienky na zabránenie dvojitému započítaniu a odovzdaniu kvót v prípade emisií, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia, a na poskytovanie finančnej kompenzácie. S cieľom ďalej zmierniť akékoľvek problémy súvisiace s dvojitým započítaním by lehoty na monitorovanie a odovzdanie v novom systéme obchodovania s emisiami mali byť jeden mesiac po lehotách v existujúcom systéme pre stacionárne zariadenia a leteckú dopravu. V záujme získania dostatočných údajov na stanovenie celkového množstva kvót na obdobie rokov 2028 až 2030 by mali regulované subjekty, ktoré na začiatku fungovania systému v roku 2025 disponujú povolením, nahlásiť svoje súvisiace historické emisie za rok 2024.

| (89) | Transparentnosť, pokiaľ ide o náklady na uhlík a rozsah, v akom sa prenášajú na spotrebiteľov, má kľúčový význam, aby sa umožnilo rýchle a nákladovo efektívne znižovanie emisií vo všetkých odvetviach hospodárstva. Je to obzvlášť dôležité v systéme obchodovania s emisiami, ktorý je založený na povinnostiach týkajúcich sa vyššej úrovne dodávateľského reťazca. Nový systém obchodovania s emisiami má stimulovať regulované subjekty, aby znižovali obsah uhlíka v palivách, pričom by takéto subjekty nemali dosahovať neprimerané zisky tým, že spotrebiteľov zaťažia vyššími nákladmi na uhlík, ako vznikajú im. Hoci úplné obchodovanie s emisnými kvótami formou aukcie v rámci systému obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia už obmedzuje vznik takýchto neoprávnených ziskov, Komisia by mala monitorovať rozsah, v akom regulované subjekty presúvajú náklady na uhlík, aby sa zabránilo neočakávaným ziskom. Čo sa týka kapitoly IVa, Komisia by mala každoročne predložiť správu, ak je to možné podľa druhu paliva, o priemernej úrovni nákladov na uhlík, ktoré sa preniesli na spotrebiteľov v Únii. |
| --- | --- |

(89)

Transparentnosť, pokiaľ ide o náklady na uhlík a rozsah, v akom sa prenášajú na spotrebiteľov, má kľúčový význam, aby sa umožnilo rýchle a nákladovo efektívne znižovanie emisií vo všetkých odvetviach hospodárstva. Je to obzvlášť dôležité v systéme obchodovania s emisiami, ktorý je založený na povinnostiach týkajúcich sa vyššej úrovne dodávateľského reťazca. Nový systém obchodovania s emisiami má stimulovať regulované subjekty, aby znižovali obsah uhlíka v palivách, pričom by takéto subjekty nemali dosahovať neprimerané zisky tým, že spotrebiteľov zaťažia vyššími nákladmi na uhlík, ako vznikajú im. Hoci úplné obchodovanie s emisnými kvótami formou aukcie v rámci systému obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia už obmedzuje vznik takýchto neoprávnených ziskov, Komisia by mala monitorovať rozsah, v akom regulované subjekty presúvajú náklady na uhlík, aby sa zabránilo neočakávaným ziskom. Čo sa týka kapitoly IVa, Komisia by mala každoročne predložiť správu, ak je to možné podľa druhu paliva, o priemernej úrovni nákladov na uhlík, ktoré sa preniesli na spotrebiteľov v Únii.

| (90) | Je vhodné zaviesť opatrenia na riešenie potenciálneho rizika nadmerného zvýšenia cien, ktoré by v prípade mimoriadne vysokého nárastu cien na začiatku fungovania nového systému obchodovania s emisiami mohlo oslabiť pripravenosť domácností a jednotlivcov investovať do znižovania ich emisií skleníkových plynov. Uvedené opatrenia by mali byť doplnkom záruk vyplývajúcich z trhovej stabilizačnej rezervy, ktorá začala fungovať v roku 2019. Hoci trh bude naďalej určovať cenu uhlíka, prostredníctvom automatického mechanizmu fungujúceho na základe určitých pravidiel sa zaktivizujú ochranné opatrenia, vďaka ktorým sa z trhovej stabilizačnej rezervy uvoľnia kvóty len vtedy, ak sa splní jedna alebo viacero konkrétnych aktivačných podmienok založených na zvýšení priemernej ceny kvót. Tento doplnkový mechanizmus by sa mal vyznačovať vysokou schopnosťou reagovať na podnety, a tak riešiť nadmernú volatilitu spôsobenú inými faktormi, ako sú zmenené trhové princípy. Opatrenia by mali byť prispôsobené rôznym úrovniam nadmerného zvýšenia cien, z čo sa budú odvíjať rôzne stupne intervencie. Komisia by mala tieto aktivačné podmienky dôsledne monitorovať a v prípade ich splnenia bezodkladne prijať náležité opatrenia. Týmto by nemali byť dotknuté žiadne sprievodné opatrenia, ktoré by členské štáty mohli prijať na riešenie nepriaznivých sociálnych vplyvov. |
| --- | --- |

(90)

Je vhodné zaviesť opatrenia na riešenie potenciálneho rizika nadmerného zvýšenia cien, ktoré by v prípade mimoriadne vysokého nárastu cien na začiatku fungovania nového systému obchodovania s emisiami mohlo oslabiť pripravenosť domácností a jednotlivcov investovať do znižovania ich emisií skleníkových plynov. Uvedené opatrenia by mali byť doplnkom záruk vyplývajúcich z trhovej stabilizačnej rezervy, ktorá začala fungovať v roku 2019. Hoci trh bude naďalej určovať cenu uhlíka, prostredníctvom automatického mechanizmu fungujúceho na základe určitých pravidiel sa zaktivizujú ochranné opatrenia, vďaka ktorým sa z trhovej stabilizačnej rezervy uvoľnia kvóty len vtedy, ak sa splní jedna alebo viacero konkrétnych aktivačných podmienok založených na zvýšení priemernej ceny kvót. Tento doplnkový mechanizmus by sa mal vyznačovať vysokou schopnosťou reagovať na podnety, a tak riešiť nadmernú volatilitu spôsobenú inými faktormi, ako sú zmenené trhové princípy. Opatrenia by mali byť prispôsobené rôznym úrovniam nadmerného zvýšenia cien, z čo sa budú odvíjať rôzne stupne intervencie. Komisia by mala tieto aktivačné podmienky dôsledne monitorovať a v prípade ich splnenia bezodkladne prijať náležité opatrenia. Týmto by nemali byť dotknuté žiadne sprievodné opatrenia, ktoré by členské štáty mohli prijať na riešenie nepriaznivých sociálnych vplyvov.

| (91) | S cieľom posilniť istotu občanov, že cena uhlíka v prvých rokoch nového systému obchodovania s emisiami nepresiahne 45 EUR, je vhodné zahrnúť dodatočný mechanizmus cenovej stability na uvoľnenie kvót z trhovej stabilizačnej rezervy, ak cena uhlíka prekročí túto úroveň. Opatrenie by sa v zásade malo uplatňovať raz za 12 mesiacov. Malo by však byť možné aj opätovne podať žiadosť v rovnakom období 12 mesiacov, ak sa Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy, domnieva, že vývoj ceny odôvodňuje ďalšie uvoľnenie kvót. Vzhľadom na cieľ tohto mechanizmu, ktorým je zabezpečenie stability v prvých rokoch nového systému obchodovania s emisiami, by Komisia mala posúdiť jeho fungovanie a to, či by sa mal zachovať aj po roku 2029. |
| --- | --- |

(91)

S cieľom posilniť istotu občanov, že cena uhlíka v prvých rokoch nového systému obchodovania s emisiami nepresiahne 45 EUR, je vhodné zahrnúť dodatočný mechanizmus cenovej stability na uvoľnenie kvót z trhovej stabilizačnej rezervy, ak cena uhlíka prekročí túto úroveň. Opatrenie by sa v zásade malo uplatňovať raz za 12 mesiacov. Malo by však byť možné aj opätovne podať žiadosť v rovnakom období 12 mesiacov, ak sa Komisia, ktorej pomáha Výbor pre zmenu klímy, domnieva, že vývoj ceny odôvodňuje ďalšie uvoľnenie kvót. Vzhľadom na cieľ tohto mechanizmu, ktorým je zabezpečenie stability v prvých rokoch nového systému obchodovania s emisiami, by Komisia mala posúdiť jeho fungovanie a to, či by sa mal zachovať aj po roku 2029.

| (92) | Ako dodatočný ochranný mechanizmus pred začatím obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach by sa malo umožniť odložiť uplatňovanie stropu a povinnosti odovzdávania, ak budú veľkoobchodné ceny plynu alebo ropy výnimočne vysoké v porovnaní s historickými trendmi. Mechanizmus by mal byť automatický, čo znamená, že uplatňovanie stropu a povinností odovzdávania sa má odložiť o jeden rok, ak sa dosiahnu konkrétne prahové hodnoty aktivácie týkajúce sa ceny energie. Referenčné ceny by sa mali určiť na základe referenčných zmlúv na veľkoobchodných trhoch s plynom a ropou, ktoré sú okamžite dostupné a najrelevantnejšie pre konečných spotrebiteľov. Mali by sa zvážiť samostatné podmienky aktivácie v prípade cien plynu a ropy, keďže ich cenový vývoj sleduje rôzne historické trendy. S cieľom zabezpečiť trhovú istotu by Komisia mala dostatočne vopred objasniť uplatňovanie odkladu prostredníctvom oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie. |
| --- | --- |

(92)

Ako dodatočný ochranný mechanizmus pred začatím obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach by sa malo umožniť odložiť uplatňovanie stropu a povinnosti odovzdávania, ak budú veľkoobchodné ceny plynu alebo ropy výnimočne vysoké v porovnaní s historickými trendmi. Mechanizmus by mal byť automatický, čo znamená, že uplatňovanie stropu a povinností odovzdávania sa má odložiť o jeden rok, ak sa dosiahnu konkrétne prahové hodnoty aktivácie týkajúce sa ceny energie. Referenčné ceny by sa mali určiť na základe referenčných zmlúv na veľkoobchodných trhoch s plynom a ropou, ktoré sú okamžite dostupné a najrelevantnejšie pre konečných spotrebiteľov. Mali by sa zvážiť samostatné podmienky aktivácie v prípade cien plynu a ropy, keďže ich cenový vývoj sleduje rôzne historické trendy. S cieľom zabezpečiť trhovú istotu by Komisia mala dostatočne vopred objasniť uplatňovanie odkladu prostredníctvom oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

| (93) | Komisia by mala monitorovať uplatňovanie režimu obchodovania s emisiami v odvetví budov, v odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach vrátane stupňa cenovej konvergencie s existujúcim systémom EU ETS, pričom by sa malo v prípade potreby Európskemu parlamentu a Rade navrhnúť preskúmanie s cieľom zlepšiť účinnosť, správu a praktické uplatňovanie obchodovania s emisiami v týchto odvetviach vzhľadom na získané poznatky, ako aj zvýšenú cenovú konvergenciu. Od Komisie by sa malo vyžadovať, aby prvú správu o uvedených záležitostiach predložila dok 1. januára 2028. |
| --- | --- |

(93)

Komisia by mala monitorovať uplatňovanie režimu obchodovania s emisiami v odvetví budov, v odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach vrátane stupňa cenovej konvergencie s existujúcim systémom EU ETS, pričom by sa malo v prípade potreby Európskemu parlamentu a Rade navrhnúť preskúmanie s cieľom zlepšiť účinnosť, správu a praktické uplatňovanie obchodovania s emisiami v týchto odvetviach vzhľadom na získané poznatky, ako aj zvýšenú cenovú konvergenciu. Od Komisie by sa malo vyžadovať, aby prvú správu o uvedených záležitostiach predložila dok 1. januára 2028.

| (94) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania článku 3ga ods. 2, článku 3gf ods. 2 a 4, článku 10b ods. 4, článku 12 ods. 3-d) a 3-c), článku 14 ods. 1, článku 30f ods. 3 a 5 a článku 30h ods. 7 smernice 2003/87/ES by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. V záujme zabezpečenia synergií s existujúcim regulačným rámcom by sa malo udelenie vykonávacích právomocí v článkoch 14 a 15 uvedenej smernice rozšíriť tak, aby sa vzťahovali aj odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia. Uvedené vykonávacie právomoci s výnimkou vykonávacích právomocí vo vzťahu k článku 3gf ods. 2 a článku 12 ods. 3-d a 3-c smernice 2003/87/ES by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (30). |
| --- | --- |

(94)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania článku 3ga ods. 2, článku 3gf ods. 2 a 4, článku 10b ods. 4, článku 12 ods. 3-d) a 3-c), článku 14 ods. 1, článku 30f ods. 3 a 5 a článku 30h ods. 7 smernice 2003/87/ES by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. V záujme zabezpečenia synergií s existujúcim regulačným rámcom by sa malo udelenie vykonávacích právomocí v článkoch 14 a 15 uvedenej smernice rozšíriť tak, aby sa vzťahovali aj odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia. Uvedené vykonávacie právomoci s výnimkou vykonávacích právomocí vo vzťahu k článku 3gf ods. 2 a článku 12 ods. 3-d a 3-c smernice 2003/87/ES by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (30).

| (95) | S cieľom dosiahnuť ciele stanovené v tejto smernici a iných právnych predpisoch Únie, najmä v nariadení (EÚ) 2021/1119, by Únia a jej členské štáty mali pri vykonávaní politík využívať najnovšie vedecké dôkazy. Keď teda Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy poskytuje vedecké poradenstvo a vydáva správy týkajúce sa systému EU ETS, Komisia by mala zohľadniť takéto poradenstvo a správy, najmä pokiaľ ide o potrebu dodatočných politík a opatrení Únie na zabezpečenie súladu s cieľmi nariadenia (EÚ) 2021/1119 a dodatočných politík a opatrení Únie vzhľadom na ambície a environmentálnu integritu globálnych trhových opatrení v oblasti leteckej a námornej dopravy. |
| --- | --- |

(95)

S cieľom dosiahnuť ciele stanovené v tejto smernici a iných právnych predpisoch Únie, najmä v nariadení (EÚ) 2021/1119, by Únia a jej členské štáty mali pri vykonávaní politík využívať najnovšie vedecké dôkazy. Keď teda Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy poskytuje vedecké poradenstvo a vydáva správy týkajúce sa systému EU ETS, Komisia by mala zohľadniť takéto poradenstvo a správy, najmä pokiaľ ide o potrebu dodatočných politík a opatrení Únie na zabezpečenie súladu s cieľmi nariadenia (EÚ) 2021/1119 a dodatočných politík a opatrení Únie vzhľadom na ambície a environmentálnu integritu globálnych trhových opatrení v oblasti leteckej a námornej dopravy.

| (96) | S cieľom uznať prínos príjmov zo systému EU ETS ku klimatickej transformácii by sa malo zaviesť označenie EU ETS. Okrem iných opatrení na zabezpečenie viditeľnosti financovania zo systému EU ETS by členské štáty a Komisia mali zabezpečiť, aby projekty a činnosti podporované prostredníctvom modernizačného fondu a inovačného fondu boli jasne označené ako financované z príjmov zo systému EU ETS, a to prostredníctvom vhodného označenia. |
| --- | --- |

(96)

S cieľom uznať prínos príjmov zo systému EU ETS ku klimatickej transformácii by sa malo zaviesť označenie EU ETS. Okrem iných opatrení na zabezpečenie viditeľnosti financovania zo systému EU ETS by členské štáty a Komisia mali zabezpečiť, aby projekty a činnosti podporované prostredníctvom modernizačného fondu a inovačného fondu boli jasne označené ako financované z príjmov zo systému EU ETS, a to prostredníctvom vhodného označenia.

| (97) | Aby sa dosiahol cieľ, ktorým je klimatická neutralita, stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, by sa na základe legislatívneho návrhu zmeniť uvedené nariadenia mal stanoviť celoúnijný cieľ v oblasti klímy na rok 2040. Systém EU ETS by sa mal preskúmať, aby sa prispôsobil cieľom Únie v oblasti klímy do roku 2040. V dôsledku toho by Komisia mala do júla 2026 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o viacerých aspektoch systému EU ETS a podľa potreby k nej pripojiť legislatívny návrh a posúdenie vplyvu. V súlade s nariadením (EÚ) 2021/1119 by prioritou malo byť priame znižovanie emisií, čo bude musieť sprevádzať zvýšené odstraňovanie uhlíka, aby sa dala dosiahnuť klimatická neutralita. Komisia by preto okrem iných aspektov mala do júla 2026 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o tom, ako by sa emisie odstránené z atmosféry a bezpečne a trvalo uložené, napríklad priamym zachytávaním vzduchu, mohli potenciálne zahrnúť do obchodovania s emisiami, a to bez kompenzácie potrebného zníženia emisií. Pokiaľ nie všetky fázy životnosti produktu, v ktorom sa zachytáva uhlík, podliehajú stanoveniu cien uhlíka, najmä vo fáze spaľovania odpadu, spoliehanie sa na započítavanie emisií v čase ich uvoľňovania z výrobkov do atmosféry by viedlo k nedostatočnému započítaniu emisií.
  S cieľom regulovať zachytávanie uhlíka tak, aby sa znižovali čisté emisie a zabezpečiť, aby všetky emisie boli započítané a zabránilo sa dvojitému započítaniu, a zároveň vytvoriť hospodárske stimuly by Komisia mala do júla 2026 posúdiť, či sa skutočne započítavajú všetky emisie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES, a či sa skutočne predchádza dvojitému započítaniu. Mala by predovšetkým posúdiť započítavanie emisií skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využité v produkte iným spôsobom, ako sa uvádza v článku 12 ods. 3b, a zohľadniť nadväzujúce fázy vrátane zneškodňovania a spaľovania odpadu. Komisia by napokon mala Európskemu parlamentu a Rade predložiť správu o uskutočniteľnosti zníženia prahových hodnôt celkového menovitého tepelného príkonu 20 MW pre činnosti uvedené v prílohe I k smernici 2003/87/ES, pričom zohľadní environmentálne prínosy a administratívne zaťaženie. |
| --- | --- |

(97)

Aby sa dosiahol cieľ, ktorým je klimatická neutralita, stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, by sa na základe legislatívneho návrhu zmeniť uvedené nariadenia mal stanoviť celoúnijný cieľ v oblasti klímy na rok 2040. Systém EU ETS by sa mal preskúmať, aby sa prispôsobil cieľom Únie v oblasti klímy do roku 2040. V dôsledku toho by Komisia mala do júla 2026 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o viacerých aspektoch systému EU ETS a podľa potreby k nej pripojiť legislatívny návrh a posúdenie vplyvu. V súlade s nariadením (EÚ) 2021/1119 by prioritou malo byť priame znižovanie emisií, čo bude musieť sprevádzať zvýšené odstraňovanie uhlíka, aby sa dala dosiahnuť klimatická neutralita. Komisia by preto okrem iných aspektov mala do júla 2026 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o tom, ako by sa emisie odstránené z atmosféry a bezpečne a trvalo uložené, napríklad priamym zachytávaním vzduchu, mohli potenciálne zahrnúť do obchodovania s emisiami, a to bez kompenzácie potrebného zníženia emisií. Pokiaľ nie všetky fázy životnosti produktu, v ktorom sa zachytáva uhlík, podliehajú stanoveniu cien uhlíka, najmä vo fáze spaľovania odpadu, spoliehanie sa na započítavanie emisií v čase ich uvoľňovania z výrobkov do atmosféry by viedlo k nedostatočnému započítaniu emisií.

S cieľom regulovať zachytávanie uhlíka tak, aby sa znižovali čisté emisie a zabezpečiť, aby všetky emisie boli započítané a zabránilo sa dvojitému započítaniu, a zároveň vytvoriť hospodárske stimuly by Komisia mala do júla 2026 posúdiť, či sa skutočne započítavajú všetky emisie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES, a či sa skutočne predchádza dvojitému započítaniu. Mala by predovšetkým posúdiť započítavanie emisií skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využité v produkte iným spôsobom, ako sa uvádza v článku 12 ods. 3b, a zohľadniť nadväzujúce fázy vrátane zneškodňovania a spaľovania odpadu. Komisia by napokon mala Európskemu parlamentu a Rade predložiť správu o uskutočniteľnosti zníženia prahových hodnôt celkového menovitého tepelného príkonu 20 MW pre činnosti uvedené v prílohe I k smernici 2003/87/ES, pričom zohľadní environmentálne prínosy a administratívne zaťaženie.

| (98) | Do júla 2026 by Komisia mala takisto posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia spaľovní komunálneho odpadu do systému EU ETS a predložiť na túto tému správu Európskemu parlamentu a Rade, a to aj vzhľadom na ich začlenenie od roku 2028, a poskytnúť posúdenie potenciálnej potreby umožniť členskému štátu rozhodnúť o nezapojení sa do systému do konca roka 2030, berúc pritom do úvahy význam všetkých odvetví, ktoré prispievajú k znižovaniu emisií. Začlenením spaľovní komunálneho odpadu do systému EU ETS by sa prispelo k obehovému hospodárstvu podporou recyklácie, opätovného použitia a opravy výrobkov a zároveň by sa prispelo k dekarbonizácii v celom hospodárstve. Začlenením spaľovní komunálneho odpadu by sa posilnili stimuly na udržateľné nakladanie s odpadom v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva a vytvorili by sa rovnaké podmienky medzi regiónmi, ktoré zahrnuli spaľovanie komunálneho odpadu do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS.
  S cieľom zabrániť odklonu odpadu zo spaľovní komunálneho odpadu na skládky v Únii, ktoré vytvárajú emisie metánu, a zabrániť vývozu odpadu do tretích krajín s možným negatívnym vplyvom na životné prostredie by mala Komisia vo svojej správe zohľadniť riziko potenciálneho odklonu odpadu k zneškodňovaniu skládkovaním v Únii a vývozom odpadu do tretích krajín. Komisia by mala zohľadniť aj účinky na vnútorný trh, možné narušenia hospodárskej súťaže, environmentálnu integritu, zosúladenie s cieľmi smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (31) a spoľahlivosť a presnosť, pokiaľ ide o monitorovanie a výpočet emisií. Vzhľadom na emisie metánu zo skládkovania a s cieľom zabrániť vytváraniu nerovnakých podmienok by Komisia mala posúdiť aj možnosť začlenenia ďalších procesov nakladania s odpadom, ako je skládkovanie, fermentácia, kompostovanie a mechanicko-biologické spracovanie, do systému EU ETS pri posudzovaní uskutočniteľnosti začlenenia spaľovní komunálneho odpadu. |
| --- | --- |

(98)

Do júla 2026 by Komisia mala takisto posúdiť uskutočniteľnosť začlenenia spaľovní komunálneho odpadu do systému EU ETS a predložiť na túto tému správu Európskemu parlamentu a Rade, a to aj vzhľadom na ich začlenenie od roku 2028, a poskytnúť posúdenie potenciálnej potreby umožniť členskému štátu rozhodnúť o nezapojení sa do systému do konca roka 2030, berúc pritom do úvahy význam všetkých odvetví, ktoré prispievajú k znižovaniu emisií. Začlenením spaľovní komunálneho odpadu do systému EU ETS by sa prispelo k obehovému hospodárstvu podporou recyklácie, opätovného použitia a opravy výrobkov a zároveň by sa prispelo k dekarbonizácii v celom hospodárstve. Začlenením spaľovní komunálneho odpadu by sa posilnili stimuly na udržateľné nakladanie s odpadom v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva a vytvorili by sa rovnaké podmienky medzi regiónmi, ktoré zahrnuli spaľovanie komunálneho odpadu do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS.

S cieľom zabrániť odklonu odpadu zo spaľovní komunálneho odpadu na skládky v Únii, ktoré vytvárajú emisie metánu, a zabrániť vývozu odpadu do tretích krajín s možným negatívnym vplyvom na životné prostredie by mala Komisia vo svojej správe zohľadniť riziko potenciálneho odklonu odpadu k zneškodňovaniu skládkovaním v Únii a vývozom odpadu do tretích krajín. Komisia by mala zohľadniť aj účinky na vnútorný trh, možné narušenia hospodárskej súťaže, environmentálnu integritu, zosúladenie s cieľmi smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (31) a spoľahlivosť a presnosť, pokiaľ ide o monitorovanie a výpočet emisií. Vzhľadom na emisie metánu zo skládkovania a s cieľom zabrániť vytváraniu nerovnakých podmienok by Komisia mala posúdiť aj možnosť začlenenia ďalších procesov nakladania s odpadom, ako je skládkovanie, fermentácia, kompostovanie a mechanicko-biologické spracovanie, do systému EU ETS pri posudzovaní uskutočniteľnosti začlenenia spaľovní komunálneho odpadu.

| (99) | S cieľom prijímať všeobecne uplatniteľné nelegislatívne akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o harmonogram, správu a iné aspekty obchodovania formou aukcie, pravidlá uplatňovania podmienenosti, pravidlá prevádzkovania inovačného fondu, pravidlá fungovania mechanizmu súťažného ponukového konania v súvislosti s rozdielovými zmluvami a rozdielovými zmluvami o uhlíku, požiadavky súvisiace s posudzovaním, či sa skleníkové plyny stali trvalo chemicky viazané v produkte, a rozšírenie činnosti uvedenej v prílohe III smernice 2003/87/ES na iné odvetvia. Okrem toho by sa v záujme zabezpečenia synergií s existujúcim regulačným rámcom mala delegovaná právomoc v súvislosti s článkom 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES, pokiaľ ide o harmonogram, správu a iné aspekty obchodovania formou aukcie, rozšíriť tak, aby sa vzťahovala aj na odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (32). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(99)

S cieľom prijímať všeobecne uplatniteľné nelegislatívne akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o harmonogram, správu a iné aspekty obchodovania formou aukcie, pravidlá uplatňovania podmienenosti, pravidlá prevádzkovania inovačného fondu, pravidlá fungovania mechanizmu súťažného ponukového konania v súvislosti s rozdielovými zmluvami a rozdielovými zmluvami o uhlíku, požiadavky súvisiace s posudzovaním, či sa skleníkové plyny stali trvalo chemicky viazané v produkte, a rozšírenie činnosti uvedenej v prílohe III smernice 2003/87/ES na iné odvetvia. Okrem toho by sa v záujme zabezpečenia synergií s existujúcim regulačným rámcom mala delegovaná právomoc v súvislosti s článkom 10 ods. 4 smernice 2003/87/ES, pokiaľ ide o harmonogram, správu a iné aspekty obchodovania formou aukcie, rozšíriť tak, aby sa vzťahovala aj na odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (32). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (100) | Ustanovenia týkajúce sa existujúceho systému EU ETS a jeho rozšírenia na námornú dopravu by sa mali uplatňovať od roku 2024 v súlade s potrebou naliehavých opatrení v oblasti klímy a s potrebou, aby všetky odvetvia prispievali k znižovaniu emisií nákladovo efektívnym spôsobom. Členské štáty by preto mali transponovať ustanovenia týkajúce sa týchto odvetví do 31. decembra 2023. Lehota na transpozíciu ustanovení týkajúcich sa systému obchodovania s emisiami v prípade odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví by však mala byť stanovená na 30. júna 2024, keďže pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania, overovania a vydávania povolení v prípade týchto odvetví sa uplatňujú od 1. januára 2025 a vyžadujú si dostatočný čas na riadne vykonávanie. S cieľom zaručiť transparentnosť a spoľahlivé nahlasovanie by členské štáty mali výnimočne transponovať povinnosť nahlasovať historické emisie v prípade týchto odvetví do 31. decembra 2023, keďže uvedená povinnosť sa týka emisií za rok 2024. V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (33) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené. |
| --- | --- |

(100)

Ustanovenia týkajúce sa existujúceho systému EU ETS a jeho rozšírenia na námornú dopravu by sa mali uplatňovať od roku 2024 v súlade s potrebou naliehavých opatrení v oblasti klímy a s potrebou, aby všetky odvetvia prispievali k znižovaniu emisií nákladovo efektívnym spôsobom. Členské štáty by preto mali transponovať ustanovenia týkajúce sa týchto odvetví do 31. decembra 2023. Lehota na transpozíciu ustanovení týkajúcich sa systému obchodovania s emisiami v prípade odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví by však mala byť stanovená na 30. júna 2024, keďže pravidlá týkajúce sa monitorovania, nahlasovania, overovania a vydávania povolení v prípade týchto odvetví sa uplatňujú od 1. januára 2025 a vyžadujú si dostatočný čas na riadne vykonávanie. S cieľom zaručiť transparentnosť a spoľahlivé nahlasovanie by členské štáty mali výnimočne transponovať povinnosť nahlasovať historické emisie v prípade týchto odvetví do 31. decembra 2023, keďže uvedená povinnosť sa týka emisií za rok 2024. V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 o vysvetľujúcich dokumentoch (33) sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch k svojim oznámeniam o transpozičných opatreniach pripoja jeden alebo viacero dokumentov vysvetľujúcich vzťah medzi prvkami smernice a zodpovedajúcimi časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V súvislosti s touto smernicou sa zákonodarca domnieva, že zasielanie takýchto dokumentov je odôvodnené.

| (101) | Dobre fungujúci, zreformovaný systém EU ETS, ktorého súčasťou je nástroj na stabilizáciu trhu, je pre Úniu kľúčovým prostriedkom na splnenie cieľa celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030, cieľa Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a cieľa následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj cieľov Parížskej dohody. Cieľom trhovej stabilizačnej rezervy je riešiť nerovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na trhu. V článku 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa stanovuje, že rezerva sa má preskúmať do troch rokov po začatí jej prevádzky, pričom sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy, prahovej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu, ktorá určuje príjem kvót, a množstvu kvót, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy. Súčasná prahová hodnota určujúca umiestnenie kvót do trhovej stabilizačnej rezervy bola stanovená v roku 2018 pri poslednom preskúmaní systému EU ETS, zatiaľ čo lineárny redukčný koeficient sa touto smernicou zvyšuje. Komisia by preto mala v rámci pravidelného preskúmania fungovania trhovej stabilizačnej rezervy posúdiť aj potrebu prípadnej úpravy uvedenej prahovej hodnoty, a to v súlade s lineárnym koeficientom uvedeným v článku 9 smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(101)

Dobre fungujúci, zreformovaný systém EU ETS, ktorého súčasťou je nástroj na stabilizáciu trhu, je pre Úniu kľúčovým prostriedkom na splnenie cieľa celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030, cieľa Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a cieľa následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119, ako aj cieľov Parížskej dohody. Cieľom trhovej stabilizačnej rezervy je riešiť nerovnováhu medzi ponukou kvót a dopytom po nich na trhu. V článku 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa stanovuje, že rezerva sa má preskúmať do troch rokov po začatí jej prevádzky, pričom sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy, prahovej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu, ktorá určuje príjem kvót, a množstvu kvót, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy. Súčasná prahová hodnota určujúca umiestnenie kvót do trhovej stabilizačnej rezervy bola stanovená v roku 2018 pri poslednom preskúmaní systému EU ETS, zatiaľ čo lineárny redukčný koeficient sa touto smernicou zvyšuje. Komisia by preto mala v rámci pravidelného preskúmania fungovania trhovej stabilizačnej rezervy posúdiť aj potrebu prípadnej úpravy uvedenej prahovej hodnoty, a to v súlade s lineárnym koeficientom uvedeným v článku 9 smernice 2003/87/ES.

| (102) | Vzhľadom na potrebu vyslať výraznejší investičný signál, pokiaľ ide o nákladovo efektívne znižovanie emisií, a s cieľom posilniť systém EU ETS by sa rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 malo zmeniť tak, aby sa zvýšila percentuálna miera slúžiaca na určovanie množstva kvót, ktoré sa majú každoročne umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy. Okrem toho v prípade nižších úrovní celkového množstva kvót v obehu by sa mal príjem rovnať rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu a prahovou hodnotou, ktorá určuje príjem kvót. Zabránilo by sa tak značnej neistote v aukčných objemoch, ku ktorej dochádza vtedy, keď sa celkové množstvo kvót v obehu blíži k prahovej hodnote, a zároveň by sa tak zabezpečilo, aby nadbytok dosahoval objemovú kapacitu, v rámci ktorej sa trh s uhlíkom považuje za vyvážene fungujúci. |
| --- | --- |

(102)

Vzhľadom na potrebu vyslať výraznejší investičný signál, pokiaľ ide o nákladovo efektívne znižovanie emisií, a s cieľom posilniť systém EU ETS by sa rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 malo zmeniť tak, aby sa zvýšila percentuálna miera slúžiaca na určovanie množstva kvót, ktoré sa majú každoročne umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy. Okrem toho v prípade nižších úrovní celkového množstva kvót v obehu by sa mal príjem rovnať rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu a prahovou hodnotou, ktorá určuje príjem kvót. Zabránilo by sa tak značnej neistote v aukčných objemoch, ku ktorej dochádza vtedy, keď sa celkové množstvo kvót v obehu blíži k prahovej hodnote, a zároveň by sa tak zabezpečilo, aby nadbytok dosahoval objemovú kapacitu, v rámci ktorej sa trh s uhlíkom považuje za vyvážene fungujúci.

| (103) | Okrem toho s cieľom zabezpečiť predvídateľnosť úrovne kvót, ktoré zostanú v trhovej stabilizačnej rezerve po zániku platnosti kvót, by už strata platnosti kvót v rezerve nemala závisieť od aukčných objemov z predchádzajúceho roka. Množstvo kvót v rezerve by sa preto malo stanoviť na úrovni 400 miliónov, čo v prípade hodnoty celkového množstva kvót v obehu zodpovedá nižšej prahovej hodnote. |
| --- | --- |

(103)

Okrem toho s cieľom zabezpečiť predvídateľnosť úrovne kvót, ktoré zostanú v trhovej stabilizačnej rezerve po zániku platnosti kvót, by už strata platnosti kvót v rezerve nemala závisieť od aukčných objemov z predchádzajúceho roka. Množstvo kvót v rezerve by sa preto malo stanoviť na úrovni 400 miliónov, čo v prípade hodnoty celkového množstva kvót v obehu zodpovedá nižšej prahovej hodnote.

| (104) | Z analýzy posúdenia vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom pripojeným k návrhu tejto smernice, takisto vyplynulo, že do celkového množstva kvót v obehu by sa mal premietnuť čistý dopyt zo strany odvetvia leteckej dopravy. Keďže kvóty pre leteckú dopravu sa môžu využívať rovnakým spôsobom ako všeobecné kvóty, zahrnutím leteckej dopravy do rezervy by sa navyše dosiahla jej vyššia presnosť, a teda by bol zároveň k dispozícii lepší nástroj na zabezpečenie stability trhu. Pri výpočte celkového množstva kvót v obehu by sa malo prihliadať aj na emisie z leteckej dopravy a kvóty vydané v súvislosti s leteckou dopravou počnúc rokom nasledujúcim po nadobudnutí účinnosti tejto smernice. |
| --- | --- |

(104)

Z analýzy posúdenia vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom pripojeným k návrhu tejto smernice, takisto vyplynulo, že do celkového množstva kvót v obehu by sa mal premietnuť čistý dopyt zo strany odvetvia leteckej dopravy. Keďže kvóty pre leteckú dopravu sa môžu využívať rovnakým spôsobom ako všeobecné kvóty, zahrnutím leteckej dopravy do rezervy by sa navyše dosiahla jej vyššia presnosť, a teda by bol zároveň k dispozícii lepší nástroj na zabezpečenie stability trhu. Pri výpočte celkového množstva kvót v obehu by sa malo prihliadať aj na emisie z leteckej dopravy a kvóty vydané v súvislosti s leteckou dopravou počnúc rokom nasledujúcim po nadobudnutí účinnosti tejto smernice.

| (105) | Na účely objasnenia výpočtu celkového množstva kvót v obehu by sa v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 malo uvádzať, že do ponuky kvót sú zahrnuté iba vydané kvóty, ktoré nie sú umiestnené do trhovej stabilizačnej rezervy. Vo vzorci by sa už okrem toho od ponuky kvót nemalo odpočítavať množstvo kvót v trhovej stabilizačnej rezerve. Táto zmena by nemala významný vplyv na výsledok výpočtu celkového množstva kvót v obehu vrátane vplyvu na predchádzajúce výpočty celkového množstva kvót v obehu alebo na rezervu. |
| --- | --- |

(105)

Na účely objasnenia výpočtu celkového množstva kvót v obehu by sa v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 malo uvádzať, že do ponuky kvót sú zahrnuté iba vydané kvóty, ktoré nie sú umiestnené do trhovej stabilizačnej rezervy. Vo vzorci by sa už okrem toho od ponuky kvót nemalo odpočítavať množstvo kvót v trhovej stabilizačnej rezerve. Táto zmena by nemala významný vplyv na výsledok výpočtu celkového množstva kvót v obehu vrátane vplyvu na predchádzajúce výpočty celkového množstva kvót v obehu alebo na rezervu.

| (106) | S cieľom zmierniť riziko nerovnováhy medzi ponukou a dopytom v súvislosti so začatím obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach, ako aj zabezpečiť vyššiu odolnosť tohto obchodovania voči trhovým otrasom, by sa na uvedené odvetvia mal uplatňovať mechanizmus trhovej stabilizačnej rezervy fungujúci na základe určitých pravidiel. V záujme zabezpečenia fungovania tejto rezervy už od samotného spustenia systému by táto rezerva mala disponovať počiatočnými prostriedkami v podobe 600 miliónov kvót na obchodovanie s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach. Počiatočné dolné a horné prahové hodnoty, ktoré slúžia na aktivizáciu uvoľnenia kvót z rezervy alebo ich príjmu do rezervy, by mali podliehať všeobecnej doložke o preskúmaní. Iné prvky, ako napríklad zverejnenie celkového množstva kvót v obehu alebo množstva kvót uvoľnených alebo umiestnených do rezervy, by sa mali riadiť pravidlami týkajúcimi sa rezervy pre iné odvetvia. |
| --- | --- |

(106)

S cieľom zmierniť riziko nerovnováhy medzi ponukou a dopytom v súvislosti so začatím obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach, ako aj zabezpečiť vyššiu odolnosť tohto obchodovania voči trhovým otrasom, by sa na uvedené odvetvia mal uplatňovať mechanizmus trhovej stabilizačnej rezervy fungujúci na základe určitých pravidiel. V záujme zabezpečenia fungovania tejto rezervy už od samotného spustenia systému by táto rezerva mala disponovať počiatočnými prostriedkami v podobe 600 miliónov kvót na obchodovanie s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach. Počiatočné dolné a horné prahové hodnoty, ktoré slúžia na aktivizáciu uvoľnenia kvót z rezervy alebo ich príjmu do rezervy, by mali podliehať všeobecnej doložke o preskúmaní. Iné prvky, ako napríklad zverejnenie celkového množstva kvót v obehu alebo množstva kvót uvoľnených alebo umiestnených do rezervy, by sa mali riadiť pravidlami týkajúcimi sa rezervy pre iné odvetvia.

| (107) | Keďže ciele tejto smernice, konkrétne podporovať znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo efektívnym a ekonomicky účinný spôsobom v súlade s cieľom celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 prostredníctvom rozšíreného a zmeneného trhového mechanizmu pre celú Úniu, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(107)

Keďže ciele tejto smernice, konkrétne podporovať znižovanie emisií skleníkových plynov nákladovo efektívnym a ekonomicky účinný spôsobom v súlade s cieľom celohospodárskeho zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 prostredníctvom rozšíreného a zmeneného trhového mechanizmu pre celú Úniu, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (108) | Smernica 2003/87/ES a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(108)

Smernica 2003/87/ES a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Zmeny smernice 2003/87/ES

Smernica 2003/87/ES sa mení takto:

| 1. | V článku 1 sa druhý odsek nahrádza takto:

  „Táto smernica zároveň stanovuje väčšie zníženie emisií skleníkových plynov s cieľom prispieť k takým úrovniam zníženia, ktoré sa z vedeckého hľadiska považujú za nevyhnutné na zabránenie nebezpečnej zmeny klímy. Prispieva k plneniu zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu a jej klimatických cieľov stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (*1), a tým aj k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody (*2).

  (*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1)."


  (*2)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.“
  " |
| --- | --- |

1.

V článku 1 sa druhý odsek nahrádza takto:

„Táto smernica zároveň stanovuje väčšie zníženie emisií skleníkových plynov s cieľom prispieť k takým úrovniam zníženia, ktoré sa z vedeckého hľadiska považujú za nevyhnutné na zabránenie nebezpečnej zmeny klímy. Prispieva k plneniu zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu a jej klimatických cieľov stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (*1), a tým aj k dosiahnutiu cieľov Parížskej dohody (*2).

*1

*2

(*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1)."

*1

(*2)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.“
  "

*2

| 2. | V článku 2 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

  „1.   Táto smernica sa vzťahuje na činnosti uvedené v prílohách I a III a na skleníkové plyny uvedené v prílohe II. Ak zariadenie, ktoré je zahrnuté do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS z dôvodu prevádzky spaľovacích jednotiek s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, zmení svoje výrobné procesy s cieľom znížiť svoje emisie skleníkových plynov a už nespĺňa uvedenú prahovú hodnotu, členský štát, v ktorom sa uvedené zariadenie nachádza, poskytne prevádzkovateľovi možnosti, aby po zmene svojich výrobných procesov zostal v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS do konca súčasného a nasledujúceho päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 druhom pododseku. Prevádzkovateľ tohto zariadenia môže rozhodnúť, že zariadenie zostane v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS len do konca súčasného päťročného obdobia alebo aj nasledujúceho päťročného obdobia, a to po zmene jeho výrobných procesov. Dotknutý členský štát oznámi Komisii zmeny v porovnaní so zoznamom predloženým Komisii podľa článku 11 ods. 1.


  2.   Táto smernica sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek požiadavky podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (*3).


  (*3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).“
  " |
| --- | --- |

2.

V článku 2 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

„1.   Táto smernica sa vzťahuje na činnosti uvedené v prílohách I a III a na skleníkové plyny uvedené v prílohe II. Ak zariadenie, ktoré je zahrnuté do rozsahu pôsobnosti systému EU ETS z dôvodu prevádzky spaľovacích jednotiek s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, zmení svoje výrobné procesy s cieľom znížiť svoje emisie skleníkových plynov a už nespĺňa uvedenú prahovú hodnotu, členský štát, v ktorom sa uvedené zariadenie nachádza, poskytne prevádzkovateľovi možnosti, aby po zmene svojich výrobných procesov zostal v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS do konca súčasného a nasledujúceho päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 druhom pododseku. Prevádzkovateľ tohto zariadenia môže rozhodnúť, že zariadenie zostane v rozsahu pôsobnosti systému EU ETS len do konca súčasného päťročného obdobia alebo aj nasledujúceho päťročného obdobia, a to po zmene jeho výrobných procesov. Dotknutý členský štát oznámi Komisii zmeny v porovnaní so zoznamom predloženým Komisii podľa článku 11 ods. 1.

2.   Táto smernica sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek požiadavky podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (*3).

(*3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).“
  "

*3

| 3. | Článok 3 sa mení takto:






  a) | písmeno b) sa nahrádza takto:






  „b) | „emisie“ je uvoľňovanie skleníkových plynov zo zdrojov v zariadení alebo uvoľňovanie plynov z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I alebo z lodí vykonávajúcich činnosť námornej dopravy uvedenú v prílohe I, pričom ide o plyny špecifikované v súvislosti s danou činnosťou, alebo uvoľňovanie skleníkových plynov zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III;“ |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Článok 3 sa mení takto:

a)

písmeno b) sa nahrádza takto:

„b)

„emisie“ je uvoľňovanie skleníkových plynov zo zdrojov v zariadení alebo uvoľňovanie plynov z lietadla vykonávajúceho leteckú činnosť uvedenú v prílohe I alebo z lodí vykonávajúcich činnosť námornej dopravy uvedenú v prílohe I, pričom ide o plyny špecifikované v súvislosti s danou činnosťou, alebo uvoľňovanie skleníkových plynov zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III;“

| b) | písmeno d) sa nahrádza takto:






  „d) | „povolenie na emisie skleníkových plynov“ je povolenie vydané v súlade s článkami 5, 6 a 30b;“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno d) sa nahrádza takto:

„d)

„povolenie na emisie skleníkových plynov“ je povolenie vydané v súlade s článkami 5, 6 a 30b;“

| c) | písmeno u) sa vypúšťa; |
| --- | --- |

c)

písmeno u) sa vypúšťa;

| d) | dopĺňajú sa tieto písmená:






  „w) | „lodná spoločnosť“ je vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania, ktoré sa uvádzajú v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 (*4); |
| --- | --- | --- |

d)

dopĺňajú sa tieto písmená:

„w)

„lodná spoločnosť“ je vlastník lode alebo akákoľvek iná organizácia či osoba, ako je správca alebo nájomca lode, ktorá prevzala zodpovednosť za prevádzku lode od vlastníka lode a ktorá prijatím tejto zodpovednosti súhlasila s prevzatím všetkých povinností a zodpovedností vyplývajúcich z Medzinárodného kódexu pre bezpečné riadenie lodí a prevenciu znečisťovania, ktoré sa uvádzajú v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 (*4);

*4

| x) | „plavba“ je plavba v zmysle vymedzenia v článku 3 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (*5); |
| --- | --- |

x)

„plavba“ je plavba v zmysle vymedzenia v článku 3 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (*5);

*5

| y) | „riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti“ je orgán zodpovedný za správu systému EU ETS v súvislosti s lodnou spoločnosťou v súlade s článkom 3gf; |
| --- | --- |

y)

„riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti“ je orgán zodpovedný za správu systému EU ETS v súvislosti s lodnou spoločnosťou v súlade s článkom 3gf;

| z) | „prístav zastavenia“ je prístav, v ktorom sa loď zastaví na nakládku alebo vykládku nákladu alebo na nalodenie alebo vylodenie cestujúcich, alebo prístav, v ktorom sa príbrežná loď zastaví, aby uvoľnila posádku; zastávky výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky lode, ktorá nie je príbrežná loď, zastávky v suchom doku alebo na opravy lode, jej vybavenia alebo na opravy lode aj vybavenia, zastávky v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, transfery z lode na loď vykonávané mimo prístavov, zastávky s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo zastávky potrebné v rámci pátracích a záchranných akcií a zastávky kontajnerových lodí v susednom prístave na prekládku kontajnerov uvedených v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 3ga ods. 2 sú z toho vylúčené; |
| --- | --- |

z)

„prístav zastavenia“ je prístav, v ktorom sa loď zastaví na nakládku alebo vykládku nákladu alebo na nalodenie alebo vylodenie cestujúcich, alebo prístav, v ktorom sa príbrežná loď zastaví, aby uvoľnila posádku; zastávky výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky lode, ktorá nie je príbrežná loď, zastávky v suchom doku alebo na opravy lode, jej vybavenia alebo na opravy lode aj vybavenia, zastávky v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, transfery z lode na loď vykonávané mimo prístavov, zastávky s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo zastávky potrebné v rámci pátracích a záchranných akcií a zastávky kontajnerových lodí v susednom prístave na prekládku kontajnerov uvedených v zozname vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 3ga ods. 2 sú z toho vylúčené;

| aa) | „osobná výletná loď“ je osobná loď, ktorá nemá žiadnu nákladnú palubu a je určená výlučne na komerčnú prepravu cestujúcich v ubytovacích zariadeniach počas plavby na mori; |
| --- | --- |

aa)

„osobná výletná loď“ je osobná loď, ktorá nemá žiadnu nákladnú palubu a je určená výlučne na komerčnú prepravu cestujúcich v ubytovacích zariadeniach počas plavby na mori;

| ab) | „rozdielová zmluva“ je zmluva medzi Komisiou a výrobcom produktu s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka vybraným prostredníctvom mechanizmu súťažného ponukového konania, ako je napríklad aukcia, a na základe ktorej sa výrobcovi poskytuje podpora z inovačného fondu pokrývajúca rozdiel medzi víťaznou cenou, tiež známou ako realizačná cena, na jednej strane a referenčnou cenou odvodenou od ceny vyrobeného produktu s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka, trhovej ceny blízkej náhrady alebo kombinácie oboch týchto cien, na druhej strane; |
| --- | --- |

ab)

„rozdielová zmluva“ je zmluva medzi Komisiou a výrobcom produktu s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka vybraným prostredníctvom mechanizmu súťažného ponukového konania, ako je napríklad aukcia, a na základe ktorej sa výrobcovi poskytuje podpora z inovačného fondu pokrývajúca rozdiel medzi víťaznou cenou, tiež známou ako realizačná cena, na jednej strane a referenčnou cenou odvodenou od ceny vyrobeného produktu s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka, trhovej ceny blízkej náhrady alebo kombinácie oboch týchto cien, na druhej strane;

| ac) | „rozdielová zmluva v oblasti uhlíka“ je zmluva medzi Komisiou a výrobcom produktu s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka vybraným prostredníctvom mechanizmu súťažného ponukového konania, ako je napríklad aukcia, a na základe ktorej sa výrobcovi poskytuje podpora z inovačného fondu, ktorá pokrýva rozdiel medzi víťaznou cenou, tiež známou ako realizačná cena na jednej strane a referenčnou cenou odvodenou od priemernej ceny kvót, na druhej strane; |
| --- | --- |

ac)

„rozdielová zmluva v oblasti uhlíka“ je zmluva medzi Komisiou a výrobcom produktu s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka vybraným prostredníctvom mechanizmu súťažného ponukového konania, ako je napríklad aukcia, a na základe ktorej sa výrobcovi poskytuje podpora z inovačného fondu, ktorá pokrýva rozdiel medzi víťaznou cenou, tiež známou ako realizačná cena na jednej strane a referenčnou cenou odvodenou od priemernej ceny kvót, na druhej strane;

| ad) | „zmluva o pevnej prémii“ je zmluva medzi Komisiou a výrobcom produktu s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka vybraným prostredníctvom mechanizmu súťažného ponukového konania, ako je napríklad aukcia, a na základe ktorej sa výrobcovi poskytuje podpora vo forme pevne stanovenej sumy na jednotku vyrobeného produktu; |
| --- | --- |

ad)

„zmluva o pevnej prémii“ je zmluva medzi Komisiou a výrobcom produktu s nízkymi alebo nulovými emisiami uhlíka vybraným prostredníctvom mechanizmu súťažného ponukového konania, ako je napríklad aukcia, a na základe ktorej sa výrobcovi poskytuje podpora vo forme pevne stanovenej sumy na jednotku vyrobeného produktu;

| ae) | „regulovaný subjekt“ na účely kapitoly IVa je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba okrem akéhokoľvek konečného spotrebiteľa palív, ktorá vykonáva činnosť uvedenú v prílohe III a ktorá patrí do jednej z týchto kategórií:






  i) | ak dané palivo prechádza daňovým skladom vymedzeným v článku 3 bode 11 smernice Rady (EÚ) 2020/262 (*6), oprávnený prevádzkovateľ daňového skladu v zmysle článku 3 bodu 1 uvedenej smernice, ktorý je povinný zaplatiť spotrebnú daň, ktorá mu vznikla podľa článku 7 uvedenej smernice; |
| --- | --- | --- |

ae)

„regulovaný subjekt“ na účely kapitoly IVa je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba okrem akéhokoľvek konečného spotrebiteľa palív, ktorá vykonáva činnosť uvedenú v prílohe III a ktorá patrí do jednej z týchto kategórií:

i)

ak dané palivo prechádza daňovým skladom vymedzeným v článku 3 bode 11 smernice Rady (EÚ) 2020/262 (*6), oprávnený prevádzkovateľ daňového skladu v zmysle článku 3 bodu 1 uvedenej smernice, ktorý je povinný zaplatiť spotrebnú daň, ktorá mu vznikla podľa článku 7 uvedenej smernice;

*6

| ii) | ak sa neuplatňuje bod i) tohto bodu, akákoľvek iná osoba povinná zaplatiť spotrebnú daň, ktorá jej vznikla podľa článku 7 smernice (EÚ) 2020/262 alebo článku 21 ods. 5 prvého pododseku smernice Rady 2003/96/ES (*7), pokiaľ ide o palivá, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa tejto smernice; |
| --- | --- |

ii)

ak sa neuplatňuje bod i) tohto bodu, akákoľvek iná osoba povinná zaplatiť spotrebnú daň, ktorá jej vznikla podľa článku 7 smernice (EÚ) 2020/262 alebo článku 21 ods. 5 prvého pododseku smernice Rady 2003/96/ES (*7), pokiaľ ide o palivá, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa tejto smernice;

*7

| iii) | ak sa neuplatňujú body i) a ii) tohto bodu, akákoľvek iná osoba, ktorú musia zaregistrovať relevantné príslušné orgány členského štátu na účely povinnosti zaplatenia spotrebnej dane, vrátane akejkoľvek osoby oslobodenej od platenia spotrebnej dane, ako sa uvádza v článku 21 ods. 5 štvrtom pododseku smernice 2003/96/ES; |
| --- | --- |

iii)

ak sa neuplatňujú body i) a ii) tohto bodu, akákoľvek iná osoba, ktorú musia zaregistrovať relevantné príslušné orgány členského štátu na účely povinnosti zaplatenia spotrebnej dane, vrátane akejkoľvek osoby oslobodenej od platenia spotrebnej dane, ako sa uvádza v článku 21 ods. 5 štvrtom pododseku smernice 2003/96/ES;

| iv) | ak sa neuplatňujú body i), ii) a iii), alebo ak je za zaplatenie tej istej spotrebnej dane spoločne a nerozdielne zodpovedných niekoľko osôb, akákoľvek iná osoba určená členským štátom; |
| --- | --- |

iv)

ak sa neuplatňujú body i), ii) a iii), alebo ak je za zaplatenie tej istej spotrebnej dane spoločne a nerozdielne zodpovedných niekoľko osôb, akákoľvek iná osoba určená členským štátom;

| af) | „palivo“ na účely kapitoly IVa tejto smernice je každý energetický výrobok uvedený v článku 2 ods. 1 smernice 2003/96/ES vrátane palív uvedených v tabuľke A a tabuľke C prílohy I k uvedenej smernici, ako aj akýkoľvek iný produkt zamýšľaný na použitie, ponúkaný na predaj alebo používaný ako motorové palivo alebo vykurovacie palivo, ako sa uvádza v článku 2 ods. 3 uvedenej smernice, a to aj na výrobu elektrickej energie; |
| --- | --- |

af)

„palivo“ na účely kapitoly IVa tejto smernice je každý energetický výrobok uvedený v článku 2 ods. 1 smernice 2003/96/ES vrátane palív uvedených v tabuľke A a tabuľke C prílohy I k uvedenej smernici, ako aj akýkoľvek iný produkt zamýšľaný na použitie, ponúkaný na predaj alebo používaný ako motorové palivo alebo vykurovacie palivo, ako sa uvádza v článku 2 ods. 3 uvedenej smernice, a to aj na výrobu elektrickej energie;

| ag) | „uvedenie do daňového voľného obehu“ na účely kapitoly IVa tejto smernice znamená uvedenie do daňového voľného obehu v zmysle článku 6 ods. 3 smernice (EÚ) 2020/262; |
| --- | --- |

ag)

„uvedenie do daňového voľného obehu“ na účely kapitoly IVa tejto smernice znamená uvedenie do daňového voľného obehu v zmysle článku 6 ods. 3 smernice (EÚ) 2020/262;

| ah) | „cena plynu TTF“ na účely kapitoly IVa je cena jednomesačnej futures zmluvy na plyn dohodnutá vo virtuálnom obchodnom uzle Titel Transfer Facility (TTF), ktorý prevádzkuje spoločnosť Gasunie Transport Services B.V.; |
| --- | --- |

ah)

„cena plynu TTF“ na účely kapitoly IVa je cena jednomesačnej futures zmluvy na plyn dohodnutá vo virtuálnom obchodnom uzle Titel Transfer Facility (TTF), ktorý prevádzkuje spoločnosť Gasunie Transport Services B.V.;

| ai) | „cena ropy Brent“ na účely kapitoly IVa je cena jednomesačnej futures zmluvy na ropu používaná ako referenčná cena na nákup ropy. |
| --- | --- |

ai)

„cena ropy Brent“ na účely kapitoly IVa je cena jednomesačnej futures zmluvy na ropu používaná ako referenčná cena na nákup ropy.

(*4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 z 15. februára 2006 o vykonávaní Medzinárodného kódexu pre bezpečnostný manažment v rámci Spoločenstva a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 3051/95 (Ú. v. EÚ L 64, 4.3.2006, s. 1)."

*4

(*5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55)."

*5

(*6)  Smernica Rady (EÚ) 2020/262 z 19. decembra 2019, ktorou sa ustanovuje všeobecný systém spotrebných daní (Ú. v. EÚ L 58, 27.2.2020, s. 4)."

*6

(*7)  Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51).“
  "

*7

| 4. | Názov kapitoly II sa nahrádza takto:

  „Letecká a námorná doprava“ |
| --- | --- |

4.

Názov kapitoly II sa nahrádza takto:

„Letecká a námorná doprava“

| 5. | Článok 3a sa nahrádza takto:

  „Článok 3a
  Rozsah pôsobnosti
  Články 3b až 3g sa uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy uvedenými v prílohe I. Články 3ga až 3gg sa uplatňujú v súvislosti s činnosťami námornej dopravy uvedenými v prílohe I.“ |
| --- | --- |

5.

Článok 3a sa nahrádza takto:

„Článok 3a

Rozsah pôsobnosti

Články 3b až 3g sa uplatňujú na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy uvedenými v prílohe I. Články 3ga až 3gg sa uplatňujú v súvislosti s činnosťami námornej dopravy uvedenými v prílohe I.“

| 6. | Článok 3g sa nahrádza takto:

  „Článok 3g
  Plány monitorovania a podávania správ
  Riadiaci členský štát zabezpečí, aby každý prevádzkovateľ lietadla predložil príslušnému orgánu v danom členskom štáte plán monitorovania, v ktorom sa stanovujú opatrenia na monitorovanie emisií a podávanie správ o nich, a aby boli tieto plány schválené príslušným orgánom v súlade s vykonávacími aktmi uvedenými v článku 14.“ |
| --- | --- |

6.

Článok 3g sa nahrádza takto:

„Článok 3g

Plány monitorovania a podávania správ

Riadiaci členský štát zabezpečí, aby každý prevádzkovateľ lietadla predložil príslušnému orgánu v danom členskom štáte plán monitorovania, v ktorom sa stanovujú opatrenia na monitorovanie emisií a podávanie správ o nich, a aby boli tieto plány schválené príslušným orgánom v súlade s vykonávacími aktmi uvedenými v článku 14.“

| 7. | Vkladajú sa tieto články:

  „Článok 3ga
  Rozsah uplatňovania na činnosti námornej dopravy

  1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu zastavenia mimo právomoci členského štátu, na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu zastavenia mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu, sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí v prístave zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu.


  2.   Komisia do 31. decembra 2023 prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví zoznam susedných prístavov na prekládku kontajnerov a následne uvedený zoznam aktualizuje každé dva roky do 31. decembra.
  V uvedených vykonávacích aktoch sa uvedie prístav ako susedný prístav na prekládku kontajnerov, ak podiel prekládky kontajnerov meraný v jednotkách zodpovedajúcich kontajneru s dĺžkou 20 stôp presahuje 65 % celkového objemu kontajnerovej dopravy v danom prístave v poslednom dvanásťmesačnom období, za ktoré sú k dispozícii príslušné údaje, a ak sa tento prístav nachádza mimo Únie, ale menej ako 300 námorných míľ od prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu. Na účely tohto odseku sa kontajnery považujú za prekladané, ak sa vykladajú z lode do prístavu výlučne na účely naloženia na inú loď. Zoznam stanovený Komisiou podľa prvého pododseku nezahŕňa prístavy nachádzajúce sa v tretej krajine, v prípade ktorých táto tretia krajina účinne uplatňuje opatrenia rovnocenné s touto smernicou.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.


  3.   Články 9, 9a a 10 sa uplatňujú na činnosti námornej dopravy rovnakým spôsobom, ako sa uplatňujú na iné činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, pričom sa v súvislosti s článkom 10 uplatňuje táto výnimka.
  Do 31. decembra 2030 sa určitý podiel kvót pridelí členským štátom s pomerom lodných spoločností, za ktoré by zodpovedali podľa článku 3gf v porovnaní s ich počtom obyvateľov v roku 2020 a na základe údajov dostupných za roky 2018 až 2020, ktorý presahuje 15 lodných spoločností na milión obyvateľov. Množstvo kvót zodpovedá 3,5 % z dodatočného množstva kvót v dôsledku zvýšenia stropu pre námornú dopravu uvedeného v článku 9 ods. 3 v príslušnom roku. Pre roky 2024 a 2025 sa množstvo kvót navyše vynásobí percentuálnymi podielmi uplatniteľnými na príslušný rok podľa článku 3gb prvého odseku písm. a) a b). Príjmy z obchodovania s uvedeným podielom kvót formou aukcie by sa mali použiť na účely uvedené v článku 10 ods. 3 prvom pododseku písm. g), pokiaľ ide o námorné odvetvie, a v písmenách f) a i). 50 % množstva kvót sa rozdelí medzi príslušné členské štáty na základe podielu lodných spoločností, za ktoré zodpovedajú, a zvyšok sa medzi ne rozdelí rovnakým dielom.



  Článok 3gb
  Postupné zavádzanie požiadaviek týkajúcich sa námornej dopravy
  Lodné spoločnosti sú povinné odovzdávať kvóty podľa tohto harmonogramu:






  a) | 40 % overených emisií nahlásených za rok 2024, na ktoré by sa vzťahovali požiadavky týkajúce sa odovzdávania kvót v súlade s článkom 12; |
| --- | --- | --- |

7.

Vkladajú sa tieto články:

„Článok 3ga

Rozsah uplatňovania na činnosti námornej dopravy

1.   Prideľovanie kvót a uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa ich odovzdávania v súvislosti s činnosťami námornej dopravy sa vzťahuje na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu zastavenia mimo právomoci členského štátu, na päťdesiat percent (50 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu zastavenia mimo právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu, sto percent (100 %) emisií z lodí vykonávajúcich plavby, ktoré odchádzajú z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a prichádzajú do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu, a sto percent (100 %) emisií z lodí v prístave zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu.

2.   Komisia do 31. decembra 2023 prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví zoznam susedných prístavov na prekládku kontajnerov a následne uvedený zoznam aktualizuje každé dva roky do 31. decembra.

V uvedených vykonávacích aktoch sa uvedie prístav ako susedný prístav na prekládku kontajnerov, ak podiel prekládky kontajnerov meraný v jednotkách zodpovedajúcich kontajneru s dĺžkou 20 stôp presahuje 65 % celkového objemu kontajnerovej dopravy v danom prístave v poslednom dvanásťmesačnom období, za ktoré sú k dispozícii príslušné údaje, a ak sa tento prístav nachádza mimo Únie, ale menej ako 300 námorných míľ od prístavu podliehajúceho právomoci členského štátu. Na účely tohto odseku sa kontajnery považujú za prekladané, ak sa vykladajú z lode do prístavu výlučne na účely naloženia na inú loď. Zoznam stanovený Komisiou podľa prvého pododseku nezahŕňa prístavy nachádzajúce sa v tretej krajine, v prípade ktorých táto tretia krajina účinne uplatňuje opatrenia rovnocenné s touto smernicou.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

3.   Články 9, 9a a 10 sa uplatňujú na činnosti námornej dopravy rovnakým spôsobom, ako sa uplatňujú na iné činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, pričom sa v súvislosti s článkom 10 uplatňuje táto výnimka.

Do 31. decembra 2030 sa určitý podiel kvót pridelí členským štátom s pomerom lodných spoločností, za ktoré by zodpovedali podľa článku 3gf v porovnaní s ich počtom obyvateľov v roku 2020 a na základe údajov dostupných za roky 2018 až 2020, ktorý presahuje 15 lodných spoločností na milión obyvateľov. Množstvo kvót zodpovedá 3,5 % z dodatočného množstva kvót v dôsledku zvýšenia stropu pre námornú dopravu uvedeného v článku 9 ods. 3 v príslušnom roku. Pre roky 2024 a 2025 sa množstvo kvót navyše vynásobí percentuálnymi podielmi uplatniteľnými na príslušný rok podľa článku 3gb prvého odseku písm. a) a b). Príjmy z obchodovania s uvedeným podielom kvót formou aukcie by sa mali použiť na účely uvedené v článku 10 ods. 3 prvom pododseku písm. g), pokiaľ ide o námorné odvetvie, a v písmenách f) a i). 50 % množstva kvót sa rozdelí medzi príslušné členské štáty na základe podielu lodných spoločností, za ktoré zodpovedajú, a zvyšok sa medzi ne rozdelí rovnakým dielom.

Článok 3gb

Postupné zavádzanie požiadaviek týkajúcich sa námornej dopravy

Lodné spoločnosti sú povinné odovzdávať kvóty podľa tohto harmonogramu:

a)

40 % overených emisií nahlásených za rok 2024, na ktoré by sa vzťahovali požiadavky týkajúce sa odovzdávania kvót v súlade s článkom 12;

| b) | 70 % overených emisií nahlásených za rok 2025, na ktoré by sa vzťahovali požiadavky týkajúce sa odovzdávania kvót v súlade s článkom 12; |
| --- | --- |

b)

70 % overených emisií nahlásených za rok 2025, na ktoré by sa vzťahovali požiadavky týkajúce sa odovzdávania kvót v súlade s článkom 12;

| c) | 100 % overených emisií nahlásených za rok 2026 a každý ďalší rok v súlade s článkom 12. |
| --- | --- |

c)

100 % overených emisií nahlásených za rok 2026 a každý ďalší rok v súlade s článkom 12.

Ak sa v porovnaní s overenými emisiami z námornej dopravy za roky 2024 a 2025 odovzdá menej kvót, po stanovení rozdielu medzi overenými emisiami a odovzdanými kvótami za každý rok sa množstvo kvót zodpovedajúce uvedenému rozdielu, namiesto vydraženia formou aukcie podľa článku 10, zruší.

Článok 3gc

Ustanovenia o prevode nákladov súvisiacich so systémom EU ETS z lodnej spoločnosti na iný subjekt

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby v prípade, že konečnú zodpovednosť za nákup paliva alebo prevádzku lode alebo oboje prevezme podľa zmluvného dojednania iný subjekt ako lodná spoločnosť, mala lodná spoločnosť nárok na náhradu nákladov zo strany tohto subjektu vyplývajúcich z odovzdania kvót.

„Prevádzka lode“ na účely tohto článku znamená určenie prepravovaného nákladu alebo trasy a rýchlosti lode. Lodná spoločnosť zostáva subjektom zodpovedným za odovzdávanie kvót, ako sa vyžaduje v článkoch 3gb a 12, a za celkové dodržiavanie ustanovení vnútroštátneho práva, ktorými sa transponuje táto smernica. Členské štáty zabezpečia, aby lodné spoločnosti, za ktoré zodpovedajú, plnili povinnosti odovzdať kvóty podľa článkov 3gb a 12 bez ohľadu na nárok takýchto lodných spoločností na náhradu nákladov vyplývajúcich z odovzdania zo strany komerčných prevádzkovateľov.

Článok 3gd

Monitorovanie a nahlasovanie emisií z námornej dopravy

Pokiaľ ide o emisie z činností námornej dopravy uvedených v prílohe I k tejto smernici, riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti zabezpečí, aby lodná spoločnosť, za ktorú nesie zodpovednosť, počas obdobia nahlasovania monitorovala a nahlasovala príslušné parametre a predkladala mu údaje o súhrnných emisiách na úrovni spoločnosti v súlade s kapitolou II nariadenia (EÚ) 2015/757.

Článok 3ge

Pravidlá overovania a akreditácie pre emisie z námornej dopravy

Riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti zabezpečí, aby sa nahlasovanie údajov o súhrnných emisiách na úrovni lodnej spoločnosti, ktoré predložila lodná spoločnosť podľa článku 3gd tejto smernice, overilo v súlade s pravidlami overovania a akreditácie uvedenými v kapitole III nariadenia (EÚ) 2015/757.

Článok 3gf

Riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti

1.   Riadiacim orgánom vo vzťahu k lodnej spoločnosti je:

| a) | v prípade lodnej spoločnosti registrovanej v členskom štáte, členský štát, v ktorom je daná lodná spoločnosť zaregistrovaná; |
| --- | --- |

a)

v prípade lodnej spoločnosti registrovanej v členskom štáte, členský štát, v ktorom je daná lodná spoločnosť zaregistrovaná;

| b) | v prípade lodnej spoločnosti, ktorá nie je zaregistrovaná v členskom štáte, členský štát s najvyšším odhadovaným počtom zastavení v prístavoch v rámci plavieb, ktoré vykonala daná lodná spoločnosť za predchádzajúce štyri monitorované roky a ktoré patria do rozsahu pôsobnosti stanoveného v článku 3ga; |
| --- | --- |

b)

v prípade lodnej spoločnosti, ktorá nie je zaregistrovaná v členskom štáte, členský štát s najvyšším odhadovaným počtom zastavení v prístavoch v rámci plavieb, ktoré vykonala daná lodná spoločnosť za predchádzajúce štyri monitorované roky a ktoré patria do rozsahu pôsobnosti stanoveného v článku 3ga;

| c) | v prípade lodnej spoločnosti, ktorá nie je zaregistrovaná v členskom štáte a ktorá v predchádzajúcich štyroch monitorovaných rokoch nevykonávala žiadnu plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti stanoveného v článku 3ga, členský štát, v ktorom loď lodnej spoločnosti začala alebo ukončila svoju prvú plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti stanoveného v uvedenom článku. |
| --- | --- |

c)

v prípade lodnej spoločnosti, ktorá nie je zaregistrovaná v členskom štáte a ktorá v predchádzajúcich štyroch monitorovaných rokoch nevykonávala žiadnu plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti stanoveného v článku 3ga, členský štát, v ktorom loď lodnej spoločnosti začala alebo ukončila svoju prvú plavbu patriacu do rozsahu pôsobnosti stanoveného v uvedenom článku.

2.   Na základe najlepších dostupných informácií Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví:

| a) | do 1. februára 2024 zoznam lodných spoločností, ktoré vykonávali činnosť námornej dopravy uvedenú v prílohe I patriacu do rozsahu pôsobnosti stanoveného v článku 3ga k 1. januáru 2024 alebo s účinnosťou od 1. januára 2024, a to s uvedením riadiaceho orgánu vo vzťahu k lodnej spoločnosti v súlade s odsekom 1 tohto článku; |
| --- | --- |

a)

do 1. februára 2024 zoznam lodných spoločností, ktoré vykonávali činnosť námornej dopravy uvedenú v prílohe I patriacu do rozsahu pôsobnosti stanoveného v článku 3ga k 1. januáru 2024 alebo s účinnosťou od 1. januára 2024, a to s uvedením riadiaceho orgánu vo vzťahu k lodnej spoločnosti v súlade s odsekom 1 tohto článku;

| b) | do 1. februára 2026 a potom každé dva roky aktualizovaný zoznam s cieľom prideliť lodné spoločnosti zaregistrované v členskom štáte inému riadiacemu orgánu vo vzťahu k lodnej spoločnosti, ak zmenili členský štát registrácie v rámci Únie v súlade s odsekom 1 písm. a) tohto článku, alebo s cieľom zahrnúť doň lodné spoločnosti, ktoré následne vykonávali činnosť námornej dopravy stanovenú v prílohe I patriacu do rozsahu pôsobnosti stanoveného v článku 3ga v súlade s odsekom 1 písm. c) tohto článku; a |
| --- | --- |

b)

do 1. februára 2026 a potom každé dva roky aktualizovaný zoznam s cieľom prideliť lodné spoločnosti zaregistrované v členskom štáte inému riadiacemu orgánu vo vzťahu k lodnej spoločnosti, ak zmenili členský štát registrácie v rámci Únie v súlade s odsekom 1 písm. a) tohto článku, alebo s cieľom zahrnúť doň lodné spoločnosti, ktoré následne vykonávali činnosť námornej dopravy stanovenú v prílohe I patriacu do rozsahu pôsobnosti stanoveného v článku 3ga v súlade s odsekom 1 písm. c) tohto článku; a

| c) | do 1. februára 2028 a potom každé štyri roky aktualizovaný zoznam s cieľom prideliť lodné spoločnosti, ktoré nie sú registrované v členskom štáte, inému riadiacemu orgánu vo vzťahu k lodnej spoločnosti v súlade s odsekom 1 písm. b) tohto článku. |
| --- | --- |

c)

do 1. februára 2028 a potom každé štyri roky aktualizovaný zoznam s cieľom prideliť lodné spoločnosti, ktoré nie sú registrované v členskom štáte, inému riadiacemu orgánu vo vzťahu k lodnej spoločnosti v súlade s odsekom 1 písm. b) tohto článku.

3.   Riadiaci orgán vo vzťahu k lodnej spoločnosti, ktorý je podľa zoznamu stanoveného podľa odseku 2 zodpovedný za lodnú spoločnosť, si ponecháva túto zodpovednosť bez ohľadu na následné zmeny v činnosti lodnej spoločnosti alebo jej v registrácii, až kým sa tieto zmeny neodzrkadlia v aktualizovanom zozname.

4.   Komisia prijme vykonávacie akty s cieľom stanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa správy lodných spoločností riadiacimi orgánmi vo vzťahu k lodnej spoločnosti podľa tejto smernice. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.

Článok 3gg

Podávanie správ a preskúmanie

1.   Ak Medzinárodná námorná organizácia (ďalej len „IMO“) prijme globálne trhové opatrenie na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy, Komisia preskúma túto smernicu s prihliadnutím na uvedené prijaté opatrenie.

Na uvedený účel Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade do 18 mesiacov od prijatia takéhoto globálneho trhového opatrenia a predtým, ako sa začne uplatňovať. V tejto správe Komisia preskúma globálne trhové opatrenie, pokiaľ ide o:

| a) | jeho ambície vzhľadom na ciele Parížskej dohody; |
| --- | --- |

a)

jeho ambície vzhľadom na ciele Parížskej dohody;

| b) | jeho celkovú environmentálnu integritu, a to aj v porovnaní s ustanoveniami tejto smernice, ktoré sa vzťahujú na námornú dopravu; a |
| --- | --- |

b)

jeho celkovú environmentálnu integritu, a to aj v porovnaní s ustanoveniami tejto smernice, ktoré sa vzťahujú na námornú dopravu; a

| c) | akúkoľvek otázku týkajúcu sa súladu medzi systémom EU ETS a týmto opatrením. |
| --- | --- |

c)

akúkoľvek otázku týkajúcu sa súladu medzi systémom EU ETS a týmto opatrením.

V prípade potreby môže Komisia k správe uvedenej v druhom pododseku tohto odseku pripojiť legislatívny návrh na zmenu tejto smernice spôsobom, ktorý je v súlade s cieľom Únie v oblasti klímy do roku 2030 a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu stanovenú v nariadení (EÚ) 2021/1119, a s cieľom zachovať environmentálnu integritu a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy, aby sa zabezpečil súlad medzi vykonávaním globálneho trhového opatrenia a systémom EU ETS a zároveň sa zabránilo akémukoľvek výraznému dvojitému zaťaženiu.

2.   Ak IMO do roku 2028 neprijme globálne trhové opatrenie na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy v súlade s cieľmi Parížskej dohody a aspoň na úroveň porovnateľnú s úrovňou vyplývajúcou z opatrení Únie prijatých podľa tejto smernice, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma potrebu uplatňovať požiadavky týkajúce sa prideľovania a odovzdávania kvót v súvislosti s viac ako 50 % emisií z lodí vykonávajúcich plavby medzi prístavom zastavenia podliehajúcim právomoci členského štátu a prístavom zastavenia mimo právomoci členského štátu, a to vzhľadom na ciele Parížskej dohody. V tejto správe Komisia posúdi najmä pokrok na úrovni IMO a preskúma, či má niektorá tretia krajina trhové opatrenie rovnocenné s touto smernicou, a posúdi riziko zvýšenia praktík zameraných na vyhýbanie sa povinnostiam, a to aj prechodom na iné druhy dopravy alebo presunom prístavných uzlov do prístavov mimo Únie.

V prípade potreby je k správe uvedenej v prvom pododseku pripojený legislatívny návrh na zmenu tejto smernice.

3.   Komisia monitoruje vykonávanie tejto kapitoly v súvislosti s námornou dopravou, najmä s cieľom odhaliť správanie zamerané na vyhýbanie sa povinnostiam s cieľom zabrániť takémuto správaniu v počiatočnom štádiu, vrátane zohľadnenia najvzdialenejších regiónov, a každé dva roky podáva správy od roku 2024 o vykonávaní tejto kapitoly v súvislosti s námornou dopravou a potenciálnych trendoch týkajúcich sa lodných spoločností, ktoré sa snažia obísť požiadavky tejto smernice. Komisia monitoruje aj vplyvy týkajúce sa okrem iného možného zvýšenia nákladov na dopravu, narušenia trhu a zmien v prístavnej doprave, ako sú úniky v prístavoch a presuny centier prekládky, celkovej konkurencieschopnosti námorného odvetvia v členských štátoch, a najmä vplyvov na tie služby lodnej dopravy, ktoré predstavujú základné služby územnej kontinuity. Vo vhodných prípadoch Komisia navrhne opatrenia na zabezpečenie účinného vykonávania tejto kapitoly v súvislosti s námornou dopravou, najmä opatrenia na riešenie týchto trendov týkajúcich sa lodných spoločností, ktoré sa snažia obísť požiadavky tejto smernice.

4.   Komisia najneskôr do 30. septembra 2028 posúdi vhodnosť predĺženia uplatňovania článku 3ga ods. 3 druhého pododseku na obdobie po 31. decembri 2030 a vo vhodných prípadoch predloží na tento účel legislatívny návrh.

5.   Komisia najneskôr do 31. decembra 2026 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma uskutočniteľnosť a hospodárske, environmentálne a sociálne vplyvy začlenenia emisií z lodí, vrátane príbrežných lodí, s hrubou priestornosťou menšou ako 5 000 ton, ale nie menšou ako 400 ton, do tejto smernice, vychádzajúc pritom najmä z analýzy priloženej k preskúmaniu nariadenia (EÚ) 2015/757, ktoré sa má uskutočniť do 31. decembra 2024.

V uvedenej správe sa posúdia aj prepojenia medzi touto smernicou a nariadením (EÚ) 2015/757 a využijú sa skúsenosti získané z jej uplatňovania. V uvedenej správe Komisia preskúma aj to, ako sa môže touto smernicou čo najlepšie zohľadniť využívanie lodných palív z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových zdrojov, a to na základe životného cyklu. Vo vhodných prípadoch sa k správe môžu pripojiť legislatívne návrhy.“

| 8. | Článok 3h sa nahrádza takto:

  „Článok 3h
  Rozsah pôsobnosti
  Ustanovenia tejto kapitoly sa vzťahujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe I, ktoré sú iné ako činnosti leteckej a činnosti námornej dopravy.“ |
| --- | --- |

8.

Článok 3h sa nahrádza takto:

„Článok 3h

Rozsah pôsobnosti

Ustanovenia tejto kapitoly sa vzťahujú na povolenia na emisie skleníkových plynov a na prideľovanie a vydávanie kvót v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe I, ktoré sú iné ako činnosti leteckej a činnosti námornej dopravy.“

| 9. | V článku 6 ods. 2 sa písmeno e) nahrádza takto:






  „e) | záväzok odovzdať kvóty v množstve rovnajúcom sa celkovým emisiám zariadenia v každom kalendárnom roku, ktoré sa overili v súlade s článkom 15, v lehote stanovenej v článku 12 ods. 3.“ |
| --- | --- | --- |

9.

V článku 6 ods. 2 sa písmeno e) nahrádza takto:

„e)

záväzok odovzdať kvóty v množstve rovnajúcom sa celkovým emisiám zariadenia v každom kalendárnom roku, ktoré sa overili v súlade s článkom 15, v lehote stanovenej v článku 12 ods. 3.“

| 10. | Článok 8 sa nahrádza takto:

  „Článok 8
  Koordinácia so smernicou 2010/75/EÚ
  Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že ak zariadenia vykonávajú činnosti uvedené v prílohe I k smernici 2010/75/EÚ, podmienky a postup na vydanie povolenia na emisie skleníkových plynov sa skoordinujú s tými, ktoré na vydanie povolenia stanovuje uvedená smernica. Požiadavky stanovené v článkoch 5, 6 a 7 tejto smernice možno zahrnúť do postupov stanovených smernicou 2010/75/EÚ.
  Komisia preskúma účinnosť synergií so smernicou 2010/75/EÚ. Povolenia relevantné z hľadiska životného prostredia a klímy sa koordinujú s cieľom zabezpečiť účinné a rýchlejšie vykonávanie opatrení potrebných na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky. Komisia môže predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade v súvislosti s každým budúcim preskúmaním tejto smernice.“ |
| --- | --- |

10.

Článok 8 sa nahrádza takto:

„Článok 8

Koordinácia so smernicou 2010/75/EÚ

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že ak zariadenia vykonávajú činnosti uvedené v prílohe I k smernici 2010/75/EÚ, podmienky a postup na vydanie povolenia na emisie skleníkových plynov sa skoordinujú s tými, ktoré na vydanie povolenia stanovuje uvedená smernica. Požiadavky stanovené v článkoch 5, 6 a 7 tejto smernice možno zahrnúť do postupov stanovených smernicou 2010/75/EÚ.

Komisia preskúma účinnosť synergií so smernicou 2010/75/EÚ. Povolenia relevantné z hľadiska životného prostredia a klímy sa koordinujú s cieľom zabezpečiť účinné a rýchlejšie vykonávanie opatrení potrebných na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky. Komisia môže predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade v súvislosti s každým budúcim preskúmaním tejto smernice.“

| 11. | V článku 9 sa dopĺňajú tieto odseky:

  „V roku 2024 sa zníži celoúnijné množstvo kvót o 90 miliónov kvót. V roku 2026 sa celoúnijné množstvo kvót zníži o 27 miliónov kvót. V roku 2024 sa celoúnijné množstvo kvót zvýši o 78,4 miliónov kvót pre námornú dopravu. Lineárny koeficient predstavuje 4,3 % od roku 2024 do roku 2027 a 4,4 % od roku 2028. Lineárny koeficient sa uplatňuje aj na kvóty zodpovedajúce priemerným emisiám z námornej dopravy nahláseným v súlade s nariadením (EÚ) 2015/757 za roky 2018 a 2019, ktoré sú uvedené v článku 3ga tejto smernice. Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót 6. septembra 2023.
  Od 1. januára 2026 a 1. januára 2027 sa množstvo kvót zvýši, aby sa zohľadnilo pokrytie iných emisií skleníkových plynov než emisií CO2 z činností námornej dopravy a pokrytie emisií z príbrežných plavidiel na základe ich emisií za posledný rok, za ktorý sú k dispozícii údaje. Bez ohľadu na článok 10 ods. 1 sa kvóty vyplývajúce z tohto zvýšenia sprístupnia na účely podpory inovácií v súlade s článkom 10a ods. 8.“ |
| --- | --- |

11.

V článku 9 sa dopĺňajú tieto odseky:

„V roku 2024 sa zníži celoúnijné množstvo kvót o 90 miliónov kvót. V roku 2026 sa celoúnijné množstvo kvót zníži o 27 miliónov kvót. V roku 2024 sa celoúnijné množstvo kvót zvýši o 78,4 miliónov kvót pre námornú dopravu. Lineárny koeficient predstavuje 4,3 % od roku 2024 do roku 2027 a 4,4 % od roku 2028. Lineárny koeficient sa uplatňuje aj na kvóty zodpovedajúce priemerným emisiám z námornej dopravy nahláseným v súlade s nariadením (EÚ) 2015/757 za roky 2018 a 2019, ktoré sú uvedené v článku 3ga tejto smernice. Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót 6. septembra 2023.

Od 1. januára 2026 a 1. januára 2027 sa množstvo kvót zvýši, aby sa zohľadnilo pokrytie iných emisií skleníkových plynov než emisií CO2 z činností námornej dopravy a pokrytie emisií z príbrežných plavidiel na základe ich emisií za posledný rok, za ktorý sú k dispozícii údaje. Bez ohľadu na článok 10 ods. 1 sa kvóty vyplývajúce z tohto zvýšenia sprístupnia na účely podpory inovácií v súlade s článkom 10a ods. 8.“

2

| 12. | Článok 10 sa mení takto:






  a) | v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:

  „2 % celkového množstva kvót v období rokov 2021 až 2030 sa vydražia formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov (ďalej len „prijímajúce členské štáty“), ako sa stanovuje v článku 10d (ďalej len „modernizačný fond“). V prípade uvedeného množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 60 % priemeru Únie v roku 2013. Finančné prostriedky zodpovedajúce uvedenému množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou A prílohy IIb.
  Okrem toho sa 2,5 % celkového množstva kvót v období od roku 2024 do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade uvedeného množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 75 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018. Finančné prostriedky zodpovedajúce uvedenému množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb.“; |
| --- | --- | --- |

12.

Článok 10 sa mení takto:

a)

v odseku 1 sa tretí pododsek nahrádza takto:

„2 % celkového množstva kvót v období rokov 2021 až 2030 sa vydražia formou aukcie s cieľom vytvoriť fond na zlepšenie energetickej efektívnosti a modernizáciu energetických systémov určitých členských štátov (ďalej len „prijímajúce členské štáty“), ako sa stanovuje v článku 10d (ďalej len „modernizačný fond“). V prípade uvedeného množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 60 % priemeru Únie v roku 2013. Finančné prostriedky zodpovedajúce uvedenému množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou A prílohy IIb.

Okrem toho sa 2,5 % celkového množstva kvót v období od roku 2024 do roku 2030 vydraží formou aukcie na účely modernizačného fondu. V prípade uvedeného množstva kvót sú prijímajúcimi členskými štátmi členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa v trhových cenách je nižší ako 75 % priemeru Únie v období rokov 2016 až 2018. Finančné prostriedky zodpovedajúce uvedenému množstvu kvót sa rozdelia v súlade s časťou B prílohy IIb.“;

| b) | v odseku 3 prvom pododseku sa úvodná časť nahrádza takto:

  „3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedenými v odseku 2 tohto článku, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú tieto príjmy s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6 tejto smernice, alebo ekvivalent vo finančnej hodnote uvedených príjmov, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov:“
  ; |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 prvom pododseku sa úvodná časť nahrádza takto:

„3.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedenými v odseku 2 tohto článku, s výnimkou príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú tieto príjmy s výnimkou príjmov použitých na kompenzáciu nepriamych nákladov na uhlík, ktoré sa uvádzajú v článku 10a ods. 6 tejto smernice, alebo ekvivalent vo finančnej hodnote uvedených príjmov, na účely plnenia jedného alebo viacerých z týchto cieľov:“

| c) | v odseku 3 prvom pododseku sa písmená b) až f) nahrádzajú takto:






  „b) | vývoj obnoviteľných energií a sietí na prenos elektrickej energie s cieľom splniť záväzok Únie v oblasti obnoviteľných energií a ciele Únie v oblasti prepojiteľnosti, ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo, a pomoc pri plnení záväzku Únie zvýšiť energetickú efektívnosť podľa úrovní stanovených v príslušných legislatívnych aktoch vrátane výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov od samospotrebiteľov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- | --- |

c)

v odseku 3 prvom pododseku sa písmená b) až f) nahrádzajú takto:

„b)

vývoj obnoviteľných energií a sietí na prenos elektrickej energie s cieľom splniť záväzok Únie v oblasti obnoviteľných energií a ciele Únie v oblasti prepojiteľnosti, ako aj vývoj ďalších technológií, ktoré prispievajú k prechodu na bezpečné a udržateľné nízkouhlíkové hospodárstvo, a pomoc pri plnení záväzku Únie zvýšiť energetickú efektívnosť podľa úrovní stanovených v príslušných legislatívnych aktoch vrátane výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov od samospotrebiteľov a komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov;

| c) | opatrenia na zabránenie odlesňovaniu a podporu ochrany a obnovy rašelinísk, lesov a iných suchozemských alebo morských ekosystémov vrátane opatrení, ktoré prispievajú k ich ochrane, obnove a lepšiemu riadeniu, najmä pokiaľ ide o chránené morské oblasti, a na zvyšovanie zalesňovania a obnovy lesov šetrných k biodiverzite, a to aj v rozvojových krajinách, ktoré ratifikovali Parížsku dohodu, a opatrenia na prenos technológií a uľahčenie prispôsobovania sa nepriaznivým dôsledkom zmeny klímy v týchto krajinách; |
| --- | --- |

c)

opatrenia na zabránenie odlesňovaniu a podporu ochrany a obnovy rašelinísk, lesov a iných suchozemských alebo morských ekosystémov vrátane opatrení, ktoré prispievajú k ich ochrane, obnove a lepšiemu riadeniu, najmä pokiaľ ide o chránené morské oblasti, a na zvyšovanie zalesňovania a obnovy lesov šetrných k biodiverzite, a to aj v rozvojových krajinách, ktoré ratifikovali Parížsku dohodu, a opatrenia na prenos technológií a uľahčenie prispôsobovania sa nepriaznivým dôsledkom zmeny klímy v týchto krajinách;

| d) | sekvestrácia prostredníctvom lesníctva a pôdy v Únii; |
| --- | --- |

d)

sekvestrácia prostredníctvom lesníctva a pôdy v Únii;

| e) | environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, najmä z elektrární na fosílne palivá tuhého skupenstva a z celého radu priemyselných odvetví a pododvetví vrátane zachytávania a ukladania v tretích krajinách a inovatívne technologické metódy odstraňovania uhlíka, ako je priame zachytávanie vo vzduchu a ukladanie; |
| --- | --- |

e)

environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, najmä z elektrární na fosílne palivá tuhého skupenstva a z celého radu priemyselných odvetví a pododvetví vrátane zachytávania a ukladania v tretích krajinách a inovatívne technologické metódy odstraňovania uhlíka, ako je priame zachytávanie vo vzduchu a ukladanie;

2

| f) | investovanie do foriem dopravy, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetvia, a urýchlenie prechodu na tieto formy dopravy vrátane rozvoja služieb a technológií osobnej a nákladnej železničnej dopravy a autobusovej dopravy, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu, opatrení na dekarbonizáciu námorného odvetvia vrátane zlepšenia energetickej efektívnosti lodí, prístavov, inovačných technológií a infraštruktúry a udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov, a bezemisných pohonných technológií, a financovanie opatrení na podporu dekarbonizácie letísk v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu;“ |
| --- | --- |

f)

investovanie do foriem dopravy, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetvia, a urýchlenie prechodu na tieto formy dopravy vrátane rozvoja služieb a technológií osobnej a nákladnej železničnej dopravy a autobusovej dopravy, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu, opatrení na dekarbonizáciu námorného odvetvia vrátane zlepšenia energetickej efektívnosti lodí, prístavov, inovačných technológií a infraštruktúry a udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov, a bezemisných pohonných technológií, a financovanie opatrení na podporu dekarbonizácie letísk v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady o zaistení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu;“

| d) | v odseku 3 prvom pododseku sa písmeno h) nahrádza takto:






  „h) | opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť energetickú efektívnosť, zlepšiť systémy diaľkového vykurovania a izoláciu, podporiť účinné a obnoviteľné systémy vykurovania a chladenia alebo podporiť hĺbkovú a viacstupňovú hĺbkovú obnovu budov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (*8), počnúc obnovou budov s najhoršou výkonnosťou; |
| --- | --- | --- |

d)

v odseku 3 prvom pododseku sa písmeno h) nahrádza takto:

„h)

opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť energetickú efektívnosť, zlepšiť systémy diaľkového vykurovania a izoláciu, podporiť účinné a obnoviteľné systémy vykurovania a chladenia alebo podporiť hĺbkovú a viacstupňovú hĺbkovú obnovu budov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (*8), počnúc obnovou budov s najhoršou výkonnosťou;

*8

(*8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).“;"

*8

| e) | do odseku 3 prvého pododseku sa vkladajú tieto písmená:






  „ha) | poskytovanie finančnej podpory na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami, a to aj prostredníctvom zníženia rušivých daní a cieleným znížením ciel a poplatkov za elektrickú energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- | --- |

e)

do odseku 3 prvého pododseku sa vkladajú tieto písmená:

„ha)

poskytovanie finančnej podpory na riešenie sociálnych aspektov v prípade domácností s nižšími a strednými príjmami, a to aj prostredníctvom zníženia rušivých daní a cieleným znížením ciel a poplatkov za elektrickú energiu z obnoviteľných zdrojov;

| hb) | financovanie národných programov klimatických dividend s preukázaným pozitívnym vplyvom na životné prostredie, ako sa uvádza vo výročnej správe uvedenej v článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*9). |
| --- | --- |

hb)

financovanie národných programov klimatických dividend s preukázaným pozitívnym vplyvom na životné prostredie, ako sa uvádza vo výročnej správe uvedenej v článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*9).

*9

(*9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“;"

*9

| f) | v odseku 3 prvom pododseku sa písmeno k) nahrádza takto:






  „k) | podpora budovania zručností a prerozdelenia pracovnej sily s cieľom prispieť k spravodlivému prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo, najmä v regiónoch, ktorých sa najviac dotkne zmena pracovných miest, a to v intenzívnej koordinácii so sociálnymi partnermi, a investície do zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie pracovníkov potenciálne zasiahnutých transformáciou vrátane pracovníkov v námornej doprave; |
| --- | --- | --- |

f)

v odseku 3 prvom pododseku sa písmeno k) nahrádza takto:

„k)

podpora budovania zručností a prerozdelenia pracovnej sily s cieľom prispieť k spravodlivému prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo, najmä v regiónoch, ktorých sa najviac dotkne zmena pracovných miest, a to v intenzívnej koordinácii so sociálnymi partnermi, a investície do zvyšovania kvalifikácie a rekvalifikácie pracovníkov potenciálne zasiahnutých transformáciou vrátane pracovníkov v námornej doprave;

| l) | riešenie akéhokoľvek zostávajúceho rizika úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje príloha I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/956 (*10), pričom sa bude podporovať prechod a presadzovať ich dekarbonizácia v súlade s pravidlami štátnej pomoci. |
| --- | --- |

l)

riešenie akéhokoľvek zostávajúceho rizika úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje príloha I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/956 (*10), pričom sa bude podporovať prechod a presadzovať ich dekarbonizácia v súlade s pravidlami štátnej pomoci.

*10

(*10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/956 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (Ú. v. EÚ L 130, 16.5.2023, s. 52).“;."

*10

| g) | do odseku 3 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:

  „Pri určovaní použitia príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie členské štáty zohľadnia potrebu pokračovať vo zvyšovaní medzinárodného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy v zraniteľných tretích krajinách uvedených v prvom pododseku písm. j).“; |
| --- | --- |

g)

do odseku 3 sa za prvý pododsek vkladá tento pododsek:

„Pri určovaní použitia príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie členské štáty zohľadnia potrebu pokračovať vo zvyšovaní medzinárodného financovania opatrení v oblasti zmeny klímy v zraniteľných tretích krajinách uvedených v prvom pododseku písm. j).“;

| h) | v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:

  „Predpokladá sa, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory, a to najmä aj v rozvojových krajinách, alebo domáce regulačné politiky slúžiace na posilnenie finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na účely stanovené v prvom pododseku a ktorých hodnota je rovnocenná príjmom uvedeným v prvom pododseku.“; |
| --- | --- |

h)

v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Predpokladá sa, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory, a to najmä aj v rozvojových krajinách, alebo domáce regulačné politiky slúžiace na posilnenie finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na účely stanovené v prvom pododseku a ktorých hodnota je rovnocenná príjmom uvedeným v prvom pododseku.“;

| i) | v odseku 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:

  „Členské štáty informujú Komisiu o použití príjmov a opatreniach prijatých podľa tohto odseku vo svojich správach predložených podľa článku 19 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, pričom v relevantných a vhodných prípadoch uvedú, ktoré príjmy sa používajú a aké opatrenia sa prijímajú na vykonávanie ich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených v súlade s uvedeným nariadením a ich plány spravodlivej transformácie územia vypracované v súlade s článkom 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 (*11).
  Podávanie správ musí byť dostatočne podrobné, aby Komisia mohla posúdiť dodržiavanie ustanovení prvého pododseku členským štátmi.

  (*11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).“;" |
| --- | --- |

i)

v odseku 3 sa tretí pododsek nahrádza takto:

„Členské štáty informujú Komisiu o použití príjmov a opatreniach prijatých podľa tohto odseku vo svojich správach predložených podľa článku 19 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, pričom v relevantných a vhodných prípadoch uvedú, ktoré príjmy sa používajú a aké opatrenia sa prijímajú na vykonávanie ich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených v súlade s uvedeným nariadením a ich plány spravodlivej transformácie územia vypracované v súlade s článkom 11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 (*11).

*11

Podávanie správ musí byť dostatočne podrobné, aby Komisia mohla posúdiť dodržiavanie ustanovení prvého pododseku členským štátmi.

(*11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).“;"

*11

| j) | v odseku 4 sa prvý pododsek nahrádza takto:

  „Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu, pokiaľ ide o harmonogram, správu a iné aspekty obchodovania formou aukcie, vrátane modalít obchodovania formou aukcie, ktoré sú potrebné na prevod podielu príjmov do rozpočtu Únie ako vonkajších pripísaných príjmov v súlade s článkom 30d ods. 4 tejto smernice alebo ako vlastných zdrojov v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ, s cieľom zabezpečiť, aby sa tento proces uskutočňoval otvorene, transparentne, harmonizovane a nediskriminačne. Na tento účel musí byť postup predvídateľný, najmä v súvislosti s harmonogramom a postupnosťou aukcií a odhadovaným množstvom kvót, ktoré sa sprístupnia.“; |
| --- | --- |

j)

v odseku 4 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu, pokiaľ ide o harmonogram, správu a iné aspekty obchodovania formou aukcie, vrátane modalít obchodovania formou aukcie, ktoré sú potrebné na prevod podielu príjmov do rozpočtu Únie ako vonkajších pripísaných príjmov v súlade s článkom 30d ods. 4 tejto smernice alebo ako vlastných zdrojov v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ, s cieľom zabezpečiť, aby sa tento proces uskutočňoval otvorene, transparentne, harmonizovane a nediskriminačne. Na tento účel musí byť postup predvídateľný, najmä v súvislosti s harmonogramom a postupnosťou aukcií a odhadovaným množstvom kvót, ktoré sa sprístupnia.“;

| k) | odsek 5 sa nahrádza takto:

  „5.   Komisia monitoruje fungovanie európskeho trhu s uhlíkom. Každoročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní trhu s uhlíkom a iných relevantných politík v oblasti klímy a energetiky, ktorá obsahuje aj informácie o priebehu aukcií, likvidite a obchodovaných objemoch a súhrn informácií poskytnutých Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) v súlade s odsekom 6 tohto článku a informácií poskytnutých členskými štátmi o finančných opatreniach uvedených v článku 10a ods. 6. Členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby boli Komisii poskytnuté všetky relevantné informácie najneskôr dva mesiace pred tým, ako Komisia správu schváli.“
  ; |
| --- | --- |

k)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   Komisia monitoruje fungovanie európskeho trhu s uhlíkom. Každoročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní trhu s uhlíkom a iných relevantných politík v oblasti klímy a energetiky, ktorá obsahuje aj informácie o priebehu aukcií, likvidite a obchodovaných objemoch a súhrn informácií poskytnutých Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) v súlade s odsekom 6 tohto článku a informácií poskytnutých členskými štátmi o finančných opatreniach uvedených v článku 10a ods. 6. Členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby boli Komisii poskytnuté všetky relevantné informácie najneskôr dva mesiace pred tým, ako Komisia správu schváli.“

| l) | dopĺňa sa tento odsek:

  „6.   Orgán ESMA pravidelne monitoruje integritu a transparentnosť európskeho trhu s uhlíkom, najmä pokiaľ ide o volatilitu trhu a vývoj cien, fungovanie aukcií, obchodné operácie na trhu s emisnými kvótami a ich derivátmi vrátane mimoburzového obchodovania, likvidity a obchodovaných objemov, ako aj kategórie a obchodné správanie účastníkov trhu vrátane pozícií finančných sprostredkovateľov. Orgán ESMA zahrnie relevantné zistenia a podľa potreby poskytne odporúčania vo svojich posúdeniach pre Európsky parlament, Radu, Komisiu a Európsky výbor pre systémové riziká v súlade s článkom 32 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (*12). Na účely plnenia úloh uvedených v prvej vete tohto odseku orgán ESMA a relevantné príslušné orgány spolupracujú a vymieňajú si podrobné informácie o všetkých druhoch transakcií v súlade s článkom 25 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 (*13).


  (*12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84)."


  (*13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 1).“
  " |
| --- | --- |

l)

dopĺňa sa tento odsek:

„6.   Orgán ESMA pravidelne monitoruje integritu a transparentnosť európskeho trhu s uhlíkom, najmä pokiaľ ide o volatilitu trhu a vývoj cien, fungovanie aukcií, obchodné operácie na trhu s emisnými kvótami a ich derivátmi vrátane mimoburzového obchodovania, likvidity a obchodovaných objemov, ako aj kategórie a obchodné správanie účastníkov trhu vrátane pozícií finančných sprostredkovateľov. Orgán ESMA zahrnie relevantné zistenia a podľa potreby poskytne odporúčania vo svojich posúdeniach pre Európsky parlament, Radu, Komisiu a Európsky výbor pre systémové riziká v súlade s článkom 32 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (*12). Na účely plnenia úloh uvedených v prvej vete tohto odseku orgán ESMA a relevantné príslušné orgány spolupracujú a vymieňajú si podrobné informácie o všetkých druhoch transakcií v súlade s článkom 25 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 (*13).

(*12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84)."

*12

(*13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 1).“
  "

*13

| 13. | Článok 10a sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa mení takto:






  i) | za druhý pododsek sa vkladajú tieto pododseky:

  „Ak sa na zariadenie vzťahuje povinnosť vykonávať energetický audit alebo zaviesť certifikovaný systém energetického manažérstva podľa článku 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (*14) a ak sa nevykonajú odporúčania uvedené v správe o audite alebo odporúčania podľa certifikovaného systému energetického manažérstva, pokiaľ čas návratnosti príslušných investícií nepresiahne tri roky alebo ak náklady na tieto investície nie sú neprimerané, množstvo bezodplatne pridelených kvót sa zníži o 20 %. Množstvo bezodplatne pridelených kvót sa nezníži, ak prevádzkovateľ preukáže, že vykonal iné opatrenia vedúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré sú rovnocenné s opatreniami odporúčanými v správe o audite alebo podľa certifikovaného systému energetického manažérstva pre dotknuté zariadenie.
  Komisia doplní túto smernicu tým, že v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto odseku a bez toho, aby boli dotknuté pravidlá uplatniteľné podľa smernice 2012/27/EÚ, stanoví administratívne jednoduché harmonizované pravidlá uplatňovania tretieho pododseku tohto odseku, ktorými sa zabezpečí, aby uplatňovanie kondicionality neohrozovalo rovnaké podmienky, environmentálnu integritu alebo rovnaké zaobchádzanie so zariadeniami v celej Únii. V týchto harmonizovaných pravidlách sa stanovia najmä lehoty, kritériá uznávania vykonaných opatrení energetickej efektívnosti, ako aj alternatívnych opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov, pričom sa použije postup pre vnútroštátne vykonávacie opatrenia v súlade s článkom 11 ods. 1 tejto smernice.
  Okrem požiadaviek stanovených v treťom pododseku tohto odseku sa zníženie o 20 % uvedené v danom pododseku uplatní, ak do 1. mája 2024 prevádzkovatelia zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú vyššie ako 80. percentil úrovní emisií pre príslušné referenčné hodnoty týkajúce sa produktov, nevypracovali plán klimatickej neutrality pre každé z týchto zariadení v súvislosti s jeho činnosťami, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. Tento plán musí obsahovať prvky uvedené v článku 10b ods. 4 a musí sa vypracovať v súlade s vykonávacími aktmi stanovenými v uvedenom článku. Článok 10b ods. 4 sa vykladá tak, že sa vzťahuje len na úroveň zariadenia. Dosiahnutie cieľov a čiastkových cieľov uvedených v článku 10b ods. 4 treťom pododseku písm. b) sa overí za obdobie do 31. decembra 2025 a následne za každé obdobie končiace 31. decembra každého piateho roka v súlade s postupmi overovania a akreditácie stanovenými v článku 15. Bezodplatné kvóty nad 80 % sa nepridelia, ak nebolo overené dosiahnutie priebežných cieľov a čiastkových cieľov za obdobie do konca roka 2025 alebo za obdobie rokov 2026 až 2030.
  Kvóty, ktoré sa nepridelia z dôvodu zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v súlade s tretím a piatym pododsekom tohto odseku, sa použijú na oslobodenie zariadení od úpravy v súlade s odsekom 5 tohto článku. Ak akékoľvek z uvedených kvóty zostanú, 50 % z nich sa sprístupní na podporu inovácií v súlade s odsekom 8 tohto článku. So zvyšnými 50 % uvedených kvót sa bude obchodovať formou aukcie v súlade s článkom 10 ods. 1 tejto smernice a členské štáty by mali použiť príslušné príjmy na riešenie akéhokoľvek zostávajúceho rizika úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje príloha I k nariadeniu (EÚ) 2023/956, pričom sa bude podporovať prechod a presadzovať ich dekarbonizácia v súlade s pravidlami štátnej pomoci.
  Zariadeniam v odvetviach alebo pododvetviach sa nepridelia žiadne bezodplatné kvóty, pokiaľ sa na ne vzťahujú iné opatrenia na riešenie rizika úniku uhlíka stanovené v nariadení (EÚ) 2023/956. Opatrenia uvedené v prvom pododseku tohto odseku sa zodpovedajúcim spôsobom upravia.

  (*14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).“;" |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Článok 10a sa mení takto:

a)

odsek 1 sa mení takto:

i)

za druhý pododsek sa vkladajú tieto pododseky:

„Ak sa na zariadenie vzťahuje povinnosť vykonávať energetický audit alebo zaviesť certifikovaný systém energetického manažérstva podľa článku 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (*14) a ak sa nevykonajú odporúčania uvedené v správe o audite alebo odporúčania podľa certifikovaného systému energetického manažérstva, pokiaľ čas návratnosti príslušných investícií nepresiahne tri roky alebo ak náklady na tieto investície nie sú neprimerané, množstvo bezodplatne pridelených kvót sa zníži o 20 %. Množstvo bezodplatne pridelených kvót sa nezníži, ak prevádzkovateľ preukáže, že vykonal iné opatrenia vedúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, ktoré sú rovnocenné s opatreniami odporúčanými v správe o audite alebo podľa certifikovaného systému energetického manažérstva pre dotknuté zariadenie.

*14

Komisia doplní túto smernicu tým, že v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto odseku a bez toho, aby boli dotknuté pravidlá uplatniteľné podľa smernice 2012/27/EÚ, stanoví administratívne jednoduché harmonizované pravidlá uplatňovania tretieho pododseku tohto odseku, ktorými sa zabezpečí, aby uplatňovanie kondicionality neohrozovalo rovnaké podmienky, environmentálnu integritu alebo rovnaké zaobchádzanie so zariadeniami v celej Únii. V týchto harmonizovaných pravidlách sa stanovia najmä lehoty, kritériá uznávania vykonaných opatrení energetickej efektívnosti, ako aj alternatívnych opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov, pričom sa použije postup pre vnútroštátne vykonávacie opatrenia v súlade s článkom 11 ods. 1 tejto smernice.

Okrem požiadaviek stanovených v treťom pododseku tohto odseku sa zníženie o 20 % uvedené v danom pododseku uplatní, ak do 1. mája 2024 prevádzkovatelia zariadení, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú vyššie ako 80. percentil úrovní emisií pre príslušné referenčné hodnoty týkajúce sa produktov, nevypracovali plán klimatickej neutrality pre každé z týchto zariadení v súvislosti s jeho činnosťami, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. Tento plán musí obsahovať prvky uvedené v článku 10b ods. 4 a musí sa vypracovať v súlade s vykonávacími aktmi stanovenými v uvedenom článku. Článok 10b ods. 4 sa vykladá tak, že sa vzťahuje len na úroveň zariadenia. Dosiahnutie cieľov a čiastkových cieľov uvedených v článku 10b ods. 4 treťom pododseku písm. b) sa overí za obdobie do 31. decembra 2025 a následne za každé obdobie končiace 31. decembra každého piateho roka v súlade s postupmi overovania a akreditácie stanovenými v článku 15. Bezodplatné kvóty nad 80 % sa nepridelia, ak nebolo overené dosiahnutie priebežných cieľov a čiastkových cieľov za obdobie do konca roka 2025 alebo za obdobie rokov 2026 až 2030.

Kvóty, ktoré sa nepridelia z dôvodu zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v súlade s tretím a piatym pododsekom tohto odseku, sa použijú na oslobodenie zariadení od úpravy v súlade s odsekom 5 tohto článku. Ak akékoľvek z uvedených kvóty zostanú, 50 % z nich sa sprístupní na podporu inovácií v súlade s odsekom 8 tohto článku. So zvyšnými 50 % uvedených kvót sa bude obchodovať formou aukcie v súlade s článkom 10 ods. 1 tejto smernice a členské štáty by mali použiť príslušné príjmy na riešenie akéhokoľvek zostávajúceho rizika úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje príloha I k nariadeniu (EÚ) 2023/956, pričom sa bude podporovať prechod a presadzovať ich dekarbonizácia v súlade s pravidlami štátnej pomoci.

Zariadeniam v odvetviach alebo pododvetviach sa nepridelia žiadne bezodplatné kvóty, pokiaľ sa na ne vzťahujú iné opatrenia na riešenie rizika úniku uhlíka stanovené v nariadení (EÚ) 2023/956. Opatrenia uvedené v prvom pododseku tohto odseku sa zodpovedajúcim spôsobom upravia.

(*14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).“;"

*14

| ii) | tretí pododsek sa nahrádza takto:

  „Tieto referenčné úrovne sa pre každé odvetvie a pododvetvie v zásade vypočítavajú na základe produktov, a nie vstupov, čo umožní maximálne zníženie emisií skleníkových plynov a čo najväčšie úspory vďaka energetickej účinnosti v celom výrobnom procese v rámci príslušného odvetvia alebo pododvetvia. S cieľom poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšovanie energetickej efektívnosti a zabezpečiť rovnaké podmienky pre zariadenia používajúce nové technológie, ktoré čiastočne znižujú alebo úplne eliminujú emisie skleníkových plynov, a zariadenia používajúce existujúce technológie, sa stanovené celoúnijné referenčné hodnoty ex ante preskúmajú v súvislosti s ich uplatňovaním v rokoch 2026 až 2030 v záujme potenciálneho upravenia vymedzenia pojmov a systémových hraníc existujúcich referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov, pričom sa ako hlavné zásady zohľadnia potenciál obehového použitia materiálov a to, že referenčné hodnoty by mali byť nezávislé od suroviny a typu výrobného procesu za predpokladu, že výrobné procesy majú rovnaký účel. Komisia sa usiluje prijať vykonávacie akty na účely určenia revidovaných referenčných úrovní pre bezplatné prideľovanie kvót v súlade s odsekom 2 tretím pododsekom čo najskôr a pred začiatkom obdobia rokov 2026 až 2030.“; |
| --- | --- |

ii)

tretí pododsek sa nahrádza takto:

„Tieto referenčné úrovne sa pre každé odvetvie a pododvetvie v zásade vypočítavajú na základe produktov, a nie vstupov, čo umožní maximálne zníženie emisií skleníkových plynov a čo najväčšie úspory vďaka energetickej účinnosti v celom výrobnom procese v rámci príslušného odvetvia alebo pododvetvia. S cieľom poskytnúť ďalšie stimuly na znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšovanie energetickej efektívnosti a zabezpečiť rovnaké podmienky pre zariadenia používajúce nové technológie, ktoré čiastočne znižujú alebo úplne eliminujú emisie skleníkových plynov, a zariadenia používajúce existujúce technológie, sa stanovené celoúnijné referenčné hodnoty ex ante preskúmajú v súvislosti s ich uplatňovaním v rokoch 2026 až 2030 v záujme potenciálneho upravenia vymedzenia pojmov a systémových hraníc existujúcich referenčných hodnôt týkajúcich sa produktov, pričom sa ako hlavné zásady zohľadnia potenciál obehového použitia materiálov a to, že referenčné hodnoty by mali byť nezávislé od suroviny a typu výrobného procesu za predpokladu, že výrobné procesy majú rovnaký účel. Komisia sa usiluje prijať vykonávacie akty na účely určenia revidovaných referenčných úrovní pre bezplatné prideľovanie kvót v súlade s odsekom 2 tretím pododsekom čo najskôr a pred začiatkom obdobia rokov 2026 až 2030.“;

ex ante

| b) | vkladá sa tento odsek:

  „1a.   S výhradou uplatňovania nariadenia (EÚ) 2023/956 sa v súvislosti s výrobou tovaru uvedeného v prílohe I k uvedenému nariadeniu neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty.
  Odchylne od prvého pododseku tohto odseku sa počas prvých rokov uplatňovania nariadenia (EÚ) 2023/956 na výrobu tovaru uvedeného v prílohe I k danému nariadeniu vzťahujú bezodplatné kvóty prideľované v znížených množstvách. Uplatňuje sa koeficient, ktorým sa znižuje množstvo bezodplatne pridelených kvót na výrobu daného tovaru (ďalej len „koeficient CBAM“). V období, ktoré trvá od nadobudnutia účinnosti daného nariadenia po koniec roka 2025, a za predpokladu, že sa uplatnia ustanovenia uvedené v článku 36 ods. 2 písm. b) daného nariadenia, sa koeficient CBAM rovná 100 %, v roku 2026 predstavuje 97,5 %, v roku 2027 95 %, v roku 2028 90 %, v roku 2029 77,5 %, v roku 2030 51,5 %, v roku 2031 39 %, v roku 2032 26,5 % a v roku 2033 14 %. Od roku 2034 sa nebude uplatňovať žiadny koeficient CBAM.
  Zníženie množstva bezodplatne prideľovaných kvót sa vypočítava každoročne ako priemerný podiel dopytu po bezodplatne prideľovaných kvótach na výrobu tovaru uvedeného v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2023/956 v porovnaní s vypočítaným celkovým dopytom po bezodplatne prideľovaných kvótach pre všetky zariadenia za príslušné obdobie uvedené v článku 11 ods. 1 tejto smernice. Pri tomto výpočte sa uplatňuje koeficient CBAM.
  Kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót sa sprístupnia na účely podpory inovácií v súlade s odsekom 8.
  Komisia do 31. decembra 2024 a v rámci svojej výročnej správy Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 10 ods. 5 tejto smernice posúdi riziko úniku uhlíka v prípade tovaru podliehajúceho mechanizmu CBAM a vyrobeného v Únii na vývoz do tretích krajín, ktoré neuplatňujú systém EU ETS alebo podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka. V správe sa posúdi predovšetkým riziko úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa bude vzťahovať mechanizmus CBAM, najmä úloha a zrýchlené zavádzanie vodíka, ako aj vývoj v súvislosti s obchodnými tokmi a viazanými emisiami tovaru vyrobeného v týchto odvetviach na svetovom trhu. Ak sa v správe dospeje k záveru, že existuje riziko úniku uhlíka v prípade tovaru vyrobeného v Únii na vývoz do tretích krajín, ktoré neuplatňujú systém EU ETS ani rovnocenný mechanizmus stanovovania cien uhlíka, Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na riešenie tohto rizika úniku uhlíka spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie vrátane článku XX Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 a zohľadňuje dekarbonizáciu zariadení v Únii.“
  ; |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„1a.   S výhradou uplatňovania nariadenia (EÚ) 2023/956 sa v súvislosti s výrobou tovaru uvedeného v prílohe I k uvedenému nariadeniu neprideľujú žiadne bezodplatné kvóty.

Odchylne od prvého pododseku tohto odseku sa počas prvých rokov uplatňovania nariadenia (EÚ) 2023/956 na výrobu tovaru uvedeného v prílohe I k danému nariadeniu vzťahujú bezodplatné kvóty prideľované v znížených množstvách. Uplatňuje sa koeficient, ktorým sa znižuje množstvo bezodplatne pridelených kvót na výrobu daného tovaru (ďalej len „koeficient CBAM“). V období, ktoré trvá od nadobudnutia účinnosti daného nariadenia po koniec roka 2025, a za predpokladu, že sa uplatnia ustanovenia uvedené v článku 36 ods. 2 písm. b) daného nariadenia, sa koeficient CBAM rovná 100 %, v roku 2026 predstavuje 97,5 %, v roku 2027 95 %, v roku 2028 90 %, v roku 2029 77,5 %, v roku 2030 51,5 %, v roku 2031 39 %, v roku 2032 26,5 % a v roku 2033 14 %. Od roku 2034 sa nebude uplatňovať žiadny koeficient CBAM.

Zníženie množstva bezodplatne prideľovaných kvót sa vypočítava každoročne ako priemerný podiel dopytu po bezodplatne prideľovaných kvótach na výrobu tovaru uvedeného v prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2023/956 v porovnaní s vypočítaným celkovým dopytom po bezodplatne prideľovaných kvótach pre všetky zariadenia za príslušné obdobie uvedené v článku 11 ods. 1 tejto smernice. Pri tomto výpočte sa uplatňuje koeficient CBAM.

Kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót sa sprístupnia na účely podpory inovácií v súlade s odsekom 8.

Komisia do 31. decembra 2024 a v rámci svojej výročnej správy Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 10 ods. 5 tejto smernice posúdi riziko úniku uhlíka v prípade tovaru podliehajúceho mechanizmu CBAM a vyrobeného v Únii na vývoz do tretích krajín, ktoré neuplatňujú systém EU ETS alebo podobný mechanizmus stanovovania cien uhlíka. V správe sa posúdi predovšetkým riziko úniku uhlíka v odvetviach, na ktoré sa bude vzťahovať mechanizmus CBAM, najmä úloha a zrýchlené zavádzanie vodíka, ako aj vývoj v súvislosti s obchodnými tokmi a viazanými emisiami tovaru vyrobeného v týchto odvetviach na svetovom trhu. Ak sa v správe dospeje k záveru, že existuje riziko úniku uhlíka v prípade tovaru vyrobeného v Únii na vývoz do tretích krajín, ktoré neuplatňujú systém EU ETS ani rovnocenný mechanizmus stanovovania cien uhlíka, Komisia v prípade potreby predloží legislatívny návrh na riešenie tohto rizika úniku uhlíka spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie vrátane článku XX Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 a zohľadňuje dekarbonizáciu zariadení v Únii.“

| c) | odsek 2 sa mení takto:






  i) | v treťom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:






  „c) | Na obdobie rokov 2026 až 2030 sa referenčné úrovne stanovujú rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v písmenách a) a d) tohto pododseku pri zohľadnení písmena e) tohto pododseku, a to na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2021 a 2022 a na základe uplatnenia ročnej miery zníženia v súvislosti s každým rokom v období rokov 2008 až 2028.“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

odsek 2 sa mení takto:

i)

v treťom pododseku sa písmeno c) nahrádza takto:

„c)

Na obdobie rokov 2026 až 2030 sa referenčné úrovne stanovujú rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v písmenách a) a d) tohto pododseku pri zohľadnení písmena e) tohto pododseku, a to na základe informácií predložených podľa článku 11 za roky 2021 a 2022 a na základe uplatnenia ročnej miery zníženia v súvislosti s každým rokom v období rokov 2008 až 2028.“;

| ii) | v treťom pododseku sa dopĺňajú tieto písmená:






  „d) | Ak ročná miera zníženia presahuje 2,5 % alebo je nižšia ako 0,3 %, referenčnými úrovňami na obdobie rokov 2026 až 2030 sú referenčné úrovne uplatniteľné v období rokov 2013 až 2020 znížené o tú z uvedených dvoch percentuálnych mier, ktorá je relevantná, a to v prípade každého roka v období rokov 2008 až 2028. |
| --- | --- | --- |

ii)

v treťom pododseku sa dopĺňajú tieto písmená:

„d)

Ak ročná miera zníženia presahuje 2,5 % alebo je nižšia ako 0,3 %, referenčnými úrovňami na obdobie rokov 2026 až 2030 sú referenčné úrovne uplatniteľné v období rokov 2013 až 2020 znížené o tú z uvedených dvoch percentuálnych mier, ktorá je relevantná, a to v prípade každého roka v období rokov 2008 až 2028.

| e) | V období rokov 2026 až 2030 nie je ročná miera zníženia referenčnej hodnoty týkajúcej sa produktu horúci kov ovplyvnená zmenou vymedzení referenčných hodnôt a systémových hraníc uplatniteľných podľa odseku 1 ôsmeho pododseku.“; |
| --- | --- |

e)

V období rokov 2026 až 2030 nie je ročná miera zníženia referenčnej hodnoty týkajúcej sa produktu horúci kov ovplyvnená zmenou vymedzení referenčných hodnôt a systémových hraníc uplatniteľných podľa odseku 1 ôsmeho pododseku.“;

| iii) | štvrtý pododsek sa nahrádza takto:

  „Odchylne od požiadaviek týkajúcich sa referenčných úrovní aromatických uhľovodíkov a syntetického plynu sa uvedené referenčné úrovne upravia o rovnaké percento ako referenčné úrovne týkajúce sa rafinérií, s cieľom zachovať rovnaké podmienky pre výrobcov týchto produktov.“; |
| --- | --- |

iii)

štvrtý pododsek sa nahrádza takto:

„Odchylne od požiadaviek týkajúcich sa referenčných úrovní aromatických uhľovodíkov a syntetického plynu sa uvedené referenčné úrovne upravia o rovnaké percento ako referenčné úrovne týkajúce sa rafinérií, s cieľom zachovať rovnaké podmienky pre výrobcov týchto produktov.“;

| d) | odseky 3 a 4 sa vypúšťajú; |
| --- | --- |

d)

odseky 3 a 4 sa vypúšťajú;

| e) | odsek 5 sa nahrádza takto:

  „5.   S cieľom dodržať podiel obchodovania formou aukcie stanovený v článku 10 sa každý rok, v ktorom množstvo bezodplatne pridelených kvót nedosiahne maximálne množstvo zodpovedajúce podielu obchodovania formou aukcie, zostávajúce kvóty do daného množstva sa použijú na zabránenie zníženiu množstva bezodplatne pridelených kvót alebo obmedzenie jeho zníženia, aby sa zachoval podiel obchodovania formou aukcie v ďalších rokoch. Ak sa maximálne množstvo napriek tomu dosiahne, bezodplatne pridelené kvóty sa zodpovedajúcim spôsobom upravia. Každá takáto úprava sa vykonáva jednotným spôsobom. Zariadenia, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú pod priemerom 10 % najúčinnejších zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii pre príslušné referenčné úrovne v roku, v ktorom sa úprava uplatňuje, sú však z úpravy vyňaté.“
  ; |
| --- | --- |

e)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   S cieľom dodržať podiel obchodovania formou aukcie stanovený v článku 10 sa každý rok, v ktorom množstvo bezodplatne pridelených kvót nedosiahne maximálne množstvo zodpovedajúce podielu obchodovania formou aukcie, zostávajúce kvóty do daného množstva sa použijú na zabránenie zníženiu množstva bezodplatne pridelených kvót alebo obmedzenie jeho zníženia, aby sa zachoval podiel obchodovania formou aukcie v ďalších rokoch. Ak sa maximálne množstvo napriek tomu dosiahne, bezodplatne pridelené kvóty sa zodpovedajúcim spôsobom upravia. Každá takáto úprava sa vykonáva jednotným spôsobom. Zariadenia, ktorých úrovne emisií skleníkových plynov sú pod priemerom 10 % najúčinnejších zariadení v odvetví alebo pododvetví v Únii pre príslušné referenčné úrovne v roku, v ktorom sa úprava uplatňuje, sú však z úpravy vyňaté.“

| f) | v odseku 6 sa prvý pododsek nahrádza takto:

  „Členské štáty by mali prijať finančné opatrenia v súlade s druhým a štvrtým pododsekom tohto odseku v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku značných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú premietnutím nákladov na emisie skleníkových plynov do cien elektrickej energie, a to za predpokladu, že takéto finančné opatrenia sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci, a predovšetkým za predpokladu, že nespôsobujú nenáležité narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Prijaté finančné opatrenia by nemali kompenzovať nepriame náklady, na ktoré sa vzťahuje bezodplatné prideľovanie kvót v súlade s referenčnými hodnotami stanovenými podľa odseku 1 tohto článku. Ak členský štát vynaloží sumu vyššiu ako ekvivalent 25 % príjmov z aukcií uvedených v článku 10 ods. 3 za rok, v ktorom dané nepriame náklady vznikli, musí uviesť dôvody prekročenia danej sumy.“; |
| --- | --- |

f)

v odseku 6 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„Členské štáty by mali prijať finančné opatrenia v súlade s druhým a štvrtým pododsekom tohto odseku v prospech odvetví alebo pododvetví vystavených skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku značných nepriamych nákladov, ktoré v skutočnosti vznikajú premietnutím nákladov na emisie skleníkových plynov do cien elektrickej energie, a to za predpokladu, že takéto finančné opatrenia sú v súlade s pravidlami štátnej pomoci, a predovšetkým za predpokladu, že nespôsobujú nenáležité narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Prijaté finančné opatrenia by nemali kompenzovať nepriame náklady, na ktoré sa vzťahuje bezodplatné prideľovanie kvót v súlade s referenčnými hodnotami stanovenými podľa odseku 1 tohto článku. Ak členský štát vynaloží sumu vyššiu ako ekvivalent 25 % príjmov z aukcií uvedených v článku 10 ods. 3 za rok, v ktorom dané nepriame náklady vznikli, musí uviesť dôvody prekročenia danej sumy.“;

| g) | v odseku 7 sa druhý pododsek nahrádza takto:

  „Od roku 2021 sa kvóty, ktoré sa podľa odsekov 19, 20 a 22 nepridelili zariadeniam, pridajú k množstvu kvót vyčlenených v súlade s prvým pododsekom prvou vetou tohto odseku.“; |
| --- | --- |

g)

v odseku 7 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Od roku 2021 sa kvóty, ktoré sa podľa odsekov 19, 20 a 22 nepridelili zariadeniam, pridajú k množstvu kvót vyčlenených v súlade s prvým pododsekom prvou vetou tohto odseku.“;

| h) | odsek 8 sa nahrádza takto:

  „8.   345 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 80 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle odseku 1a tohto článku, sa sprístupní fondu (ďalej len „inovačný fond“) s cieľom podporiť inovácie v oblasti techník, postupov a technológií s nízkymi a nulovými emisiami uhlíka, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia a obehovosti, vrátane projektov zameraných na rozšírenie takýchto techník, postupov a technológií na účel ich širokého zavádzania v celej Únii. Takéto projekty majú významný potenciál znižovania emisií skleníkových plynov a prispievajú k úsporám energie a zdrojov v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky na rok 2030.
  Komisia prednostne vyčlení kvóty z inovačného fondu s cieľom zabezpečiť, aby bolo k dispozícii primerané množstvo zdrojov na podporu inovácií vrátane rozširovania.
  Kvóty, ktoré sa prevádzkovateľom lietadiel nevydajú z dôvodu ich ukončenia prevádzky a ktoré nie sú potrebné na pokrytie akýchkoľvek neodovzdaných kvót zo strany týchto prevádzkovateľov, sa takisto použijú na podporu inovácií, ako sa uvádza v prvom pododseku.
  Okrem toho sa na podporu inovácií uvedenú v prvom pododseku tohto odseku sprístupní 5 miliónov kvót z množstva uvedeného v článku 3c ods. 5 a 7 v súvislosti s pridelenými kvótami v leteckej doprave na rok 2026.
  Okrem toho sa 50 miliónov nepridelených kvót z trhovej stabilizačnej rezervy doplní ku zvyšným príjmom z 300 miliónov kvót, ktoré sú k dispozícii v období rokov 2013 až 2020 podľa rozhodnutia Komisie 2010/670/EÚ (*15), a použije sa vo vhodnom čase na podporu inovácií, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku.
  Inovačný fond sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III, ako aj produkty a procesy nahrádzajúce produkty a procesy s vysokou uhlíkovou náročnosťou vyrábané alebo používané v odvetviach uvedených v prílohe I vrátane inovatívnych technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie a environmentálne bezpečného zachytávania a využívania uhlíka (ďalej len „CCU“), ktoré podstatne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, najmä pokiaľ ide o nevyhnutné emisie z procesov, a pomáha stimulovať v geograficky vyvážených lokalitách vývoj a realizáciu projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné zachytávanie, preprava a geologické ukladanie CO2 (ďalej len „CCS“), najmä v prípade nevyhnutných emisií z priemyselných procesov, a priame zachytávanie CO2 z atmosféry s bezpečným, udržateľným a trvalým ukladaním (DACS). Inovačný fond môže slúžiť aj na podporu prelomových inovačných technológií a infraštruktúry vrátane výroby palív s nízkymi a nulovými emisiami uhlíka určených na dekarbonizáciu odvetví námornej, leteckej, železničnej a cestnej dopravy vrátane hromadných foriem dopravy, ako je verejná doprava a autobusová doprava.
  V prípade leteckej dopravy môže podporovať aj elektrifikáciu a opatrenia na zníženie celkového vplyvu takejto dopravy na klímu.
  Komisia venuje osobitnú pozornosť projektom v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2023/956, zameraným na podporu inovácií v oblasti nízkouhlíkových technológií, CCU, CCS, energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovania, a to spôsobom prispievajúcemu k zmierňovaniu zmeny klímy, s cieľom udeliť v období rokov 2021 až 2030 projektom v týchto odvetviach významný podiel ekvivalentu finančnej hodnoty kvót uvedených v odseku 1a štvrtom pododseku tohto článku. Okrem toho môže Komisia do roku 2027 vyhlásiť výzvy na predkladanie návrhov zamerané na odvetvia, na ktoré sa vzťahuje uvedené nariadenie.
  Komisia venuje osobitnú pozornosť aj projektom, ktoré prispievajú k dekarbonizácii námorného odvetvia, a do výziev na predkladanie návrhov v rámci inovačného fondu vo vhodných prípadoch zahrnie témy určené na tento účel vrátane elektrifikácie námornej dopravy a riešenia jej celkového vplyvu na klímu vrátane emisií čierneho uhlíka. V takýchto výzvach sa v rámci kritérií používaných na výber projektov zohľadní najmä potenciál projektov a investícií zvýšiť ochranu biodiverzity a znížiť hluk a znečistenie vody.
  Inovačný fond môže v súlade s odsekom 8a podporovať projekty prostredníctvom súťažného ponukového konania, ako sú rozdielové zmluvy, rozdielové zmluvy v oblasti uhlíka alebo zmluvy s pevnou prémiou, na podporu technológií dekarbonizácie, pre ktoré cena uhlíka nemusí byť dostatočným stimulom.
  Komisia sa usiluje o synergie medzi inovačným fondom a programom Horizont Európa, najmä pokiaľ ide o európske partnerstvá, a v relevantných prípadoch o synergie medzi inovačným fondom a inými programami Únie.
  Projekty realizované na území všetkých členských štátov vrátane malých a stredných projektov sú oprávnené a v prípade námorných činností projekty s jasnou pridanou hodnotou Únie sú oprávnené. Technológie, ktoré získajú podporu, musia byť inovačné, pričom zatiaľ nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať prelomové riešenia alebo byť dostatočne vyspelé na to, aby sa dali realizovať v predkomerčnej fáze.
  Komisia zabezpečí, aby sa s kvótami určenými pre inovačný fond obchodovalo formou aukcie v súlade so zásadami a podmienkami uvedenými v článku 10 ods. 4 tejto smernice. Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (*16). Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov.
  Komisia na požiadanie poskytne technickú pomoc členským štátom s nízkou účinnou účasťou na projektoch v rámci inovačného fondu na účely zvýšenia kapacít žiadajúceho členského štátu podporovať navrhovateľov projektov na ich príslušných územiach pri predkladaní žiadostí o financovanie z inovačného fondu s cieľom zlepšiť geografické rozloženie účinnej účasti na inovačnom fonde a zvýšiť celkovú kvalitu predkladaných projektov. Komisia sa usiluje o zabezpečenie účinného geografického pokrytia založeného na kvalite v súvislosti s financovaním z inovačného fondu v celej Únii a v tejto súvislosti zabezpečuje komplexné monitorovanie pokroku a náležité nadväzujúce opatrenia.
  Pod podmienkou súhlasu žiadateľov Komisia po uzávierke výzvy na predkladanie návrhov informuje členské štáty o žiadostiach o financovanie projektov na ich príslušných územiach a poskytne im podrobné informácie týkajúce sa týchto žiadostí s cieľom uľahčiť členským štátom koordináciu podpory pre projekty. Komisia okrem toho pred udelením podpory členské štáty informuje o zozname predbežne vybraných projektov.
  Projekty sa vyberajú prostredníctvom transparentného výberového konania technologicky neutrálnym spôsobom v súlade s cieľmi inovačného fondu, ktoré sú stanovené v prvom pododseku tohto odseku, a na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa zohľadní, do akej miery projekty významne prispievajú k plneniu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky a zároveň prispievajú k dosiahnutiu cieľov nulového znečistenia a obehovosti v súlade s prvým pododsekom tohto odseku, a v relevantných prípadoch sa zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné hodnoty uvedené v odseku 2. Projekty musia mať potenciál na rozsiahle uplatňovanie alebo na výrazné zníženie nákladov na prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo v príslušných odvetviach. Uprednostnia sa inovatívne technológie a procesy, ktoré sa zaoberajú viacerými environmentálnymi vplyvmi. Projekty zahŕňajúce CCU musia priniesť čisté zníženie emisií a zabezpečiť zabránenie emisiám CO2 alebo ich trvalé uloženie. V prípade grantov poskytovaných prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov možno podporiť až 60 % príslušných nákladov na projekty, z čoho až 40 % nemusí závisieť od overeného zamedzenia emisiám skleníkových plynov, a to za predpokladu, že s ohľadom na použitú technológiu sa podarilo dosiahnuť vytýčené čiastkové ciele. V prípade podpory poskytovanej prostredníctvom súťažného ponukového konania a v prípade podpory formou technickej pomoci možno podporiť až 100 % príslušných nákladov na projekty. V kritériách používaných na výber projektov sa zohľadní potenciál zníženia emisií vo viacerých odvetviach, ktorý ponúkajú kombinované projekty, a to aj v blízkych oblastiach.
  Od projektov financovaných z inovačného fondu sa vyžaduje, aby sa v rámci nich vymieňali poznatky s inými relevantnými projektmi, ako aj s výskumnými pracovníkmi so sídlom v Únii, ktorí majú oprávnený záujem. Podmienky výmeny poznatkov vymedzí Komisia vo výzvach na predkladanie návrhov.
  Výzvy na predkladanie návrhov musia byť otvorené a transparentné. Pri príprave výziev na predkladanie návrhov sa Komisia usiluje zabezpečiť, aby boli riadne pokryté všetky odvetvia. Komisia prijme opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa výzvy oznamovali v čo najširšom rozsahu, a najmä malým a stredným podnikom.
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu, pokiaľ ide o pravidlá prevádzkovania inovačného fondu vrátane výberového postupu a kritérií, ako aj o oprávnené odvetvia a technologické požiadavky týkajúce sa rôznych druhov podpory.
  Žiadnemu projektu sa na základe mechanizmu podľa tohto odseku nepridelí podpora vyššia ako 15 % z celkového množstva kvót, ktoré sú na tento účel k dispozícii. Tieto kvóty sa zohľadňujú podľa odseku 7.
  Komisia do 31. decembra 2023 a potom každý rok predloží Výboru pre zmenu klímy uvedenému v článku 22a ods. 1 tejto smernice správu o vykonávaní inovačného fondu, v ktorej poskytne analýzu projektov, ktorým boli pridelené finančné prostriedky, podľa odvetví a členských štátov a očakávaný príspevok uvedených projektov k cieľu klimatickej neutrality v Únii, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119. Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade a túto správu zverejní.


  (*15)  Rozhodnutie Komisie 2010/670/EÚ z 3. novembra 2010, ktorým sa ustanovujú kritériá a opatrenia na financovanie komerčných demonštračných projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, ako aj demonštračných projektov využívajúcich inovačné technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve vytvoreného smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 290, 6.11.2010, s. 39)."


  (*16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).“;" |
| --- | --- |

h)

odsek 8 sa nahrádza takto:

„8.   345 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 80 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10, ako aj kvóty vyplývajúce zo zníženia množstva bezodplatne pridelených kvót v zmysle odseku 1a tohto článku, sa sprístupní fondu (ďalej len „inovačný fond“) s cieľom podporiť inovácie v oblasti techník, postupov a technológií s nízkymi a nulovými emisiami uhlíka, ktoré významne prispievajú k dekarbonizácii odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a k napĺňaniu cieľov nulového znečistenia a obehovosti, vrátane projektov zameraných na rozšírenie takýchto techník, postupov a technológií na účel ich širokého zavádzania v celej Únii. Takéto projekty majú významný potenciál znižovania emisií skleníkových plynov a prispievajú k úsporám energie a zdrojov v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a energetiky na rok 2030.

Komisia prednostne vyčlení kvóty z inovačného fondu s cieľom zabezpečiť, aby bolo k dispozícii primerané množstvo zdrojov na podporu inovácií vrátane rozširovania.

Kvóty, ktoré sa prevádzkovateľom lietadiel nevydajú z dôvodu ich ukončenia prevádzky a ktoré nie sú potrebné na pokrytie akýchkoľvek neodovzdaných kvót zo strany týchto prevádzkovateľov, sa takisto použijú na podporu inovácií, ako sa uvádza v prvom pododseku.

Okrem toho sa na podporu inovácií uvedenú v prvom pododseku tohto odseku sprístupní 5 miliónov kvót z množstva uvedeného v článku 3c ods. 5 a 7 v súvislosti s pridelenými kvótami v leteckej doprave na rok 2026.

Okrem toho sa 50 miliónov nepridelených kvót z trhovej stabilizačnej rezervy doplní ku zvyšným príjmom z 300 miliónov kvót, ktoré sú k dispozícii v období rokov 2013 až 2020 podľa rozhodnutia Komisie 2010/670/EÚ (*15), a použije sa vo vhodnom čase na podporu inovácií, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku.

Inovačný fond sa vzťahuje na odvetvia uvedené v prílohách I a III, ako aj produkty a procesy nahrádzajúce produkty a procesy s vysokou uhlíkovou náročnosťou vyrábané alebo používané v odvetviach uvedených v prílohe I vrátane inovatívnych technológií výroby energie z obnoviteľných zdrojov a uskladňovania energie a environmentálne bezpečného zachytávania a využívania uhlíka (ďalej len „CCU“), ktoré podstatne prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy, najmä pokiaľ ide o nevyhnutné emisie z procesov, a pomáha stimulovať v geograficky vyvážených lokalitách vývoj a realizáciu projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné zachytávanie, preprava a geologické ukladanie CO2 (ďalej len „CCS“), najmä v prípade nevyhnutných emisií z priemyselných procesov, a priame zachytávanie CO2 z atmosféry s bezpečným, udržateľným a trvalým ukladaním (DACS). Inovačný fond môže slúžiť aj na podporu prelomových inovačných technológií a infraštruktúry vrátane výroby palív s nízkymi a nulovými emisiami uhlíka určených na dekarbonizáciu odvetví námornej, leteckej, železničnej a cestnej dopravy vrátane hromadných foriem dopravy, ako je verejná doprava a autobusová doprava.

V prípade leteckej dopravy môže podporovať aj elektrifikáciu a opatrenia na zníženie celkového vplyvu takejto dopravy na klímu.

Komisia venuje osobitnú pozornosť projektom v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2023/956, zameraným na podporu inovácií v oblasti nízkouhlíkových technológií, CCU, CCS, energie z obnoviteľných zdrojov a jej uskladňovania, a to spôsobom prispievajúcemu k zmierňovaniu zmeny klímy, s cieľom udeliť v období rokov 2021 až 2030 projektom v týchto odvetviach významný podiel ekvivalentu finančnej hodnoty kvót uvedených v odseku 1a štvrtom pododseku tohto článku. Okrem toho môže Komisia do roku 2027 vyhlásiť výzvy na predkladanie návrhov zamerané na odvetvia, na ktoré sa vzťahuje uvedené nariadenie.

Komisia venuje osobitnú pozornosť aj projektom, ktoré prispievajú k dekarbonizácii námorného odvetvia, a do výziev na predkladanie návrhov v rámci inovačného fondu vo vhodných prípadoch zahrnie témy určené na tento účel vrátane elektrifikácie námornej dopravy a riešenia jej celkového vplyvu na klímu vrátane emisií čierneho uhlíka. V takýchto výzvach sa v rámci kritérií používaných na výber projektov zohľadní najmä potenciál projektov a investícií zvýšiť ochranu biodiverzity a znížiť hluk a znečistenie vody.

Inovačný fond môže v súlade s odsekom 8a podporovať projekty prostredníctvom súťažného ponukového konania, ako sú rozdielové zmluvy, rozdielové zmluvy v oblasti uhlíka alebo zmluvy s pevnou prémiou, na podporu technológií dekarbonizácie, pre ktoré cena uhlíka nemusí byť dostatočným stimulom.

Komisia sa usiluje o synergie medzi inovačným fondom a programom Horizont Európa, najmä pokiaľ ide o európske partnerstvá, a v relevantných prípadoch o synergie medzi inovačným fondom a inými programami Únie.

Projekty realizované na území všetkých členských štátov vrátane malých a stredných projektov sú oprávnené a v prípade námorných činností projekty s jasnou pridanou hodnotou Únie sú oprávnené. Technológie, ktoré získajú podporu, musia byť inovačné, pričom zatiaľ nesmú byť v obdobnom rozsahu bez podpory komerčne životaschopné, no musia prinášať prelomové riešenia alebo byť dostatočne vyspelé na to, aby sa dali realizovať v predkomerčnej fáze.

Komisia zabezpečí, aby sa s kvótami určenými pre inovačný fond obchodovalo formou aukcie v súlade so zásadami a podmienkami uvedenými v článku 10 ods. 4 tejto smernice. Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (*16). Rozpočtové záväzky, ktoré sa vzťahujú na akcie trvajúce viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov.

Komisia na požiadanie poskytne technickú pomoc členským štátom s nízkou účinnou účasťou na projektoch v rámci inovačného fondu na účely zvýšenia kapacít žiadajúceho členského štátu podporovať navrhovateľov projektov na ich príslušných územiach pri predkladaní žiadostí o financovanie z inovačného fondu s cieľom zlepšiť geografické rozloženie účinnej účasti na inovačnom fonde a zvýšiť celkovú kvalitu predkladaných projektov. Komisia sa usiluje o zabezpečenie účinného geografického pokrytia založeného na kvalite v súvislosti s financovaním z inovačného fondu v celej Únii a v tejto súvislosti zabezpečuje komplexné monitorovanie pokroku a náležité nadväzujúce opatrenia.

Pod podmienkou súhlasu žiadateľov Komisia po uzávierke výzvy na predkladanie návrhov informuje členské štáty o žiadostiach o financovanie projektov na ich príslušných územiach a poskytne im podrobné informácie týkajúce sa týchto žiadostí s cieľom uľahčiť členským štátom koordináciu podpory pre projekty. Komisia okrem toho pred udelením podpory členské štáty informuje o zozname predbežne vybraných projektov.

Projekty sa vyberajú prostredníctvom transparentného výberového konania technologicky neutrálnym spôsobom v súlade s cieľmi inovačného fondu, ktoré sú stanovené v prvom pododseku tohto odseku, a na základe objektívnych a transparentných kritérií, pričom sa zohľadní, do akej miery projekty významne prispievajú k plneniu cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky a zároveň prispievajú k dosiahnutiu cieľov nulového znečistenia a obehovosti v súlade s prvým pododsekom tohto odseku, a v relevantných prípadoch sa zohľadní, do akej miery projekty prispievajú k dosiahnutiu zníženia emisií výrazne pod referenčné hodnoty uvedené v odseku 2. Projekty musia mať potenciál na rozsiahle uplatňovanie alebo na výrazné zníženie nákladov na prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo v príslušných odvetviach. Uprednostnia sa inovatívne technológie a procesy, ktoré sa zaoberajú viacerými environmentálnymi vplyvmi. Projekty zahŕňajúce CCU musia priniesť čisté zníženie emisií a zabezpečiť zabránenie emisiám CO2 alebo ich trvalé uloženie. V prípade grantov poskytovaných prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov možno podporiť až 60 % príslušných nákladov na projekty, z čoho až 40 % nemusí závisieť od overeného zamedzenia emisiám skleníkových plynov, a to za predpokladu, že s ohľadom na použitú technológiu sa podarilo dosiahnuť vytýčené čiastkové ciele. V prípade podpory poskytovanej prostredníctvom súťažného ponukového konania a v prípade podpory formou technickej pomoci možno podporiť až 100 % príslušných nákladov na projekty. V kritériách používaných na výber projektov sa zohľadní potenciál zníženia emisií vo viacerých odvetviach, ktorý ponúkajú kombinované projekty, a to aj v blízkych oblastiach.

Od projektov financovaných z inovačného fondu sa vyžaduje, aby sa v rámci nich vymieňali poznatky s inými relevantnými projektmi, ako aj s výskumnými pracovníkmi so sídlom v Únii, ktorí majú oprávnený záujem. Podmienky výmeny poznatkov vymedzí Komisia vo výzvach na predkladanie návrhov.

Výzvy na predkladanie návrhov musia byť otvorené a transparentné. Pri príprave výziev na predkladanie návrhov sa Komisia usiluje zabezpečiť, aby boli riadne pokryté všetky odvetvia. Komisia prijme opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa výzvy oznamovali v čo najširšom rozsahu, a najmä malým a stredným podnikom.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu, pokiaľ ide o pravidlá prevádzkovania inovačného fondu vrátane výberového postupu a kritérií, ako aj o oprávnené odvetvia a technologické požiadavky týkajúce sa rôznych druhov podpory.

Žiadnemu projektu sa na základe mechanizmu podľa tohto odseku nepridelí podpora vyššia ako 15 % z celkového množstva kvót, ktoré sú na tento účel k dispozícii. Tieto kvóty sa zohľadňujú podľa odseku 7.

Komisia do 31. decembra 2023 a potom každý rok predloží Výboru pre zmenu klímy uvedenému v článku 22a ods. 1 tejto smernice správu o vykonávaní inovačného fondu, v ktorej poskytne analýzu projektov, ktorým boli pridelené finančné prostriedky, podľa odvetví a členských štátov a očakávaný príspevok uvedených projektov k cieľu klimatickej neutrality v Únii, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119. Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade a túto správu zverejní.

(*15)  Rozhodnutie Komisie 2010/670/EÚ z 3. novembra 2010, ktorým sa ustanovujú kritériá a opatrenia na financovanie komerčných demonštračných projektov, ktorých cieľom je environmentálne bezpečné zachytávanie a geologické ukladanie CO2, ako aj demonštračných projektov využívajúcich inovačné technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve vytvoreného smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 290, 6.11.2010, s. 39)."

*15

2

(*16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).“;"

*16

| i) | vkladajú sa tieto odseky:

  „8a.   V prípade rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka uzavretých po ukončení mechanizmu súťažného ponukového konania sa poskytne primerané krytie rozpočtovými záväzkami vyplývajúcimi z výnosov z obchodovania s kvótami formou aukcie, ktoré sú k dispozícii v inovačnom fonde, a tieto rozpočtové záväzky sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov. V prípade prvých dvoch kôl mechanizmu súťažného ponukového konania sa krytie finančného záväzku súvisiaceho s rozdielovými zmluvami a rozdielovými zmluvami v oblasti uhlíka v plnej miere zabezpečí rozpočtovými prostriedkami vyplývajúcimi z výnosov z obchodovania s kvótami formou aukcie, ktoré boli pridelené inovačnému fondu podľa odseku 8.
  Na základe kvalitatívneho a kvantitatívneho posúdenia finančných rizík vyplývajúcich z vykonávania rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka, ktoré vypracuje Komisia po ukončení prvých dvoch kôl mechanizmu súťažného ponukového konania a neskôr vždy, keď je to potrebné v súlade so zásadou obozretnosti, podľa ktorej aktíva a zisky nesmú byť nadhodnotené a pasíva a straty nesmú byť podhodnotené, sa Komisia môže v súlade so splnomocnením uvedeným v ôsmom pododseku rozhodnúť, že pokryje len časť finančného záväzku súvisiaceho s rozdielovými zmluvami a rozdielovými zmluvami v oblasti uhlíka prostredníctvom prostriedkov uvedených v prvom pododseku a zvyšnú časť pokryje inými prostriedkami. Komisia sa usiluje obmedziť používanie iných prostriedkov krytia.
  Ak posúdenie vedie k záveru, že na využitie plného potenciálu rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka sú potrebné iné prostriedky krytia, Komisia sa usiluje o ich vyváženú kombináciu. Odchylne od článku 210 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 Komisia určí rozsah použitia iných prostriedkov krytia podľa delegovaného aktu stanoveného v ôsmom pododseku tohto odseku.
  Zostávajúci finančný záväzok je dostatočne krytý so zreteľom na zásady hlavy X nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 a v prípade potreby prispôsobený osobitostiam rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka, a to odchylne od článku 209 ods. 2 písm. d) a h), článku 210 ods. 1, článku 211 ods. 1, 2, 4 a 6, článkov 212, 213 a 214, článku 218 ods. 1 a článku 219 ods. 3 a 6 uvedeného nariadenia. V príslušných prípadoch sa v delegovanom akte stanovenom v ôsmom pododseku tohto odseku určia iné prostriedky krytia, miera tvorby rezerv a potrebné výnimky.
  Komisia nepoužije viac ako 30 % výnosov z obchodovania s kvótami formou aukcie, ktoré boli pridelené inovačnému fondu podľa odseku 8, na tvorbu rezerv v súvislosti s rozdielovými zmluvami a rozdielovými zmluvami v oblasti uhlíka.
  Miera tvorby rezerv nesmie byť nižšia ako 50 % celkového finančného záväzku, ktorý znáša rozpočet Únie v prípade rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka. Pri stanovovaní miery tvorby rezerv Komisia zohľadní prvky, ktoré môžu znížiť finančné riziká pre rozpočet Únie nad rámec rozpočtových prostriedkov dostupných v inovačnom fonde, ako je napríklad prípadné dobrovoľné rozdelenie zodpovednosti s členskými štátmi alebo možný mechanizmus zaistenia zo súkromného sektora. Komisia preskúma mieru tvorby rezerv aspoň každé tri roky od dátumu začatia uplatňovania delegovaného aktu, v ktorom sa po prvýkrát stanoví.
  S cieľom predísť špekulatívnym žiadostiam môže byť prístup k súťažnému ponukovému konaniu podmienený tým, že žiadatelia zaplatia zálohu, ktorá v prípade neplnenia zmluvy prepadne. Takéto prepadnuté zálohy sa použijú pre inovačný fond ako vonkajší pripísaný príjem podľa článku 21 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046. Každý príspevok, ktorý príjemca vyplatí udeľujúcemu orgánu v súlade s podmienkami rozdielových zmlúv alebo rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka, ak je referenčná cena vyššia ako realizačná cena (ďalej len „spätné toky“), sa použije pre inovačný fond ako vonkajší pripísaný príjem podľa článku 21 ods. 5 uvedeného nariadenia.
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 tejto smernice s cieľom doplniť túto smernicu s cieľom stanoviť a spresniť prípadné iné prostriedky krytia a v príslušných prípadoch mieru tvorby rezerv a nevyhnutné dodatočné výnimky z hlavy X nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, ako sa stanovuje vo štvrtom pododseku tohto odseku, a tiež pravidlá fungovania mechanizmu súťažného ponukového konania, najmä v súvislosti s vkladmi a spätnými tokmi.
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom zmeniť piaty pododsek tohto odseku zvýšením limitu 30 % uvedeného v danom pododseku najviac o 20 percentuálnych bodov, ak je to potrebné pre reakciu na dopyt po rozdielových zmluvách a rozdielových zmluvách v oblasti uhlíka, pričom sa zohľadnia skúsenosti z prvých kôl mechanizmu súťažného ponukového konania a potreba nájsť medzi grantmi a takýmito zmluvami primeranú rovnováhu, pokiaľ ide o podporu z inovačného fondu.
  Finančná podpora z inovačného fondu musí byť primeraná cieľom politiky stanoveným v tomto článku a nesmie viesť k neprimeranému narušeniu vnútorného trhu. Na tento účel sa podpora poskytuje len na pokrytie dodatočných nákladov alebo investičných rizík, ktoré investori nemôžu znášať za bežných trhových podmienok.


  8b.   40 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 10 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10 tejto smernice, sa sprístupní na účely Sociálno-klimatického fondu zriadeného podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 (*17). Komisia zabezpečí, aby sa s kvótami určenými pre Sociálno-klimatický fond v roku 2025 obchodovalo formou aukcie v súlade so zásadami a podmienkami uvedenými v článku 10 ods. 4 tejto smernice a v delegovanom akte prijatom v súlade s uvedeným článkom. Príjmy z uvedeného obchodovania predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 a používajú sa v súlade s pravidlami, ktoré sa vzťahujú na Sociálno-klimatický fond.


  (*17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond a mení nariadenie (EÚ) 2021/1060 (Ú. v. EÚ L 130, 16.5.2023, s. 1).“;." |
| --- | --- |

i)

vkladajú sa tieto odseky:

„8a.   V prípade rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka uzavretých po ukončení mechanizmu súťažného ponukového konania sa poskytne primerané krytie rozpočtovými záväzkami vyplývajúcimi z výnosov z obchodovania s kvótami formou aukcie, ktoré sú k dispozícii v inovačnom fonde, a tieto rozpočtové záväzky sa môžu rozdeliť na ročné čiastkové platby počas viacerých rokov. V prípade prvých dvoch kôl mechanizmu súťažného ponukového konania sa krytie finančného záväzku súvisiaceho s rozdielovými zmluvami a rozdielovými zmluvami v oblasti uhlíka v plnej miere zabezpečí rozpočtovými prostriedkami vyplývajúcimi z výnosov z obchodovania s kvótami formou aukcie, ktoré boli pridelené inovačnému fondu podľa odseku 8.

Na základe kvalitatívneho a kvantitatívneho posúdenia finančných rizík vyplývajúcich z vykonávania rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka, ktoré vypracuje Komisia po ukončení prvých dvoch kôl mechanizmu súťažného ponukového konania a neskôr vždy, keď je to potrebné v súlade so zásadou obozretnosti, podľa ktorej aktíva a zisky nesmú byť nadhodnotené a pasíva a straty nesmú byť podhodnotené, sa Komisia môže v súlade so splnomocnením uvedeným v ôsmom pododseku rozhodnúť, že pokryje len časť finančného záväzku súvisiaceho s rozdielovými zmluvami a rozdielovými zmluvami v oblasti uhlíka prostredníctvom prostriedkov uvedených v prvom pododseku a zvyšnú časť pokryje inými prostriedkami. Komisia sa usiluje obmedziť používanie iných prostriedkov krytia.

Ak posúdenie vedie k záveru, že na využitie plného potenciálu rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka sú potrebné iné prostriedky krytia, Komisia sa usiluje o ich vyváženú kombináciu. Odchylne od článku 210 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 Komisia určí rozsah použitia iných prostriedkov krytia podľa delegovaného aktu stanoveného v ôsmom pododseku tohto odseku.

Zostávajúci finančný záväzok je dostatočne krytý so zreteľom na zásady hlavy X nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 a v prípade potreby prispôsobený osobitostiam rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka, a to odchylne od článku 209 ods. 2 písm. d) a h), článku 210 ods. 1, článku 211 ods. 1, 2, 4 a 6, článkov 212, 213 a 214, článku 218 ods. 1 a článku 219 ods. 3 a 6 uvedeného nariadenia. V príslušných prípadoch sa v delegovanom akte stanovenom v ôsmom pododseku tohto odseku určia iné prostriedky krytia, miera tvorby rezerv a potrebné výnimky.

Komisia nepoužije viac ako 30 % výnosov z obchodovania s kvótami formou aukcie, ktoré boli pridelené inovačnému fondu podľa odseku 8, na tvorbu rezerv v súvislosti s rozdielovými zmluvami a rozdielovými zmluvami v oblasti uhlíka.

Miera tvorby rezerv nesmie byť nižšia ako 50 % celkového finančného záväzku, ktorý znáša rozpočet Únie v prípade rozdielových zmlúv a rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka. Pri stanovovaní miery tvorby rezerv Komisia zohľadní prvky, ktoré môžu znížiť finančné riziká pre rozpočet Únie nad rámec rozpočtových prostriedkov dostupných v inovačnom fonde, ako je napríklad prípadné dobrovoľné rozdelenie zodpovednosti s členskými štátmi alebo možný mechanizmus zaistenia zo súkromného sektora. Komisia preskúma mieru tvorby rezerv aspoň každé tri roky od dátumu začatia uplatňovania delegovaného aktu, v ktorom sa po prvýkrát stanoví.

S cieľom predísť špekulatívnym žiadostiam môže byť prístup k súťažnému ponukovému konaniu podmienený tým, že žiadatelia zaplatia zálohu, ktorá v prípade neplnenia zmluvy prepadne. Takéto prepadnuté zálohy sa použijú pre inovačný fond ako vonkajší pripísaný príjem podľa článku 21 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046. Každý príspevok, ktorý príjemca vyplatí udeľujúcemu orgánu v súlade s podmienkami rozdielových zmlúv alebo rozdielových zmlúv v oblasti uhlíka, ak je referenčná cena vyššia ako realizačná cena (ďalej len „spätné toky“), sa použije pre inovačný fond ako vonkajší pripísaný príjem podľa článku 21 ods. 5 uvedeného nariadenia.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 tejto smernice s cieľom doplniť túto smernicu s cieľom stanoviť a spresniť prípadné iné prostriedky krytia a v príslušných prípadoch mieru tvorby rezerv a nevyhnutné dodatočné výnimky z hlavy X nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046, ako sa stanovuje vo štvrtom pododseku tohto odseku, a tiež pravidlá fungovania mechanizmu súťažného ponukového konania, najmä v súvislosti s vkladmi a spätnými tokmi.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom zmeniť piaty pododsek tohto odseku zvýšením limitu 30 % uvedeného v danom pododseku najviac o 20 percentuálnych bodov, ak je to potrebné pre reakciu na dopyt po rozdielových zmluvách a rozdielových zmluvách v oblasti uhlíka, pričom sa zohľadnia skúsenosti z prvých kôl mechanizmu súťažného ponukového konania a potreba nájsť medzi grantmi a takýmito zmluvami primeranú rovnováhu, pokiaľ ide o podporu z inovačného fondu.

Finančná podpora z inovačného fondu musí byť primeraná cieľom politiky stanoveným v tomto článku a nesmie viesť k neprimeranému narušeniu vnútorného trhu. Na tento účel sa podpora poskytuje len na pokrytie dodatočných nákladov alebo investičných rizík, ktoré investori nemôžu znášať za bežných trhových podmienok.

8b.   40 miliónov kvót z množstva, ktoré by sa inak mohlo prideliť bezodplatne podľa tohto článku, a 10 miliónov kvót z množstva, s ktorým by sa inak mohlo obchodovať formou aukcie podľa článku 10 tejto smernice, sa sprístupní na účely Sociálno-klimatického fondu zriadeného podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 (*17). Komisia zabezpečí, aby sa s kvótami určenými pre Sociálno-klimatický fond v roku 2025 obchodovalo formou aukcie v súlade so zásadami a podmienkami uvedenými v článku 10 ods. 4 tejto smernice a v delegovanom akte prijatom v súlade s uvedeným článkom. Príjmy z uvedeného obchodovania predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 a používajú sa v súlade s pravidlami, ktoré sa vzťahujú na Sociálno-klimatický fond.

(*17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond a mení nariadenie (EÚ) 2021/1060 (Ú. v. EÚ L 130, 16.5.2023, s. 1).“;."

*17

| j) | odsek 19 sa nahrádza takto:

  „19.   Zariadeniu, ktoré zastavilo prevádzku, sa nepridelia žiadne bezodplatné kvóty. Zariadenia, ktorým uplynula platnosť povolenia na emisie skleníkových plynov alebo sa im toto povolenie odňalo, a zariadenia, ktorých prevádzkovanie alebo pokračovanie prevádzkovania je technicky nemožné, sa považujú za zariadenia so zastavenou prevádzkou.“
  ; |
| --- | --- |

j)

odsek 19 sa nahrádza takto:

„19.   Zariadeniu, ktoré zastavilo prevádzku, sa nepridelia žiadne bezodplatné kvóty. Zariadenia, ktorým uplynula platnosť povolenia na emisie skleníkových plynov alebo sa im toto povolenie odňalo, a zariadenia, ktorých prevádzkovanie alebo pokračovanie prevádzkovania je technicky nemožné, sa považujú za zariadenia so zastavenou prevádzkou.“

| k) | dopĺňa sa tento odsek:

  „22.   Ak sú potrebné opravy kvót bezodplatne pridelených podľa článku 11 ods. 2, takéto opravy sa vykonajú odpočítaním kvót z množstva kvót vyčlenených v súlade s odsekom 7 tohto článku alebo pripočítaním kvót k tomuto množstvu.“ |
| --- | --- |

k)

dopĺňa sa tento odsek:

„22.   Ak sú potrebné opravy kvót bezodplatne pridelených podľa článku 11 ods. 2, takéto opravy sa vykonajú odpočítaním kvót z množstva kvót vyčlenených v súlade s odsekom 7 tohto článku alebo pripočítaním kvót k tomuto množstvu.“

| 14. | V článku 10b ods. 4 sa dopĺňajú tieto pododseky:

  „V členskom štáte, v ktorom je v priemere v rokoch 2014 až 2018 jeho podiel emisií z diaľkového vykurovania na celkových takýchto emisiách v Únii vydelený podielom HDP uvedeného členského štátu na celkovom HDP Únie vyšší ako päť, sa pridelia dodatočné bezodplatné kvóty vo výške 30 % množstva určeného podľa článku 10a na diaľkové vykurovanie v období rokov 2026 až 2030 za predpokladu, že sa objem investícií zodpovedajúci hodnote týchto dodatočných bezodplatne pridelených kvót investuje do výrazného zníženia emisií do roku 2030 v súlade s plánmi klimatickej neutrality uvedenými v treťom pododseku tohto odseku a že sa dosiahnutie cieľov a čiastkových cieľov uvedených v písmene b) daného pododseku potvrdí overením vykonaným v súlade so štvrtým pododsekom tohto odseku.
  Prevádzkovatelia diaľkového vykurovania vypracujú do 1. mája 2024 plán klimatickej neutrality pre zariadenia, v prípade ktorých žiadajú o dodatočné bezodplatné kvóty v súlade s druhým pododsekom tohto odseku. Uvedený plán musí byť v súlade so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 a musí obsahovať:






  a) | opatrenia a investície na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050 na úrovni zariadení alebo spoločností, a to bez použitia kreditov za kompenzáciu uhlíka; |
| --- | --- | --- |

14.

V článku 10b ods. 4 sa dopĺňajú tieto pododseky:

„V členskom štáte, v ktorom je v priemere v rokoch 2014 až 2018 jeho podiel emisií z diaľkového vykurovania na celkových takýchto emisiách v Únii vydelený podielom HDP uvedeného členského štátu na celkovom HDP Únie vyšší ako päť, sa pridelia dodatočné bezodplatné kvóty vo výške 30 % množstva určeného podľa článku 10a na diaľkové vykurovanie v období rokov 2026 až 2030 za predpokladu, že sa objem investícií zodpovedajúci hodnote týchto dodatočných bezodplatne pridelených kvót investuje do výrazného zníženia emisií do roku 2030 v súlade s plánmi klimatickej neutrality uvedenými v treťom pododseku tohto odseku a že sa dosiahnutie cieľov a čiastkových cieľov uvedených v písmene b) daného pododseku potvrdí overením vykonaným v súlade so štvrtým pododsekom tohto odseku.

Prevádzkovatelia diaľkového vykurovania vypracujú do 1. mája 2024 plán klimatickej neutrality pre zariadenia, v prípade ktorých žiadajú o dodatočné bezodplatné kvóty v súlade s druhým pododsekom tohto odseku. Uvedený plán musí byť v súlade so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveným v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119 a musí obsahovať:

a)

opatrenia a investície na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050 na úrovni zariadení alebo spoločností, a to bez použitia kreditov za kompenzáciu uhlíka;

| b) | predbežné ciele a čiastkové ciele na meranie pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality, ako sa stanovuje v písmene a) tohto pododseku, a to do 31. decembra 2025 a následne do 31. decembra každého piateho roku; |
| --- | --- |

b)

predbežné ciele a čiastkové ciele na meranie pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality, ako sa stanovuje v písmene a) tohto pododseku, a to do 31. decembra 2025 a následne do 31. decembra každého piateho roku;

| c) | odhad vplyvu každého opatrenia a investície uvedených v písmene a) tohto pododseku, pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

c)

odhad vplyvu každého opatrenia a investície uvedených v písmene a) tohto pododseku, pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov.

Dosiahnutie cieľov a čiastkových cieľov uvedených v treťom pododseku písm. b) tohto odseku sa overí za obdobie do 31. decembra 2025 a následne za každé obdobie končiace 31. decembra každého piateho roka v súlade s postupmi overovania a akreditácie stanovenými v článku 15. Bezodplatné kvóty nad rámec toho, čo sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, sa nepridelia, ak nebolo overené dosiahnutie priebežných cieľov a čiastkových cieľov za obdobie do konca roka 2025 alebo za obdobie rokov 2026 až 2030.

Komisia prijme vykonávacie akty s cieľom spresniť minimálny obsah informácií uvedených v treťom pododseku písm. a), b) a c) tohto odseku a formát plánov klimatickej neutrality uvedených v danom pododseku a v článku 10a ods. 1 piatom pododseku. Komisia sa usiluje o synergie s podobnými plánmi, ako je stanovené v práve Únie. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2.“

| 15. | V článku 10c sa odsek 7 nahrádza takto:

  „7.   Členské štáty vyžadujú, aby zariadenia na výrobu elektrickej energie a prevádzkovatelia sietí využívajúci dané kvóty do 28. februára každého roka predložili správu o realizácii svojich vybraných investícií, ktorej súčasťou je aj bilancia bezodplatne prideľovaných kvót a vynaložených investičných nákladov a druhy podporovaných investícií. Členské štáty o tom podávajú správy Komisii a Komisia tieto správy zverejňuje.“ |
| --- | --- |

15.

V článku 10c sa odsek 7 nahrádza takto:

„7.   Členské štáty vyžadujú, aby zariadenia na výrobu elektrickej energie a prevádzkovatelia sietí využívajúci dané kvóty do 28. februára každého roka predložili správu o realizácii svojich vybraných investícií, ktorej súčasťou je aj bilancia bezodplatne prideľovaných kvót a vynaložených investičných nákladov a druhy podporovaných investícií. Členské štáty o tom podávajú správy Komisii a Komisia tieto správy zverejňuje.“

| 16. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 10ca
  Kratšia lehota na prechodné bezodplatné prideľovanie kvót na modernizáciu v odvetví energetiky
  Odchylne od článku 10c môžu dotknuté členské štáty prechodne bezodplatne prideľovať kvóty zariadeniam v súlade s uvedeným článkom len na investície uskutočnené do 31. decembra 2024. Všetky kvóty, ktoré majú dotknuté členské štáty k dispozícii v súlade s článkom 10c na obdobie rokov 2021 až 2030 a ktoré sa nepoužijú na takéto investície, sa v pomere určenom príslušným členským štátom:






  a) | pripočítajú k celkovému množstvu kvót, s ktorými má dotknutý členský štát obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2; alebo |
| --- | --- | --- |

16.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 10ca

Kratšia lehota na prechodné bezodplatné prideľovanie kvót na modernizáciu v odvetví energetiky

Odchylne od článku 10c môžu dotknuté členské štáty prechodne bezodplatne prideľovať kvóty zariadeniam v súlade s uvedeným článkom len na investície uskutočnené do 31. decembra 2024. Všetky kvóty, ktoré majú dotknuté členské štáty k dispozícii v súlade s článkom 10c na obdobie rokov 2021 až 2030 a ktoré sa nepoužijú na takéto investície, sa v pomere určenom príslušným členským štátom:

a)

pripočítajú k celkovému množstvu kvót, s ktorými má dotknutý členský štát obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2; alebo

| b) | sa použijú na podporu investícií v rámci modernizačného fondu uvedeného v článku 10d v súlade s pravidlami uplatniteľnými na príjmy z kvót podľa článku 10d ods. 4. |
| --- | --- |

b)

sa použijú na podporu investícií v rámci modernizačného fondu uvedeného v článku 10d v súlade s pravidlami uplatniteľnými na príjmy z kvót podľa článku 10d ods. 4.

Dotknutý členský štát do 15. mája 2024 oznámi Komisii príslušné množstvá kvót, ktoré sa majú použiť podľa článku 10 ods. 2 prvého pododseku písm. a) a odchylne od článku 10d ods. 4 druhej vety podľa článku 10d.“

| 17. | Článok 10d sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Na obdobie rokov 2021 až 2030 sa zriaďuje fond na podporu investícií navrhovaných prijímajúcimi členskými štátmi vrátane financovania malých investičných projektov zameraných na modernizáciu energetických systémov a zlepšenie energetickej efektívnosti („modernizačný fond“). Modernizačný fond sa financuje prostredníctvom obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle článku 10, pokiaľ ide o prijímajúce členské štáty stanovené v uvedenom článku.
  Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore a v nariadení (EÚ) 2021/1119 a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode. Prijímajúce členské štáty môžu vo vhodných prípadoch využívať zdroje z modernizačného fondu na financovanie investícií zahŕňajúcich susediace pohraničné regióny Únie. Zariadeniam na výrobu energie, v ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora. Príjmy z kvót, na ktoré sa vzťahuje oznámenie podľa odseku 4 tohto článku, sa však môžu použiť na investície týkajúce sa plynných fosílnych palív.
  Okrem toho sa príjmy z kvót uvedených v článku 10 ods. 1 treťom pododseku tejto smernice môžu použiť na investície do plynných fosílnych palív, ak sa činnosť kvalifikuje ako environmentálne udržateľná podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (*18) a je riadne odôvodnená z dôvodov zaistenia energetickej bezpečnosti, a to za predpokladu, že v prípade výroby energie sa s kvótami obchoduje formou aukcie pred 31. decembrom 2027 a v prípade investícií zahŕňajúcich následné využívanie plynu sa s kvótami obchoduje formou aukcie pred 31. decembrom 2028.


  (*18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).“;" |
| --- | --- | --- |

17.

Článok 10d sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Na obdobie rokov 2021 až 2030 sa zriaďuje fond na podporu investícií navrhovaných prijímajúcimi členskými štátmi vrátane financovania malých investičných projektov zameraných na modernizáciu energetických systémov a zlepšenie energetickej efektívnosti („modernizačný fond“). Modernizačný fond sa financuje prostredníctvom obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle článku 10, pokiaľ ide o prijímajúce členské štáty stanovené v uvedenom článku.

Podporované investície musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice, ako aj s cieľmi uvedenými v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore a v nariadení (EÚ) 2021/1119 a s dlhodobými cieľmi vyjadrenými v Parížskej dohode. Prijímajúce členské štáty môžu vo vhodných prípadoch využívať zdroje z modernizačného fondu na financovanie investícií zahŕňajúcich susediace pohraničné regióny Únie. Zariadeniam na výrobu energie, v ktorých sa využívajú fosílne palivá, sa z modernizačného fondu neposkytuje žiadna podpora. Príjmy z kvót, na ktoré sa vzťahuje oznámenie podľa odseku 4 tohto článku, sa však môžu použiť na investície týkajúce sa plynných fosílnych palív.

Okrem toho sa príjmy z kvót uvedených v článku 10 ods. 1 treťom pododseku tejto smernice môžu použiť na investície do plynných fosílnych palív, ak sa činnosť kvalifikuje ako environmentálne udržateľná podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (*18) a je riadne odôvodnená z dôvodov zaistenia energetickej bezpečnosti, a to za predpokladu, že v prípade výroby energie sa s kvótami obchoduje formou aukcie pred 31. decembrom 2027 a v prípade investícií zahŕňajúcich následné využívanie plynu sa s kvótami obchoduje formou aukcie pred 31. decembrom 2028.

(*18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).“;"

*18

| b) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Najmenej 80 % príjmov z kvót uvedených v článku 10 ods. 1 treťom pododseku a z kvót, na ktoré sa vzťahuje oznámenie podľa odseku 4 tohto článku, a aspoň 90 % príjmov z kvót uvedených v článku 10 ods. 1 štvrtom pododseku sa použije na podporu investícií do týchto oblastí:






  a) | výroba a využívanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov vrátane obnoviteľného vodíka; |
| --- | --- | --- |

b)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Najmenej 80 % príjmov z kvót uvedených v článku 10 ods. 1 treťom pododseku a z kvót, na ktoré sa vzťahuje oznámenie podľa odseku 4 tohto článku, a aspoň 90 % príjmov z kvót uvedených v článku 10 ods. 1 štvrtom pododseku sa použije na podporu investícií do týchto oblastí:

a)

výroba a využívanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov vrátane obnoviteľného vodíka;

| b) | vykurovanie a chladenie s využitím elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

b)

vykurovanie a chladenie s využitím elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov;

| c) | zníženie celkovej spotreby energie prostredníctvom energetickej efektívnosti, a to aj v priemysle, doprave, odvetví budov, poľnohospodárstve či odpadovom hospodárstve; |
| --- | --- |

c)

zníženie celkovej spotreby energie prostredníctvom energetickej efektívnosti, a to aj v priemysle, doprave, odvetví budov, poľnohospodárstve či odpadovom hospodárstve;

| d) | uskladňovanie energie a modernizácia energetických sietí vrátane riadenia strany spotreby, potrubí diaľkového vykurovania, sietí na prenos elektrickej energie, zlepšovania prepojení medzi členskými štátmi a infraštruktúry na mobilitu s nulovými emisiami; |
| --- | --- |

d)

uskladňovanie energie a modernizácia energetických sietí vrátane riadenia strany spotreby, potrubí diaľkového vykurovania, sietí na prenos elektrickej energie, zlepšovania prepojení medzi členskými štátmi a infraštruktúry na mobilitu s nulovými emisiami;

| e) | podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby a na účely modernizácie ich vykurovacích systémov; a |
| --- | --- |

e)

podpora pre domácnosti s nízkymi príjmami, a to aj vo vidieckych a odľahlých oblastiach, určená na riešenie problému energetickej chudoby a na účely modernizácie ich vykurovacích systémov; a

| f) | spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch s cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu s občianskou spoločnosťou a so sociálnymi partnermi spôsobom, ktorý je v súlade s príslušnými opatreniami, ktoré členské štáty zahrnuli do svojich plánov spravodlivej transformácie územia, a prispieva k nim, v súlade s článkom 8 ods. 2 prvým pododsekom písm. k) nariadenia (EÚ) 2021/1056, v relevantných prípadoch.“ |
| --- | --- |

f)

spravodlivá transformácia v regiónoch závislých od uhlíka v prijímajúcich členských štátoch s cieľom podporiť uplatnenie zamestnancov na iných pozíciách, ich rekvalifikovanie či zvyšovanie ich kvalifikácie, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy, a to v dialógu s občianskou spoločnosťou a so sociálnymi partnermi spôsobom, ktorý je v súlade s príslušnými opatreniami, ktoré členské štáty zahrnuli do svojich plánov spravodlivej transformácie územia, a prispieva k nim, v súlade s článkom 8 ods. 2 prvým pododsekom písm. k) nariadenia (EÚ) 2021/1056, v relevantných prípadoch.“

| c) | odsek 11 sa nahrádza takto:

  „11.   Investičný výbor každoročne podáva Komisii správu o skúsenostiach s hodnotením investícií, najmä pokiaľ ide o znižovanie emisií a náklady na znižovanie emisií. Komisia do 31. decembra 2024 s ohľadom na zistenia investičného výboru preskúma oblasti pre projekty uvedené v odseku 2 a základ, z ktorého investičný výbor vychádza pri tvorbe svojich odporúčaní.
  Investičný výbor zabezpečí uverejnenie výročnej správy. Komisia poskytne výročnú správu Európskemu parlamentu a Rade.“ |
| --- | --- |

c)

odsek 11 sa nahrádza takto:

„11.   Investičný výbor každoročne podáva Komisii správu o skúsenostiach s hodnotením investícií, najmä pokiaľ ide o znižovanie emisií a náklady na znižovanie emisií. Komisia do 31. decembra 2024 s ohľadom na zistenia investičného výboru preskúma oblasti pre projekty uvedené v odseku 2 a základ, z ktorého investičný výbor vychádza pri tvorbe svojich odporúčaní.

Investičný výbor zabezpečí uverejnenie výročnej správy. Komisia poskytne výročnú správu Európskemu parlamentu a Rade.“

| 18. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 10f
  Zásada „nespôsobovať významnú škodu“
  Od 1. januára 2025 prijímajúce členské štáty a Komisia používajú príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie určenými pre inovačný fond podľa článku 10a ods. 8 tejto smernice a kvótami uvedenými v článku 10 ods. 1 treťom a štvrtom pododseku tejto smernice v súlade s kritériami zásady „nespôsobovať významnú škodu“ stanovenými v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852, ak sa takéto príjmy využívajú na hospodársku činnosť, v prípade ktorej boli podľa článku 10 ods. 3 písm. b) uvedeného nariadenia stanovené technické kritériá preskúmania na určenie toho, či hospodárska činnosť spôsobuje významnú škodu, pokiaľ ide o jeden alebo viacero príslušných environmentálnych cieľov.“ |
| --- | --- |

18.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 10f

Zásada „nespôsobovať významnú škodu“

Od 1. januára 2025 prijímajúce členské štáty a Komisia používajú príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie určenými pre inovačný fond podľa článku 10a ods. 8 tejto smernice a kvótami uvedenými v článku 10 ods. 1 treťom a štvrtom pododseku tejto smernice v súlade s kritériami zásady „nespôsobovať významnú škodu“ stanovenými v článku 17 nariadenia (EÚ) 2020/852, ak sa takéto príjmy využívajú na hospodársku činnosť, v prípade ktorej boli podľa článku 10 ods. 3 písm. b) uvedeného nariadenia stanovené technické kritériá preskúmania na určenie toho, či hospodárska činnosť spôsobuje významnú škodu, pokiaľ ide o jeden alebo viacero príslušných environmentálnych cieľov.“

| 19. | V článku 11 ods. 2 sa dátum „28. februára“ nahrádza dátumom „30. júna“. |
| --- | --- |

19.

V článku 11 ods. 2 sa dátum „28. februára“ nahrádza dátumom „30. júna“.

| 20. | Názov kapitoly IV sa nahrádza takto:

  „Ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na leteckú dopravu, námornú dopravu a stacionárne zariadenia“. |
| --- | --- |

20.

Názov kapitoly IV sa nahrádza takto:

„Ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na leteckú dopravu, námornú dopravu a stacionárne zariadenia“.

| 21. | Článok 12 sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa kvóty vydané príslušným orgánom iného členského štátu uznávali na účely plnenia povinností prevádzkovateľa, prevádzkovateľa lietadla alebo lodnej spoločnosti podľa odseku 3.“
  ; |
| --- | --- | --- |

21.

Článok 12 sa mení takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Členské štáty zabezpečia, aby sa kvóty vydané príslušným orgánom iného členského štátu uznávali na účely plnenia povinností prevádzkovateľa, prevádzkovateľa lietadla alebo lodnej spoločnosti podľa odseku 3.“

| b) | odsek 2a sa vypúšťa; |
| --- | --- |

b)

odsek 2a sa vypúšťa;

| c) | odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Členské štáty, riadiace členské štáty a riadiace orgány vo vzťahu k lodnej spoločnosti zabezpečia, aby do 30. septembra každého roka:






  a) | prevádzkovateľ každého zariadenia odovzdal množstvo kvót, ktoré sa rovná celkovým emisiám z daného zariadenia počas predchádzajúceho kalendárneho roka, ktoré sa overili v súlade s článkom 15; |
| --- | --- | --- |

c)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Členské štáty, riadiace členské štáty a riadiace orgány vo vzťahu k lodnej spoločnosti zabezpečia, aby do 30. septembra každého roka:

a)

prevádzkovateľ každého zariadenia odovzdal množstvo kvót, ktoré sa rovná celkovým emisiám z daného zariadenia počas predchádzajúceho kalendárneho roka, ktoré sa overili v súlade s článkom 15;

| b) | každý prevádzkovateľ lietadla odovzdal množstvo kvót, ktoré sa rovná jeho celkovým emisiám počas predchádzajúceho kalendárneho roka, ktoré sa overili v súlade s článkom 15; |
| --- | --- |

b)

každý prevádzkovateľ lietadla odovzdal množstvo kvót, ktoré sa rovná jeho celkovým emisiám počas predchádzajúceho kalendárneho roka, ktoré sa overili v súlade s článkom 15;

| c) | každá lodná spoločnosť odovzdala množstvo kvót, ktoré sa rovná jej celkovým emisiám počas predchádzajúceho kalendárneho roka, ktoré sa overili v súlade s článkom 3ge. |
| --- | --- |

c)

každá lodná spoločnosť odovzdala množstvo kvót, ktoré sa rovná jej celkovým emisiám počas predchádzajúceho kalendárneho roka, ktoré sa overili v súlade s článkom 3ge.

Členské štáty, riadiace členské štáty a riadiace orgány vo vzťahu k lodnej spoločnosti zabezpečia, aby sa kvóty odovzdané v súlade s prvým pododsekom následne zrušili.“

| d) | za odsek 3 sa vkladajú tieto odseky:

  „3-e.   Odchylne od odseku 3 prvého pododseku písm. c) môžu lodné spoločnosti odovzdať o 5 % menej kvót ako ich overené emisie vypustené do 31. decembra 2030 z lodí ľadovej triedy, za predpokladu, že takéto lode patria do ľadovej triedy IA alebo IA Super alebo ekvivalentnej ľadovej triedy stanovenej na základe odporúčania HELCOM 25/7.
  Ak sa v porovnaní s overenými emisiami odovzdá menej kvót, po stanovení rozdielu medzi overenými emisiami a odovzdanými kvótami za každý rok sa množstvo kvót zodpovedajúce tomuto rozdielu zruší namiesto obchodovania formou aukcie podľa článku 10.


  3-d.   Odchylne od odseku 3 prvého pododseku písm. c) tohto článku a článku 16 Komisia na žiadosť členského štátu prostredníctvom vykonávacieho aktu stanoví, že členské štáty považujú požiadavky stanovené v uvedených ustanoveniach za splnené a neprijmú žiadne opatrenia proti lodným spoločnostiam, pokiaľ ide o emisie vypustené do 31. decembra 2030 z plavieb osobných lodí, ktoré nie sú výletnými loďami, a lodí ro-pax medzi prístavom na ostrove, ktorý podlieha právomoci tohto žiadajúceho členského štátu bez cestného alebo železničného spojenia s pevninou a s počtom obyvateľov menej než 200 000 osôb s trvalým pobytom podľa posledných najlepších dostupných údajov v roku 2022, a prístavom podliehajúcim právomoci toho istého členského štátu a z činností takých lodí v prístave v súvislosti s takými plavbami.
  Komisia uverejní zoznam ostrovov uvedených v prvom pododseku a dotknutých prístavov a tento zoznam pravidelne aktualizuje.


  3-c.   Odchylne od odseku 3 prvého pododseku písm. c) tohto článku a článku 16 Komisia na spoločnú žiadosť dvoch členských štátov, z ktorých jeden nemá žiadnu pozemnú hranicu s iným členským štátom a druhý členský štát je geograficky najbližší k členskému štátu bez takej pozemnej hranice, prostredníctvom vykonávacieho aktu stanoví, že členské štáty považujú požiadavky stanovené v týchto ustanoveniach za splnené a že neprijmú žiadne opatrenia proti lodným spoločnostiam, pokiaľ ide o emisie vypustené do 31. decembra 2030 z plavieb vykonávaných osobnými loďami alebo loďami ro-pax v rámci nadnárodnej zmluvy o službách vo verejnom záujme alebo nadnárodného záväzku vyplývajúceho zo služieb vo verejnom záujme, stanovených v spoločnej žiadosti, ktoré spájajú oba členské štáty, a z činností takých lodí v prístave v súvislosti s takými plavbami.


  3-b.   Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká v súvislosti s emisiami vypustenými do 31. decembra 2030 z plavieb medzi prístavom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a prístavom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte vrátane plavieb medzi prístavmi v najvzdialenejších regiónoch a plavieb medzi prístavmi v najvzdialenejších regiónoch toho istého členského štátu a medzi nimi a z činností takých lodí v prístave v súvislosti s takými plavbami.“
  ; |
| --- | --- |

d)

za odsek 3 sa vkladajú tieto odseky:

„3-e.   Odchylne od odseku 3 prvého pododseku písm. c) môžu lodné spoločnosti odovzdať o 5 % menej kvót ako ich overené emisie vypustené do 31. decembra 2030 z lodí ľadovej triedy, za predpokladu, že takéto lode patria do ľadovej triedy IA alebo IA Super alebo ekvivalentnej ľadovej triedy stanovenej na základe odporúčania HELCOM 25/7.

Ak sa v porovnaní s overenými emisiami odovzdá menej kvót, po stanovení rozdielu medzi overenými emisiami a odovzdanými kvótami za každý rok sa množstvo kvót zodpovedajúce tomuto rozdielu zruší namiesto obchodovania formou aukcie podľa článku 10.

3-d.   Odchylne od odseku 3 prvého pododseku písm. c) tohto článku a článku 16 Komisia na žiadosť členského štátu prostredníctvom vykonávacieho aktu stanoví, že členské štáty považujú požiadavky stanovené v uvedených ustanoveniach za splnené a neprijmú žiadne opatrenia proti lodným spoločnostiam, pokiaľ ide o emisie vypustené do 31. decembra 2030 z plavieb osobných lodí, ktoré nie sú výletnými loďami, a lodí ro-pax medzi prístavom na ostrove, ktorý podlieha právomoci tohto žiadajúceho členského štátu bez cestného alebo železničného spojenia s pevninou a s počtom obyvateľov menej než 200 000 osôb s trvalým pobytom podľa posledných najlepších dostupných údajov v roku 2022, a prístavom podliehajúcim právomoci toho istého členského štátu a z činností takých lodí v prístave v súvislosti s takými plavbami.

Komisia uverejní zoznam ostrovov uvedených v prvom pododseku a dotknutých prístavov a tento zoznam pravidelne aktualizuje.

3-c.   Odchylne od odseku 3 prvého pododseku písm. c) tohto článku a článku 16 Komisia na spoločnú žiadosť dvoch členských štátov, z ktorých jeden nemá žiadnu pozemnú hranicu s iným členským štátom a druhý členský štát je geograficky najbližší k členskému štátu bez takej pozemnej hranice, prostredníctvom vykonávacieho aktu stanoví, že členské štáty považujú požiadavky stanovené v týchto ustanoveniach za splnené a že neprijmú žiadne opatrenia proti lodným spoločnostiam, pokiaľ ide o emisie vypustené do 31. decembra 2030 z plavieb vykonávaných osobnými loďami alebo loďami ro-pax v rámci nadnárodnej zmluvy o službách vo verejnom záujme alebo nadnárodného záväzku vyplývajúceho zo služieb vo verejnom záujme, stanovených v spoločnej žiadosti, ktoré spájajú oba členské štáty, a z činností takých lodí v prístave v súvislosti s takými plavbami.

3-b.   Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká v súvislosti s emisiami vypustenými do 31. decembra 2030 z plavieb medzi prístavom nachádzajúcim sa v najvzdialenejšom regióne členského štátu a prístavom nachádzajúcim sa v tom istom členskom štáte vrátane plavieb medzi prístavmi v najvzdialenejších regiónoch a plavieb medzi prístavmi v najvzdialenejších regiónoch toho istého členského štátu a medzi nimi a z činností takých lodí v prístave v súvislosti s takými plavbami.“

| e) | odsek 3-a sa nahrádza takto:

  „3-a.   Ak je to potrebné a tak dlho, ako to bude potrebné s cieľom chrániť environmentálnu integritu systému EU ETS, sa prevádzkovateľom, prevádzkovateľom lietadiel a lodným spoločnostiam v rámci systému EU ETS zakazuje používanie kvót, ktoré vydáva členský štát, v prípade ktorého prestávajú platiť povinnosti týkajúce sa prevádzkovateľov, prevádzkovateľov lietadiel a lodných spoločností. Delegované akty uvedené v článku 19 ods. 3 určia opatrenia, ktoré sa zavedú v prípadoch uvedených v tomto odseku.“
  ; |
| --- | --- |

e)

odsek 3-a sa nahrádza takto:

„3-a.   Ak je to potrebné a tak dlho, ako to bude potrebné s cieľom chrániť environmentálnu integritu systému EU ETS, sa prevádzkovateľom, prevádzkovateľom lietadiel a lodným spoločnostiam v rámci systému EU ETS zakazuje používanie kvót, ktoré vydáva členský štát, v prípade ktorého prestávajú platiť povinnosti týkajúce sa prevádzkovateľov, prevádzkovateľov lietadiel a lodných spoločností. Delegované akty uvedené v článku 19 ods. 3 určia opatrenia, ktoré sa zavedú v prípadoch uvedených v tomto odseku.“

| f) | vkladá sa tento odsek:

  „3b.   Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká v súvislosti s emisiami skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využívané takým spôsobom, že sa stali trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní vrátane akejkoľvek bežnej činnosti, ku ktorej dochádza po skončení životnosti produktu, neunikali do atmosféry.
  Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu týkajúce sa požiadaviek súvisiacich s posudzovaním, či sa skleníkové plyny stali trvalo chemicky viazané, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku.“
  ; |
| --- | --- |

f)

vkladá sa tento odsek:

„3b.   Povinnosť odovzdať kvóty nevzniká v súvislosti s emisiami skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využívané takým spôsobom, že sa stali trvalo chemicky viazané v produkte tak, aby pri jeho bežnom používaní vrátane akejkoľvek bežnej činnosti, ku ktorej dochádza po skončení životnosti produktu, neunikali do atmosféry.

Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť túto smernicu týkajúce sa požiadaviek súvisiacich s posudzovaním, či sa skleníkové plyny stali trvalo chemicky viazané, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku.“

| g) | odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   Členské štáty vykonajú potrebné kroky, aby sa kvóty zrušili, kedykoľvek o to požiada ich držiteľ. V prípade uzavretia výrobnej kapacity elektrickej energie na ich území v dôsledku dodatočných vnútroštátnych opatrení môžu členské štáty, a dôrazne sa k tomu nabádajú, zrušiť kvóty z celkového množstva kvót, s ktorými majú obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2, až do sumy zodpovedajúcej priemerným overeným emisiám dotknutého zariadenia v období piatich rokov pred uzavretím. Dotknutý členský štát informuje Komisiu o takomto plánovanom zrušení alebo dôvodoch nezrušenia v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4.“ |
| --- | --- |

g)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Členské štáty vykonajú potrebné kroky, aby sa kvóty zrušili, kedykoľvek o to požiada ich držiteľ. V prípade uzavretia výrobnej kapacity elektrickej energie na ich území v dôsledku dodatočných vnútroštátnych opatrení môžu členské štáty, a dôrazne sa k tomu nabádajú, zrušiť kvóty z celkového množstva kvót, s ktorými majú obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2, až do sumy zodpovedajúcej priemerným overeným emisiám dotknutého zariadenia v období piatich rokov pred uzavretím. Dotknutý členský štát informuje Komisiu o takomto plánovanom zrušení alebo dôvodoch nezrušenia v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4.“

| 22. | V článku 14 ods. 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:

  „Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa podrobných postupov na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách a v príslušných prípadoch aj údajov o činnostiach uvedených v prílohe I k tejto smernici a vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, na trasách, v prípade ktorých sa emisie nahlasujú v rámci tejto smernice, pričom uvedené vykonávacie akty vychádzajú zo zásad monitorovania a podávania správ stanovených v prílohe IV k tejto smernici a požiadaviek stanovených v odsekoch 2 a 5 tohto článku. V uvedených vykonávacích aktoch sa v požiadavkách na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách a ich vplyvoch vrátane vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, stanoví aj potenciál globálneho otepľovania jednotlivých skleníkových plynov a zohľadnia sa aktuálne vedecké poznatky o vplyvoch emisií z leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2. V uvedených vykonávacích aktoch sa stanoví uplatňovanie kritérií týkajúcich sa udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov v záujme využívania biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, a to s akýmikoľvek úpravami potrebnými na ich uplatňovanie podľa tejto smernice, s cieľom dosiahnuť v prípade takejto biomasy nulové emisie. Spresňuje sa v nich spôsob, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácie zdrojov s nulovými emisiami a zdrojov, ktoré sa nevyznačujú nulovými emisiami. Takisto sa v nich spresňuje spôsob, ako treba započítavať emisie z obnoviteľných palív iného ako biologického pôvodu a z recyklovaných uhlíkových palív, pričom sa zabezpečí, aby sa takéto emisie započítavali a aby sa zabránilo ich dvojitému započítaniu.“ |
| --- | --- |

22.

V článku 14 ods. 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa podrobných postupov na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách a v príslušných prípadoch aj údajov o činnostiach uvedených v prílohe I k tejto smernici a vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, na trasách, v prípade ktorých sa emisie nahlasujú v rámci tejto smernice, pričom uvedené vykonávacie akty vychádzajú zo zásad monitorovania a podávania správ stanovených v prílohe IV k tejto smernici a požiadaviek stanovených v odsekoch 2 a 5 tohto článku. V uvedených vykonávacích aktoch sa v požiadavkách na monitorovanie emisií a podávanie správ o emisiách a ich vplyvoch vrátane vplyvov leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2, stanoví aj potenciál globálneho otepľovania jednotlivých skleníkových plynov a zohľadnia sa aktuálne vedecké poznatky o vplyvoch emisií z leteckej dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2. V uvedených vykonávacích aktoch sa stanoví uplatňovanie kritérií týkajúcich sa udržateľnosti a úspor emisií skleníkových plynov v záujme využívania biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, a to s akýmikoľvek úpravami potrebnými na ich uplatňovanie podľa tejto smernice, s cieľom dosiahnuť v prípade takejto biomasy nulové emisie. Spresňuje sa v nich spôsob, ako treba započítavať ukladanie emisií v prípade kombinácie zdrojov s nulovými emisiami a zdrojov, ktoré sa nevyznačujú nulovými emisiami. Takisto sa v nich spresňuje spôsob, ako treba započítavať emisie z obnoviteľných palív iného ako biologického pôvodu a z recyklovaných uhlíkových palív, pričom sa zabezpečí, aby sa takéto emisie započítavali a aby sa zabránilo ich dvojitému započítaniu.“

2

2

2

| 23. | Článok 16 sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Členské štáty zabezpečia zverejnenie mien prevádzkovateľov, prevádzkovateľov lietadiel a lodných spoločností, ktoré porušujú požiadavky týkajúce sa odovzdávania dostatočného množstva kvót podľa tejto smernice.“
  ; |
| --- | --- | --- |

23.

Článok 16 sa mení takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Členské štáty zabezpečia zverejnenie mien prevádzkovateľov, prevádzkovateľov lietadiel a lodných spoločností, ktoré porušujú požiadavky týkajúce sa odovzdávania dostatočného množstva kvót podľa tejto smernice.“

| b) | v odseku 3 sa dátum „30. apríla“ nahrádza dátumom „30. septembra“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa dátum „30. apríla“ nahrádza dátumom „30. septembra“;

| c) | vkladá sa tento odsek:

  „3a.   Pokuty stanovené v odseku 3 sa uplatňujú aj v prípade lodných spoločností.“
  ; |
| --- | --- |

c)

vkladá sa tento odsek:

„3a.   Pokuty stanovené v odseku 3 sa uplatňujú aj v prípade lodných spoločností.“

| d) | vkladá sa tento odsek:

  „11a.   V prípade lodnej spoločnosti, ktorá nesplnila povinnosti týkajúce sa odovzdávania kvót počas dvoch alebo viacerých po sebe nasledujúcich období nahlasovania, a ak sa súlad nepodarilo zabezpečiť inými donucovacími opatreniami, môže príslušný orgán členského štátu, v ktorom sa nachádza prístav vstupu, po tom, ako dotknutej lodnej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, vydať rozhodnutie o vyhostení, ktoré sa oznámi Komisii, Európskej námornej bezpečnostnej agentúre (ďalej len „EMSA“), ostatným členským štátom a dotknutému vlajkovému štátu. V dôsledku vydania takéhoto rozhodnutia o vyhostení každý členský štát s výnimkou členského štátu, pod ktorého vlajkou sa daná loď plaví, odmietne lodiam, za ktoré nesie zodpovednosť dotknutá lodná spoločnosť, vstup do všetkých svojich prístavov, kým si lodná spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa odovzdania kvót v súlade s článkom 12. Ak sa loď plaví pod vlajkou členského štátu a vpláva do jedného z jeho prístavov alebo sa zistí, že sa nachádza v takomto prístave, dotknutý členský štát po tom, ako dotknutej lodnej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, zadrží uvedenú loď dovtedy, kým si lodná spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa odovzdania kvót.
  Ak sa loď lodnej spoločnosti uvedenej v prvom pododseku nachádza v jednom z prístavov členského štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví, dotknutý členský štát môže po tom, ako dotknutej lodnej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, vydať príkaz vlajkového štátu na zadržanie lode dovtedy, kým si lodná spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa odovzdania kvót. Informuje o tom Komisiu, agentúru EMSA a ostatné členské štáty. V dôsledku vydania takéhoto príkazu vlajkového štátu na zadržanie lode prijme každý členský štát rovnaké opatrenia, aké sa vyžadujú, aby boli prijaté po vydaní rozhodnutia o vyhostení v súlade s prvým pododsekom druhou vetou.
  Týmto odsekom nie sú dotknuté medzinárodné námorné predpisy uplatniteľné na lode v stave núdze.“ |
| --- | --- |

d)

vkladá sa tento odsek:

„11a.   V prípade lodnej spoločnosti, ktorá nesplnila povinnosti týkajúce sa odovzdávania kvót počas dvoch alebo viacerých po sebe nasledujúcich období nahlasovania, a ak sa súlad nepodarilo zabezpečiť inými donucovacími opatreniami, môže príslušný orgán členského štátu, v ktorom sa nachádza prístav vstupu, po tom, ako dotknutej lodnej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, vydať rozhodnutie o vyhostení, ktoré sa oznámi Komisii, Európskej námornej bezpečnostnej agentúre (ďalej len „EMSA“), ostatným členským štátom a dotknutému vlajkovému štátu. V dôsledku vydania takéhoto rozhodnutia o vyhostení každý členský štát s výnimkou členského štátu, pod ktorého vlajkou sa daná loď plaví, odmietne lodiam, za ktoré nesie zodpovednosť dotknutá lodná spoločnosť, vstup do všetkých svojich prístavov, kým si lodná spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa odovzdania kvót v súlade s článkom 12. Ak sa loď plaví pod vlajkou členského štátu a vpláva do jedného z jeho prístavov alebo sa zistí, že sa nachádza v takomto prístave, dotknutý členský štát po tom, ako dotknutej lodnej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, zadrží uvedenú loď dovtedy, kým si lodná spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa odovzdania kvót.

Ak sa loď lodnej spoločnosti uvedenej v prvom pododseku nachádza v jednom z prístavov členského štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví, dotknutý členský štát môže po tom, ako dotknutej lodnej spoločnosti umožní predložiť pripomienky, vydať príkaz vlajkového štátu na zadržanie lode dovtedy, kým si lodná spoločnosť nesplní svoje povinnosti týkajúce sa odovzdania kvót. Informuje o tom Komisiu, agentúru EMSA a ostatné členské štáty. V dôsledku vydania takéhoto príkazu vlajkového štátu na zadržanie lode prijme každý členský štát rovnaké opatrenia, aké sa vyžadujú, aby boli prijaté po vydaní rozhodnutia o vyhostení v súlade s prvým pododsekom druhou vetou.

Týmto odsekom nie sú dotknuté medzinárodné námorné predpisy uplatniteľné na lode v stave núdze.“

| 24. | Článok 18b sa nahrádza takto:

  „Článok 18b
  Pomoc Komisie, agentúry EMSA a iných príslušných organizácií

  1.   Komisia, riadiaci členský štát a riadiace orgány vo vzťahu k lodnej spoločnosti môžu na účely vykonávania svojich povinností podľa článku 3c ods. 4 a článkov 3g, 3gd, 3ge, 3gf, 3gg a 18a požiadať o pomoc Európsku námornú bezpečnostnú agentúru alebo inú príslušnú organizáciu a na daný účel môžu s týmito organizáciami uzavrieť akékoľvek náležité dohody.


  2.   Komisia sa s pomocou agentúry EMSA usiluje pripraviť vhodné nástroje a usmernenia na uľahčenie a koordináciu overovania a presadzovania práva v súvislosti s uplatňovaním tejto smernice na námornú dopravu. Takéto usmernenia a nástroje sa v rámci možností sprístupnia členským štátom a overovateľom na účely výmeny informácií a s cieľom lepšie zabezpečiť dôsledné presadzovanie vnútroštátnych opatrení, ktorými sa transponuje táto smernica.“ |
| --- | --- |

24.

Článok 18b sa nahrádza takto:

„Článok 18b

Pomoc Komisie, agentúry EMSA a iných príslušných organizácií

1.   Komisia, riadiaci členský štát a riadiace orgány vo vzťahu k lodnej spoločnosti môžu na účely vykonávania svojich povinností podľa článku 3c ods. 4 a článkov 3g, 3gd, 3ge, 3gf, 3gg a 18a požiadať o pomoc Európsku námornú bezpečnostnú agentúru alebo inú príslušnú organizáciu a na daný účel môžu s týmito organizáciami uzavrieť akékoľvek náležité dohody.

2.   Komisia sa s pomocou agentúry EMSA usiluje pripraviť vhodné nástroje a usmernenia na uľahčenie a koordináciu overovania a presadzovania práva v súvislosti s uplatňovaním tejto smernice na námornú dopravu. Takéto usmernenia a nástroje sa v rámci možností sprístupnia členským štátom a overovateľom na účely výmeny informácií a s cieľom lepšie zabezpečiť dôsledné presadzovanie vnútroštátnych opatrení, ktorými sa transponuje táto smernica.“

| 25. | Článok 23 sa mení takto:






  a) | odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

  „2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 3c ods. 6, článku 3d ods. 3, článku 10 ods. 4, článku 10a ods. 1, 8 a 8a, článku 10b ods. 5, článku 12 ods. 3b, článku 19 ods. 3, článku 22, článku 24 ods. 3, článku 24a ods. 1, článku 25a ods. 1, článku 28c a článku 30j ods. 1 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 8. apríla 2018.


  3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 3c ods. 6, článku 3d ods. 3, článku 10 ods. 4, článku 10a ods. 1, 8 a 8a, článku 10b ods. 5, článku 12 ods. 3b, článku 19 ods. 3, článku 22, článku 24 ods. 3, článku 24a ods. 1, článku 25a ods. 1, článku 28c a článku 30j ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“
  ; |
| --- | --- | --- |

25.

Článok 23 sa mení takto:

a)

odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

„2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 3c ods. 6, článku 3d ods. 3, článku 10 ods. 4, článku 10a ods. 1, 8 a 8a, článku 10b ods. 5, článku 12 ods. 3b, článku 19 ods. 3, článku 22, článku 24 ods. 3, článku 24a ods. 1, článku 25a ods. 1, článku 28c a článku 30j ods. 1 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 8. apríla 2018.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 3c ods. 6, článku 3d ods. 3, článku 10 ods. 4, článku 10a ods. 1, 8 a 8a, článku 10b ods. 5, článku 12 ods. 3b, článku 19 ods. 3, článku 22, článku 24 ods. 3, článku 24a ods. 1, článku 25a ods. 1, článku 28c a článku 30j ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“

| b) | odsek 6 sa nahrádza takto:

  „6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 3c ods. 6, článku 3d ods. 3, článku 10 ods. 4, článku 10a ods. 1, 8 alebo 8a, článku 10b ods. 5, článku 12 ods. 3b, článku 19 ods. 3, článku 22, článku 24 ods. 3, článku 24a ods. 1, článku 25a ods. 1, článku 28c alebo článku 30j ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“ |
| --- | --- |

b)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 3c ods. 6, článku 3d ods. 3, článku 10 ods. 4, článku 10a ods. 1, 8 alebo 8a, článku 10b ods. 5, článku 12 ods. 3b, článku 19 ods. 3, článku 22, článku 24 ods. 3, článku 24a ods. 1, článku 25a ods. 1, článku 28c alebo článku 30j ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“

| 26. | Článok 29 sa nahrádza takto:

  „Článok 29
  Podávanie správy s cieľom zabezpečiť lepšie fungovanie trhu s CO2

  Ak pravidelné správy o trhu s uhlíkom uvedené v článku 10 ods. 5 a 6 obsahujú dôkazy, že trh s uhlíkom riadne nefunguje, Komisia do troch mesiacov predloží správu Európskemu parlamentu a Rade. K správe môžu byť v prípade potreby pripojené legislatívne návrhy zamerané na zvýšenie transparentnosti a integrity trhu s uhlíkom vrátane súvisiacich trhov s derivátmi a zaoberajúce sa nápravnými opatreniami na zlepšenie jeho fungovania, ako aj na posilnenie prevencie a odhaľovania činností zneužívania trhu.“ |
| --- | --- |

26.

Článok 29 sa nahrádza takto:

„Článok 29

Podávanie správy s cieľom zabezpečiť lepšie fungovanie trhu s CO2

Ak pravidelné správy o trhu s uhlíkom uvedené v článku 10 ods. 5 a 6 obsahujú dôkazy, že trh s uhlíkom riadne nefunguje, Komisia do troch mesiacov predloží správu Európskemu parlamentu a Rade. K správe môžu byť v prípade potreby pripojené legislatívne návrhy zamerané na zvýšenie transparentnosti a integrity trhu s uhlíkom vrátane súvisiacich trhov s derivátmi a zaoberajúce sa nápravnými opatreniami na zlepšenie jeho fungovania, ako aj na posilnenie prevencie a odhaľovania činností zneužívania trhu.“

| 27. | Článok 29a sa nahrádza takto:

  „Článok 29a
  Opatrenia v prípade nadmerného kolísania cien

  1.   Ak je priemerná cena kvót za šesť predchádzajúcich kalendárnych mesiacov vyššia ako 2,4-násobok priemernej ceny kvót za referenčné obdobie predchádzajúcich dvoch rokov, uvoľní sa 75 miliónov kvót z trhovej stabilizačnej rezervy v súlade s článkom 1 ods. 7 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814.
  Cena kvót uvedená v prvom pododseku tohto odseku je cena aukcií, ktoré sa v prípade kvót, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II a III, uskutočňujú v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4.
  Referenčným obdobím predchádzajúcich dvoch rokov uvedeným v prvom pododseku je dvojročné obdobie, ktoré sa končí pred prvým mesiacom obdobia šiestich kalendárnych mesiacov uvedeného v danom pododseku.
  Ak je podmienka uvedená v prvom pododseku tohto odseku splnená a odsek 2 sa neuplatňuje, Komisia na tento účel uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie oznámenie, v ktorom uvedie dátum, ku ktorému bola podmienka splnená.
  Komisia uverejní počas prvých troch pracovných dní každého mesiaca priemernú cenu kvót za predchádzajúcich šesť kalendárnych mesiacov a priemernú cenu kvót za referenčné obdobie predchádzajúcich dvoch rokov. Ak podmienka uvedená v prvom pododseku nie je splnená, Komisia uverejní aj úroveň, ktorú by mala priemerná cena kvót dosiahnuť v nasledujúcom mesiaci, aby sa splnila podmienka stanovená v uvedenom pododseku.


  2.   Ak bola splnená podmienka na uvoľnenie kvót z trhovej stabilizačnej rezervy podľa odseku 1, podmienka uvedená v danom odseku sa považuje za opäť splnenú najskôr po dvanástich mesiacoch od skončenia predchádzajúceho uvoľnenia.


  3.   Podrobné opatrenia na uplatňovanie opatrení uvedených v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa stanovia v delegovaných aktoch uvedených v článku 10 ods. 4.“ |
| --- | --- |

27.

Článok 29a sa nahrádza takto:

„Článok 29a

Opatrenia v prípade nadmerného kolísania cien

1.   Ak je priemerná cena kvót za šesť predchádzajúcich kalendárnych mesiacov vyššia ako 2,4-násobok priemernej ceny kvót za referenčné obdobie predchádzajúcich dvoch rokov, uvoľní sa 75 miliónov kvót z trhovej stabilizačnej rezervy v súlade s článkom 1 ods. 7 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814.

Cena kvót uvedená v prvom pododseku tohto odseku je cena aukcií, ktoré sa v prípade kvót, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II a III, uskutočňujú v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4.

Referenčným obdobím predchádzajúcich dvoch rokov uvedeným v prvom pododseku je dvojročné obdobie, ktoré sa končí pred prvým mesiacom obdobia šiestich kalendárnych mesiacov uvedeného v danom pododseku.

Ak je podmienka uvedená v prvom pododseku tohto odseku splnená a odsek 2 sa neuplatňuje, Komisia na tento účel uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie oznámenie, v ktorom uvedie dátum, ku ktorému bola podmienka splnená.

Komisia uverejní počas prvých troch pracovných dní každého mesiaca priemernú cenu kvót za predchádzajúcich šesť kalendárnych mesiacov a priemernú cenu kvót za referenčné obdobie predchádzajúcich dvoch rokov. Ak podmienka uvedená v prvom pododseku nie je splnená, Komisia uverejní aj úroveň, ktorú by mala priemerná cena kvót dosiahnuť v nasledujúcom mesiaci, aby sa splnila podmienka stanovená v uvedenom pododseku.

2.   Ak bola splnená podmienka na uvoľnenie kvót z trhovej stabilizačnej rezervy podľa odseku 1, podmienka uvedená v danom odseku sa považuje za opäť splnenú najskôr po dvanástich mesiacoch od skončenia predchádzajúceho uvoľnenia.

3.   Podrobné opatrenia na uplatňovanie opatrení uvedených v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa stanovia v delegovaných aktoch uvedených v článku 10 ods. 4.“

| 28. | Článok 30 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Táto smernica sa preskúma z hľadiska medzinárodného vývoja a úsilia vynaloženého na dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody a všetkých príslušných záväzkov vyplývajúcich z konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy.“
  ; |
| --- | --- | --- |

28.

Článok 30 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Táto smernica sa preskúma z hľadiska medzinárodného vývoja a úsilia vynaloženého na dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody a všetkých príslušných záväzkov vyplývajúcich z konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy.“

| b) | odsek 2 sa nahrádza takto:

  „2.   Opatrenia na podporu určitých energeticky náročných priemyselných odvetví, ktoré môžu byť vystavené úniku uhlíka, ako sa uvádza v článkoch 10a a 10b tejto smernice, sa preskúmavajú aj z hľadiska opatrení politiky v oblasti klímy v iných významných ekonomikách. V tejto súvislosti Komisia tiež zváži, či by sa opatrenia súvisiace s kompenzáciou nepriamych nákladov mali ďalej harmonizovať. Opatrenia uplatniteľné na odvetvia, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, sa preskúmavajú z hľadiska uplatňovania nariadenia (EÚ) 2023/956. Komisia do 1. januára 2028 a potom každé dva roky v rámci svojich správ Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 30 ods. 6 uvedeného nariadenia posúdi vplyv mechanizmu CBAM na riziko úniku uhlíka, a to aj vo vzťahu k vývozu.
  V správe sa posúdi potreba prijatia dodatočných opatrení vrátane legislatívnych opatrení s cieľom riešiť riziká úniku uhlíka. K správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh.“
  ; |
| --- | --- |

b)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Opatrenia na podporu určitých energeticky náročných priemyselných odvetví, ktoré môžu byť vystavené úniku uhlíka, ako sa uvádza v článkoch 10a a 10b tejto smernice, sa preskúmavajú aj z hľadiska opatrení politiky v oblasti klímy v iných významných ekonomikách. V tejto súvislosti Komisia tiež zváži, či by sa opatrenia súvisiace s kompenzáciou nepriamych nákladov mali ďalej harmonizovať. Opatrenia uplatniteľné na odvetvia, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM, sa preskúmavajú z hľadiska uplatňovania nariadenia (EÚ) 2023/956. Komisia do 1. januára 2028 a potom každé dva roky v rámci svojich správ Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 30 ods. 6 uvedeného nariadenia posúdi vplyv mechanizmu CBAM na riziko úniku uhlíka, a to aj vo vzťahu k vývozu.

V správe sa posúdi potreba prijatia dodatočných opatrení vrátane legislatívnych opatrení s cieľom riešiť riziká úniku uhlíka. K správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh.“

| c) | odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Komisia podá Európskemu parlamentu a Rade v kontexte každého globálneho hodnotenia, ktoré sa dohodlo v rámci Parížskej dohody, správu, najmä pokiaľ ide o potrebu ďalších politík a opatrení Únie na účely potrebného zníženia emisií skleníkových plynov zo strany Únie a jej členských štátov, okrem iného aj v súvislosti s lineárnym koeficientom uvedeným v článku 9 tejto smernice. Komisia môže v prípade potreby predložiť Európskemu parlamentu a Rade legislatívne návrhy na zmenu tejto smernice, najmä v záujme zabezpečiť súlad s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ktorý je stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, a s cieľmi Únie v oblasti klímy, ktoré sú stanovené v článku 4 uvedeného nariadenia. Komisia pri predkladaní svojich legislatívnych návrhov na tento účel okrem iného zváži plánovaný orientačný rozpočet Únie na emisie skleníkových plynov na obdobie rokov 2030 až 2050, ako sa uvádza v článku 4 ods. 4 uvedeného nariadenia.“
  ; |
| --- | --- |

c)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Komisia podá Európskemu parlamentu a Rade v kontexte každého globálneho hodnotenia, ktoré sa dohodlo v rámci Parížskej dohody, správu, najmä pokiaľ ide o potrebu ďalších politík a opatrení Únie na účely potrebného zníženia emisií skleníkových plynov zo strany Únie a jej členských štátov, okrem iného aj v súvislosti s lineárnym koeficientom uvedeným v článku 9 tejto smernice. Komisia môže v prípade potreby predložiť Európskemu parlamentu a Rade legislatívne návrhy na zmenu tejto smernice, najmä v záujme zabezpečiť súlad s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ktorý je stanovený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1119, a s cieľmi Únie v oblasti klímy, ktoré sú stanovené v článku 4 uvedeného nariadenia. Komisia pri predkladaní svojich legislatívnych návrhov na tento účel okrem iného zváži plánovaný orientačný rozpočet Únie na emisie skleníkových plynov na obdobie rokov 2030 až 2050, ako sa uvádza v článku 4 ods. 4 uvedeného nariadenia.“

| d) | dopĺňajú sa tieto odseky:

  „5.   Komisia do 31. júla 2026 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o týchto záležitostiach, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívny návrh a posúdenie vplyvu:






  a) | ako by sa mohli započítavať záporné emisie pochádzajúce zo skleníkových plynov, ktoré sa odstraňujú z atmosféry a bezpečne a trvalo uskladňujú, a ako by sa mohli uvedené záporné emisie zahrnúť do obchodovania s emisiami, ak je to vhodné, čo by malo zahŕňať jasný rozsah pôsobnosti a prísne kritériá takéhoto zahrnutia a záruky na zabezpečenie toho, aby sa takýmito záchytmi nekompenzovalo potrebné zníženie emisií v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119; |
| --- | --- | --- |

d)

dopĺňajú sa tieto odseky:

„5.   Komisia do 31. júla 2026 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o týchto záležitostiach, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívny návrh a posúdenie vplyvu:

a)

ako by sa mohli započítavať záporné emisie pochádzajúce zo skleníkových plynov, ktoré sa odstraňujú z atmosféry a bezpečne a trvalo uskladňujú, a ako by sa mohli uvedené záporné emisie zahrnúť do obchodovania s emisiami, ak je to vhodné, čo by malo zahŕňať jasný rozsah pôsobnosti a prísne kritériá takéhoto zahrnutia a záruky na zabezpečenie toho, aby sa takýmito záchytmi nekompenzovalo potrebné zníženie emisií v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119;

| b) | uskutočniteľnosť zníženia prahových hodnôt celkového menovitého tepelného príkonu 20 MW pre činnosti uvedené v prílohe I od roku 2031; |
| --- | --- |

b)

uskutočniteľnosť zníženia prahových hodnôt celkového menovitého tepelného príkonu 20 MW pre činnosti uvedené v prílohe I od roku 2031;

| c) | či sa účinne započítavajú všetky emisie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a či sa účinne predchádza dvojitému započítaniu; posúdi sa najmä započítavanie emisií skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využité v produkte iným spôsobom, ako sa uvádza v článku 12 ods. 3b. |
| --- | --- |

c)

či sa účinne započítavajú všetky emisie skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a či sa účinne predchádza dvojitému započítaniu; posúdi sa najmä započítavanie emisií skleníkových plynov, ktoré sa považujú za zachytené a využité v produkte iným spôsobom, ako sa uvádza v článku 12 ods. 3b.

6.   Pri preskúmaní tejto smernice v súlade s odsekmi 1, 2 a 3 tohto článku Komisia analyzuje, ako možno vytvoriť prepojenia medzi systémom EU ETS a inými trhmi s uhlíkom bez toho, aby to bránilo dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality a cieľov Únie v oblasti klímy stanovených v nariadení (EÚ) 2021/1119.

7.   Komisia do 31. júla 2026 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi uskutočniteľnosť začlenenia spaľovní komunálneho odpadu do systému EU ETS, a to aj s cieľom ich začlenenia od roku 2028 a s posúdením potenciálnej potreby možnosti, aby členský štát mohol rozhodnúť o neuplatňovaní do 31. decembra 2030. V tejto súvislosti Komisia zohľadní význam všetkých odvetví, ktoré prispievajú k znižovaniu emisií, a potenciálny odklon odpadu smerom k zneškodňovaniu skládkovaním v Únii a vývozu odpadu do tretích krajín. Komisia okrem toho zohľadní príslušné kritériá, ako sú účinky na vnútorný trh, možné narušenia hospodárskej súťaže, environmentálna integrita, zosúladenie s cieľmi smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (*19) a spoľahlivosť a presnosť, pokiaľ ide o monitorovanie a výpočet emisií. Komisia v prípade potreby a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedenej smernice, pripojí k uvedenej správe legislatívny návrh s cieľom uplatňovať ustanovenia tejto kapitoly na povolenia na emisie skleníkových plynov a prideľovanie a vydávanie dodatočných kvót, pokiaľ ide o spaľovne komunálneho odpadu, a zabrániť možnému odklonu odpadu.

V správe uvedenej v prvom pododseku Komisia posúdi aj možnosť zahrnúť do systému EU ETS ďalšie procesy nakladania s odpadom, najmä skládky, ktoré vytvárajú emisie metánu a oxidu dusného v Únii. Komisia môže v prípade potreby k tejto správe pripojiť aj legislatívny návrh na zahrnutie takýchto iných procesov nakladania s odpadom do systému EU ETS.

(*19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).“
  "

*19

| 29. | Za článok 30 sa vkladá táto kapitola:

  „Kapitola IVa
  Systém obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia

  Článok 30a
  Rozsah pôsobnosti
  Ustanovenia tejto kapitoly sa vzťahujú na emisie, povolenia na emisie skleníkových plynov, vydávanie a odovzdávanie kvót, ako aj na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe III. Táto kapitola sa nevzťahuje na žiadne emisie, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II a III.


  Článok 30b
  Povolenia na emisie skleníkových plynov

  1.   Členské štáty zabezpečia, aby žiadny regulovaný subjekt od 1. januára 2025 nevykonával činnosť uvedenú v prílohe III, ak tento regulovaný subjekt nie je držiteľom povolenia vydaného príslušným orgánom v súlade s odsekmi 2 a 3 tohto článku.


  2.   Žiadosť o povolenie na emisie skleníkových plynov podľa tejto kapitoly, ktorú regulovaný subjekt predložil príslušnému orgánu podľa odseku 1 tohto článku, musí obsahovať aspoň opis:






  a) | regulovaného subjektu; |
| --- | --- | --- |

29.

Za článok 30 sa vkladá táto kapitola:

„Kapitola IVa

Systém obchodovania s emisiami pre odvetvie budov, odvetvie cestnej dopravy a ďalšie odvetvia

Článok 30a

Rozsah pôsobnosti

Ustanovenia tejto kapitoly sa vzťahujú na emisie, povolenia na emisie skleníkových plynov, vydávanie a odovzdávanie kvót, ako aj na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe III. Táto kapitola sa nevzťahuje na žiadne emisie, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II a III.

Článok 30b

Povolenia na emisie skleníkových plynov

1.   Členské štáty zabezpečia, aby žiadny regulovaný subjekt od 1. januára 2025 nevykonával činnosť uvedenú v prílohe III, ak tento regulovaný subjekt nie je držiteľom povolenia vydaného príslušným orgánom v súlade s odsekmi 2 a 3 tohto článku.

2.   Žiadosť o povolenie na emisie skleníkových plynov podľa tejto kapitoly, ktorú regulovaný subjekt predložil príslušnému orgánu podľa odseku 1 tohto článku, musí obsahovať aspoň opis:

a)

regulovaného subjektu;

| b) | druhov palív, ktoré daný subjekt uvádza do daňového voľného obehu a ktoré sa využívajú na účely spaľovania v odvetviach uvedených v prílohe III, ako aj opis prostriedkov, ktoré tento subjekt využíva pri uvádzaní daných palív do daňového voľného obehu; |
| --- | --- |

b)

druhov palív, ktoré daný subjekt uvádza do daňového voľného obehu a ktoré sa využívajú na účely spaľovania v odvetviach uvedených v prílohe III, ako aj opis prostriedkov, ktoré tento subjekt využíva pri uvádzaní daných palív do daňového voľného obehu;

| c) | konečného použitia alebo konečných použití palív uvedených do daňového voľného obehu v prípade činnosti uvedenej v prílohe III; |
| --- | --- |

c)

konečného použitia alebo konečných použití palív uvedených do daňového voľného obehu v prípade činnosti uvedenej v prílohe III;

| d) | opatrení plánovaných na účely monitorovania a nahlasovania emisií v súlade s vykonávacími aktmi uvedenými v článkoch 14 a 30f; |
| --- | --- |

d)

opatrení plánovaných na účely monitorovania a nahlasovania emisií v súlade s vykonávacími aktmi uvedenými v článkoch 14 a 30f;

| e) | netechnického zhrnutia informácií uvedených v písmenách a) až d) tohto odseku. |
| --- | --- |

e)

netechnického zhrnutia informácií uvedených v písmenách a) až d) tohto odseku.

3.   Príslušný orgán vydá povolenie na emisie skleníkových plynov, ktorým regulovanému subjektu uvedenému v odseku 1 tohto článku udelí povolenie na činnosť uvedenú v prílohe III, ak sa presvedčí o tom, že daný subjekt je schopný monitorovať a nahlasovať emisie zodpovedajúce množstvám palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III.

4.   Povolenia na emisie skleníkových plynov musia obsahovať aspoň:

| a) | názov a adresu regulovaného subjektu; |
| --- | --- |

a)

názov a adresu regulovaného subjektu;

| b) | opis prostriedkov, ktoré regulovaný subjekt využíva pri uvádzaní palív do daňového voľného obehu v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; |
| --- | --- |

b)

opis prostriedkov, ktoré regulovaný subjekt využíva pri uvádzaní palív do daňového voľného obehu v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;

| c) | zoznam palív, ktoré regulovaný subjekt uvádza do daňového voľného obehu v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; |
| --- | --- |

c)

zoznam palív, ktoré regulovaný subjekt uvádza do daňového voľného obehu v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;

| d) | plán monitorovania, ktorý spĺňa požiadavky stanovené vo vykonávacích aktoch uvedených v článku 14; |
| --- | --- |

d)

plán monitorovania, ktorý spĺňa požiadavky stanovené vo vykonávacích aktoch uvedených v článku 14;

| e) | požiadavky týkajúce sa nahlasovania stanovené vo vykonávacích aktoch uvedených v článku 14; |
| --- | --- |

e)

požiadavky týkajúce sa nahlasovania stanovené vo vykonávacích aktoch uvedených v článku 14;

| f) | záväzok odovzdať kvóty vydané podľa tejto kapitoly v množstve rovnajúcom sa celkovým emisiám v každom kalendárnom roku, ktoré sa overili v súlade s článkom 15, v lehote stanovenej v článku 30e ods. 2. |
| --- | --- |

f)

záväzok odovzdať kvóty vydané podľa tejto kapitoly v množstve rovnajúcom sa celkovým emisiám v každom kalendárnom roku, ktoré sa overili v súlade s článkom 15, v lehote stanovenej v článku 30e ods. 2.

5.   Členské štáty môžu regulovaným subjektom umožniť aktualizovať plány monitorovania bez zmeny povolenia. Regulované subjekty musia príslušnému orgánu predkladať na schválenie všetky aktualizované plány monitorovania.

6.   Regulovaný subjekt informuje príslušný orgán o všetkých plánovaných zmenách povahy svojej činnosti alebo o zmenách týkajúcich sa palív uvádzaných týmto subjektom do daňového voľného obehu, ktoré si môžu vyžadovať aktualizáciu povolenia na emisie skleníkových plynov. Vo vhodných prípadoch príslušný orgán aktualizuje povolenie v súlade s vykonávacími aktmi uvedenými v článku 14. Ak dôjde k zmene identity regulovaného subjektu, na ktorý sa vzťahuje táto kapitola, príslušný orgán dané povolenie aktualizuje s cieľom doplniť doň názov a adresu nového regulovaného subjektu.

Článok 30c

Celoúnijné množstvo kvót

1.   Celoúnijné množstvo kvót, ktoré sa od roku 2027 každoročne vydávajú podľa tejto kapitoly, začne lineárne klesať počnúc rokom 2024. Hodnota na rok 2024 sa vymedzuje ako emisné limity na rok 2024 vypočítané na základe referenčných emisií podľa článku 4 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (*20) v prípade odvetví, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, pričom sa v prípade všetkých emisií v rozsahu pôsobnosti uvedeného nariadenia uplatňuje lineárna trajektória znižovania. Dané množstvo sa po roku 2024 každoročne zníži o lineárny redukčný koeficient vo výške 5,10 %. Do 1. januára 2025 Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót na rok 2027.

2.   Celoúnijné množstvo kvót, ktoré sa od roku 2028 každoročne vydávajú podľa tejto kapitoly, začne lineárne klesať počnúc rokom 2025 na základe priemerných emisií nahlásených podľa tejto kapitoly za roky 2024 až 2026. Dané množstvo kvót sa zníži o lineárny redukčný koeficient vo výške 5,38 % s výnimkou prípadov, keď sa uplatňujú podmienky stanovené v bode 1 prílohy IIIa, pričom v takom prípade sa predmetné množstvo zníži o lineárny redukčný koeficient upravený v súlade s pravidlami stanovenými v bode 2 prílohy IIIa. Do 30. júna 2027 Komisia zverejní celoúnijné množstvo kvót na rok 2028 a v prípade potreby aj upravený lineárny redukčný koeficient.

3.   Množstvo kvót pre celú Úniu vydaných podľa tejto kapitoly sa upraví na každý rok od roku 2028 s cieľom kompenzovať množstvo odovzdaných kvót v prípadoch, keď nebolo možné zabrániť dvojitému započítaniu emisií alebo keď boli kvóty odovzdané v prípade emisií, na ktoré sa nevzťahuje táto kapitola, ako sa uvádza v článku 30f ods. 5. Úprava zodpovedá celkovému množstvu kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola a ktoré boli kompenzované v príslušnom roku nahlasovania podľa vykonávacích aktov uvedených v článku 30f ods. 5 druhom pododseku.

4.   Členský štát, ktorý podľa článku 30j jednostranne rozširuje činnosť uvedenú v prílohe III na odvetvia, ktoré nie sú uvedené v uvedenej prílohe, zabezpečí, aby dotknuté regulované subjekty do 30. apríla príslušného roka predložili dotknutému príslušnému orgánu riadne odôvodnenú správu v súlade s článkom 30f. Ak sú predložené údaje riadne odôvodnené, príslušný orgán to oznámi Komisii do 30. júna príslušného roka. Množstvo kvót, ktoré sa má vydať podľa odseku 1 tohto článku, sa upraví s prihliadnutím na riadne odôvodnenú správu predloženú regulovanými subjektmi.

Článok 30d

Obchodovanie s kvótami formou aukcie v prípade činnosti uvedenej v prílohe III

1.   Od roku 2027 sa s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, obchoduje formou aukcie, pokiaľ nie sú umiestnené v trhovej stabilizačnej rezerve zriadenej rozhodnutím (EÚ) 2015/1814. S kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa obchoduje formou aukcie oddelene od kvót, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II a III tejto smernice.

2.   Aukčné obchodovanie s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa začína v roku 2027 s množstvom zodpovedajúcim 130 % aukčných objemov na rok 2027, ktoré sú stanovené na základe celoúnijného množstva kvót na daný rok a na základe príslušných aukčných podielov a objemov podľa odsekov 3 až 6 tohto článku. Dodatočných 30 %, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, sa použije len na účely odovzdávania kvót podľa článku 30e ods. 2 a môže sa s nimi obchodovať formou aukcie do 31. mája 2028. Dodatočných 30 %sa odpočíta od aukčných objemov na obdobie rokov 2029 až 2031. Podmienky týkajúce sa aukcií uvedených v tomto odseku sa stanovujú v súlade s odsekom 7 a článkom 10 ods. 4.

V roku 2027 sa 600 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, umiestni do trhovej stabilizačnej rezervy, ako v nej držané prostriedky, podľa článku 1a ods. 3 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814.

3.   150 miliónov kvót vydaných podľa tejto kapitoly sa vydraží formou aukcie a všetky príjmy z uvedených aukcií sa do roku 2032 sprístupnia na účely Sociálno-klimatického fondu zriadeného podľa nariadenia (EÚ) 2023/955.

4.   Zo zostávajúceho množstva kvót a s cieľom získať spolu s príjmami z kvót uvedených v odseku 3 tohto článku a článku 10a ods. 8b tejto smernice maximálnu sumu 65 000 000 000 EUR Komisia zabezpečí, aby sa vydražilo dodatočné množstvo kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, a aby sa príjmy z týchto aukcií sprístupňovali na účely Sociálno-klimatického fondu zriadeného nariadením (EÚ) 2023/955 do roku 2032.

Komisia zabezpečí, aby sa s kvótami určenými pre Sociálno-klimatický fond, ktoré sú uvedené v odseku 3 tohto článku a v tomto odseku, obchodovalo formou aukcie v súlade so zásadami a podmienkami uvedenými v článku 10 ods. 4 a v delegovaných aktoch prijatých podľa uvedeného článku.

Príjmy z obchodovania formou aukcie s kvótami uvedenými v odseku 3 tohto článku a v tomto odseku predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 a použijú sa v súlade s pravidlami, ktoré sa vzťahujú na Sociálno-klimatický fond.

Ročná suma pridelená Sociálno-klimatickému fondu v súlade s článkom 10a ods. 8b, odsekom 3 tohto článku a týmto odsekom nesmie presiahnuť:

| a) | na rok 2026 sumu 4 000 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

na rok 2026 sumu 4 000 000 000 EUR;

| b) | na rok 2027 sumu 10 900 000 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

na rok 2027 sumu 10 900 000 000 EUR;

| c) | na rok 2028 sumu 10 500 000 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

na rok 2028 sumu 10 500 000 000 EUR;

| d) | na rok 2029 sumu 10 300 000 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

na rok 2029 sumu 10 300 000 000 EUR;

| e) | na rok 2030 sumu 10 100 000 000 EUR; |
| --- | --- |

e)

na rok 2030 sumu 10 100 000 000 EUR;

| f) | na rok 2031 sumu 9 800 000 000 EUR; |
| --- | --- |

f)

na rok 2031 sumu 9 800 000 000 EUR;

| g) | na rok 2032 sumu 9 400 000 000 EUR. |
| --- | --- |

g)

na rok 2032 sumu 9 400 000 000 EUR.

Ak sa systém obchodovania s emisiami zriadený v súlade s touto kapitolou odloží do roku 2028 podľa článku 30k, maximálna suma, ktorá sa má sprístupniť Sociálno-klimatickému fondu v súlade s prvým pododsekom tohto odseku, je 54 600 000 000 EUR. V takom prípade ročné sumy pridelené Sociálno-klimatickému fondu nesmú kumulatívne presiahnuť na roky 2026 a 2027 sumu 4 000 000 000 EUR a v období od 1. januára 2028 do 31. decembra 2032 príslušná ročná suma nesmie presiahnuť:

| a) | na rok 2028 sumu 11 400 000 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

na rok 2028 sumu 11 400 000 000 EUR;

| b) | na rok 2029 sumu 10 300 000 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

na rok 2029 sumu 10 300 000 000 EUR;

| c) | na rok 2030 sumu 10 100 000 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

na rok 2030 sumu 10 100 000 000 EUR;

| d) | na rok 2031 sumu 9 800 000 000 EUR; |
| --- | --- |

d)

na rok 2031 sumu 9 800 000 000 EUR;

| e) | na rok 2032 sumu 9 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

e)

na rok 2032 sumu 9 000 000 000 EUR.

Ak sa príjmy z obchodovania formou aukcie uvedeného v odseku 5 tohto článku stanovia v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ ako vlastný zdroj, článok 10a ods. 8b tejto smernice, odsek 3 tohto článku a tento odsek sa neuplatňuje.

5.   Členské štáty vydražia celkové množstvo kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, po odpočítaní množstiev stanovených v odsekoch 3 a 4 tohto článku a potom sa toto množstvo medzi ne rozdelí v podieloch, ktoré sú rovnaké ako podiel referenčných emisií v zmysle článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842, ktorý vykazuje predmetný členský štát v prípade kategórií zdrojov emisií uvedených druhom odseku písm. b), c) a d) prílohy III k tejto smernici, za priemer obdobia rokov 2016 až 2018, komplexne preskúmaný podľa článku 4 ods. 3 uvedeného nariadenia.

6.   Členské štáty určia, ako sa použijú príjmy pochádzajúce z obchodovania s kvótami formou aukcie uvedenými v odseku 5 tohto nariadenia s výnimkou príjmov, ktoré predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s odsekom 4 tohto článku, alebo príjmov stanovených ako vlastné zdroje v súlade s článkom 311 tretím odsekom ZFEÚ a zahrnutých do rozpočtu Únie. Členské štáty použijú svoje vlastné príjmy alebo ekvivalent uvedených príjmov vo finančnej hodnote na jeden alebo viacero účelov uvedených v článku 10 ods. 3 tejto smernice, pričom uprednostnia činnosti, ktoré môžu prispieť k riešeniu sociálnych aspektov obchodovania s emisiami podľa tejto kapitoly, alebo na jedno či viaceré z týchto opatrení:

| a) | opatrenia, ktoré majú prispieť k dekarbonizácii vykurovania a chladenia budov alebo k zníženiu energetických potrieb budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, a súvisiace opatrenia v súlade s článkom 7 ods. 11 a článkami 12 a 20 smernice 2012/27/EÚ, ako aj opatrenia na poskytnutie finančnej podpory pre domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré sa nachádzajú v budovách vyznačujúcich sa najhoršou energetickou hospodárnosťou; |
| --- | --- |

a)

opatrenia, ktoré majú prispieť k dekarbonizácii vykurovania a chladenia budov alebo k zníženiu energetických potrieb budov vrátane integrácie energie z obnoviteľných zdrojov, a súvisiace opatrenia v súlade s článkom 7 ods. 11 a článkami 12 a 20 smernice 2012/27/EÚ, ako aj opatrenia na poskytnutie finančnej podpory pre domácnosti s nízkymi príjmami, ktoré sa nachádzajú v budovách vyznačujúcich sa najhoršou energetickou hospodárnosťou;

| b) | opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť prechod na verejnú dopravu a zlepšiť multimodálnosť dopravy alebo poskytnúť finančnú podporu v záujme riešenia sociálnych aspektov v súvislosti s využívaním dopravy obyvateľmi s nízkymi a strednými príjmami; |
| --- | --- |

b)

opatrenia, ktorých cieľom je urýchliť zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami alebo poskytnúť finančnú podporu pri zavádzaní plne interoperabilnej infraštruktúry na dopĺňanie paliva a nabíjanie batérií v prípade vozidiel s nulovými emisiami, alebo opatrenia, ktorých cieľom je podporiť prechod na verejnú dopravu a zlepšiť multimodálnosť dopravy alebo poskytnúť finančnú podporu v záujme riešenia sociálnych aspektov v súvislosti s využívaním dopravy obyvateľmi s nízkymi a strednými príjmami;

| c) | financovanie svojho sociálno-klimatického plánu v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2023/955; |
| --- | --- |

c)

financovanie svojho sociálno-klimatického plánu v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2023/955;

| d) | poskytnutie finančnej kompenzácie konečným spotrebiteľom v prípadoch, keď nebolo možné zabrániť dvojitému započítaniu emisií alebo keď boli kvóty odovzdané v prípade emisií, na ktoré sa nevzťahuje táto kapitola, ako sa uvádza v článku 30f ods. 5.
  Predpokladá sa, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory alebo regulačné politiky slúžiace na posilnenie finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na účely stanovené v prvom pododseku tohto odseku a ktorých hodnota je rovnocenná príjmom uvedeným v danom pododseku a získaným na základe obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle tejto kapitoly.
  Členské štáty informujú Komisiu o použití príjmov a opatreniach prijatých podľa tohto odseku tak, že tieto informácie zahrnú do svojich správ predkladaných podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

d)

poskytnutie finančnej kompenzácie konečným spotrebiteľom v prípadoch, keď nebolo možné zabrániť dvojitému započítaniu emisií alebo keď boli kvóty odovzdané v prípade emisií, na ktoré sa nevzťahuje táto kapitola, ako sa uvádza v článku 30f ods. 5.

Predpokladá sa, že členské štáty splnili ustanovenia tohto odseku, ak zaviedli a vykonávajú politiky fiškálnej alebo finančnej podpory alebo regulačné politiky slúžiace na posilnenie finančnej podpory, ktoré boli vytvorené na účely stanovené v prvom pododseku tohto odseku a ktorých hodnota je rovnocenná príjmom uvedeným v danom pododseku a získaným na základe obchodovania s kvótami formou aukcie v zmysle tejto kapitoly.

Členské štáty informujú Komisiu o použití príjmov a opatreniach prijatých podľa tohto odseku tak, že tieto informácie zahrnú do svojich správ predkladaných podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

7.   Na kvóty vydané podľa tejto kapitoly sa vzťahuje článok 10 ods. 4 a 5.

Článok 30e

Prenos, odovzdanie a zrušenie kvót

1.   Na emisie, regulované subjekty a kvóty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa uplatňuje článok 12 s výnimkou odsekov 3 a 3a, odseku 4 druhej a tretej vety a odseku 5 uvedeného článku. Na uvedený účel:

| a) | treba každý odkaz na emisie chápať ako odkaz na emisie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; |
| --- | --- |

a)

treba každý odkaz na emisie chápať ako odkaz na emisie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;

| b) | treba každý odkaz na prevádzkovateľov zariadení chápať ako odkaz na regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; |
| --- | --- |

b)

treba každý odkaz na prevádzkovateľov zariadení chápať ako odkaz na regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;

| c) | treba každý odkaz na kvóty chápať ako odkaz na kvóty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola. |
| --- | --- |

c)

treba každý odkaz na kvóty chápať ako odkaz na kvóty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola.

2.   Členské štáty sú od 1. januára 2028 povinné zabezpečiť, aby regulovaný subjekt každoročne do 31. mája odovzdal množstvo kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, rovnajúce sa celkovým emisiám regulovaného subjektu zodpovedajúcim množstvu palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III za predchádzajúci kalendárny rok, ktoré sa overili v súlade s článkami 15 a 30f, a zabezpečiť aby sa tieto kvóty následne zrušili.

3.   Odchylne od odseku 1 a 2 tohto článku, ak regulovaný subjekt usadený v členskom štáte podlieha vnútroštátnej uhlíkovej dani platnej na roky 2027 až 2030, ktorá sa vzťahuje na činnosť uvedenú v prílohe III, môže príslušný orgán dotknutého členského štátu do 31. decembra 2030 oslobodiť tento regulovaný subjekt od povinnosti odovzdať kvóty podľa odseku 2 tohto článku za daný referenčný rok za predpokladu, že:

| a) | dotknutý členský štát oznámi Komisii uvedenú národnú uhlíkovú daň do 31. decembra 2023 a do uvedeného dátumu už nadobudlo účinnosť vnútroštátne právo, ktorým sa stanovujú sadzby dane uplatniteľné na roky 2027 až 2030; dotknutý členský štát oznámi Komisii každú následnú zmenu vnútroštátnej uhlíkovej dane; |
| --- | --- |

a)

dotknutý členský štát oznámi Komisii uvedenú národnú uhlíkovú daň do 31. decembra 2023 a do uvedeného dátumu už nadobudlo účinnosť vnútroštátne právo, ktorým sa stanovujú sadzby dane uplatniteľné na roky 2027 až 2030; dotknutý členský štát oznámi Komisii každú následnú zmenu vnútroštátnej uhlíkovej dane;

| b) | vnútroštátna uhlíková daň dotknutého členského štátu, ktorú za referenčný rok skutočne zaplatil uvedený regulovaný subjekt, je vyššia ako priemerná aukčná zúčtovacia cena systému obchodovania s emisiami zriadeného podľa tejto kapitoly; |
| --- | --- |

b)

vnútroštátna uhlíková daň dotknutého členského štátu, ktorú za referenčný rok skutočne zaplatil uvedený regulovaný subjekt, je vyššia ako priemerná aukčná zúčtovacia cena systému obchodovania s emisiami zriadeného podľa tejto kapitoly;

| c) | regulovaný subjekt v plnej miere dodržiava povinnosti podľa článku 30b o povoleniach na emisie skleníkových plynov a článku 30f o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní svojich emisií; |
| --- | --- |

c)

regulovaný subjekt v plnej miere dodržiava povinnosti podľa článku 30b o povoleniach na emisie skleníkových plynov a článku 30f o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní svojich emisií;

| d) | dotknutý členský štát do 31. mája roka nasledujúceho po referenčnom roku oznámi Komisii uplatňovanie každej takejto výnimky a zodpovedajúce množstvo kvót, ktoré sa majú zrušiť v súlade s písmenom g) tohto pododseku a delegovanými aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4; |
| --- | --- |

d)

dotknutý členský štát do 31. mája roka nasledujúceho po referenčnom roku oznámi Komisii uplatňovanie každej takejto výnimky a zodpovedajúce množstvo kvót, ktoré sa majú zrušiť v súlade s písmenom g) tohto pododseku a delegovanými aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4;

| e) | Komisia nevznesie do troch mesiacov od oznámenia podľa písmena a) tohto pododseku alebo do jedného mesiaca od oznámenia za príslušný rok podľa písmena d) tohto pododseku námietku proti uplatňovaniu výnimky z dôvodu, že oznámené opatrenie nie je v súlade s podmienkami stanovenými v tomto odseku; |
| --- | --- |

e)

Komisia nevznesie do troch mesiacov od oznámenia podľa písmena a) tohto pododseku alebo do jedného mesiaca od oznámenia za príslušný rok podľa písmena d) tohto pododseku námietku proti uplatňovaniu výnimky z dôvodu, že oznámené opatrenie nie je v súlade s podmienkami stanovenými v tomto odseku;

| f) | dotknutý členský štát nevydraží množstvo kvót uvedené v článku 30d ods. 5 za konkrétny referenčný rok, kým sa množstvo kvót, ktoré sa má zrušiť podľa tohto odseku, neurčí v súlade s písmenom g) tohto pododseku; dotknutý členský štát nesmie obchodovať formou aukcie so žiadnym dodatočným množstvom kvót podľa článku 30d ods. 2 prvého pododseku; |
| --- | --- |

f)

dotknutý členský štát nevydraží množstvo kvót uvedené v článku 30d ods. 5 za konkrétny referenčný rok, kým sa množstvo kvót, ktoré sa má zrušiť podľa tohto odseku, neurčí v súlade s písmenom g) tohto pododseku; dotknutý členský štát nesmie obchodovať formou aukcie so žiadnym dodatočným množstvom kvót podľa článku 30d ods. 2 prvého pododseku;

| g) | dotknutý členský štát zruší množstvo kvót z celkového množstva kvót, s ktorými má obchodovať formou aukcie, uvedené v článku 30d ods. 5, za referenčný rok, ktoré sa rovná overeným emisiám daného regulovaného subjektu podľa tejto kapitoly za referenčný rok; ak je objem kvót, s ktorým sa má po uplatnení písmena f) tohto pododseku ešte obchodovať formou aukcie v referenčnom roku, nižší ako objem kvót, ktoré sa majú zrušiť podľa tohto odseku, dotknutý členský štát zabezpečí, aby do konca roka nasledujúceho po referenčnom roku zrušil objem kvót zodpovedajúci rozdielu; a |
| --- | --- |

g)

dotknutý členský štát zruší množstvo kvót z celkového množstva kvót, s ktorými má obchodovať formou aukcie, uvedené v článku 30d ods. 5, za referenčný rok, ktoré sa rovná overeným emisiám daného regulovaného subjektu podľa tejto kapitoly za referenčný rok; ak je objem kvót, s ktorým sa má po uplatnení písmena f) tohto pododseku ešte obchodovať formou aukcie v referenčnom roku, nižší ako objem kvót, ktoré sa majú zrušiť podľa tohto odseku, dotknutý členský štát zabezpečí, aby do konca roka nasledujúceho po referenčnom roku zrušil objem kvót zodpovedajúci rozdielu; a

| h) | dotknutý členský štát sa v čase prvého oznámenia podľa písmena a) tohto pododseku zaviaže použiť na jedno alebo viacero opatrení uvedených v článku 30d ods. 6 prvom pododseku alebo opatrení, na ktoré sa tam odkazuje, sumu rovnajúcu sa príjmom, na ktoré by sa uplatnil článok 30d ods. 6, ak by sa táto výnimka neuplatňovala; uplatňuje sa článok 30d ods. 6 druhý a tretí pododsek a Komisia zabezpečí, aby informácie získané na tomto základe boli v súlade so záväzkom prijatým podľa tohto písmena.
  Objem kvót, ktoré sa majú zrušiť podľa prvého pododseku písm. g) tohto odseku, nemá vplyv na vonkajšie pripísané príjmy stanovené podľa článku 30d ods. 4 tejto smernice ani na vlastné zdroje rozpočtu Únie podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 (*21) z príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie v súlade s článkom 30d tejto smernice, ak boli stanovené podľa článku 311 tretieho odseku ZFEÚ. |
| --- | --- |

h)

dotknutý členský štát sa v čase prvého oznámenia podľa písmena a) tohto pododseku zaviaže použiť na jedno alebo viacero opatrení uvedených v článku 30d ods. 6 prvom pododseku alebo opatrení, na ktoré sa tam odkazuje, sumu rovnajúcu sa príjmom, na ktoré by sa uplatnil článok 30d ods. 6, ak by sa táto výnimka neuplatňovala; uplatňuje sa článok 30d ods. 6 druhý a tretí pododsek a Komisia zabezpečí, aby informácie získané na tomto základe boli v súlade so záväzkom prijatým podľa tohto písmena.

Objem kvót, ktoré sa majú zrušiť podľa prvého pododseku písm. g) tohto odseku, nemá vplyv na vonkajšie pripísané príjmy stanovené podľa článku 30d ods. 4 tejto smernice ani na vlastné zdroje rozpočtu Únie podľa rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 (*21) z príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie v súlade s článkom 30d tejto smernice, ak boli stanovené podľa článku 311 tretieho odseku ZFEÚ.

4.   Nemocniciam, na ktoré sa nevzťahuje kapitola III, sa môže poskytnúť finančná náhrada za náklady, ktoré sa na ne preniesli v dôsledku odovzdania kvót podľa tejto kapitoly. Na uvedený účel sa ustanovenia tejto kapitoly uplatniteľné na prípady dvojitého započítania uplatňujú mutatis mutandis.

Článok 30f

Monitorovanie, nahlasovanie, overovanie emisií a akreditácia

1.   Na emisie, regulované subjekty a kvóty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa uplatňujú články 14 a 15. Na uvedený účel:

| a) | treba každý odkaz na emisie chápať ako odkaz na emisie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; |
| --- | --- |

a)

treba každý odkaz na emisie chápať ako odkaz na emisie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;

| b) | treba každý odkaz na činnosť uvedenú v prílohe I chápať ako odkaz na činnosť uvedenú v prílohe III; |
| --- | --- |

b)

treba každý odkaz na činnosť uvedenú v prílohe I chápať ako odkaz na činnosť uvedenú v prílohe III;

| c) | treba každý odkaz na prevádzkovateľov chápať ako odkaz na regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; |
| --- | --- |

c)

treba každý odkaz na prevádzkovateľov chápať ako odkaz na regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;

| d) | treba každý odkaz na kvóty chápať ako odkaz na kvóty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; |
| --- | --- |

d)

treba každý odkaz na kvóty chápať ako odkaz na kvóty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;

| e) | treba každý odkaz na dátum v článku 15 chápať ako odkaz na 30. apríl. |
| --- | --- |

e)

treba každý odkaz na dátum v článku 15 chápať ako odkaz na 30. apríl.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby každý regulovaný subjekt od roku 2025 monitoroval za každý kalendárny rok emisie zodpovedajúce množstvám palív uvedených do daňového voľného obehu podľa prílohy III. Zároveň musia zabezpečiť, aby každý regulovaný subjekt počnúc rokom 2026 uvedené emisie v nasledujúcom roku nahlasoval príslušnému orgánu v súlade s vykonávacím aktom uvedeným v článku 14 ods. 1.

3.   Od 1. januára 2028 členské štáty zabezpečia, aby do 30. apríla každého roka do roku 2030 každý regulovaný subjekt nahlasoval priemerný podiel nákladov súvisiacich s odovzdaním kvót podľa tejto kapitoly, ktoré preniesol na spotrebiteľov za predchádzajúci rok. Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa požiadaviek a vzorov pre uvedené správy. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. Komisia posúdi predložené správy a každoročne podá správu o svojich zisteniach Európskemu parlamentu a Rade. Ak Komisia zistí, že existujú nevhodné postupy, pokiaľ ide o prenos nákladov na uhlík, k správe môžu byť v prípade potreby priložené legislatívne návrhy zamerané na riešenie takýchto nesprávnych praktík.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby každý regulovaný subjekt, ktorý je k 1. januáru 2025 držiteľom povolenia v súlade s článkom 30b, nahlásil do 30. apríla 2025 svoje historické emisie za rok 2024.

5.   Členské štáty zabezpečia, aby boli regulované subjekty schopné podľa druhu paliva spoľahlivo a presne identifikovať a zdokumentovať presné množstvá paliva uvedené do daňového voľného obehu, ktoré sa používajú na účely spaľovania v odvetviach uvedených v prílohe III, ako aj konečné použitie palív uvedených do daňového voľného obehu regulovanými subjektmi. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na obmedzenie rizika dvojitého započítania emisií, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, a emisií podľa kapitol II a III, ako aj rizika odovzdania kvót za emisie, na ktoré sa nevzťahuje táto kapitola.

Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa podrobných pravidiel na zabránenie dvojitému započítaniu a odovzdávaniu kvót v prípade emisií, na ktoré sa nevzťahuje táto kapitola, ako aj na poskytovanie finančnej kompenzácie konečným spotrebiteľom palív v prípadoch, keď takémuto dvojitému započítaniu alebo odovzdaniu nemožno zabrániť. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2. Výpočet finančnej kompenzácie pre konečných spotrebiteľov palív vychádza z priemernej ceny kvót na aukciách vykonaných v súlade s delegovanými aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4 v príslušnom roku nahlasovania.

6.   Zásady monitorovania a nahlasovania emisií, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sú stanovené v časti C prílohy IV.

7.   Kritéria overovania emisií, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sú stanovené v časti C prílohy V.

8.   Členské štáty môžu povoliť zjednodušené opatrenia na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie v prípade regulovaných subjektov, ktorých ročné emisie zodpovedajúce množstvu palív uvedených do daňového voľného obehu sú nižšie ako 1 000 ton ekvivalentu CO2, v súlade s vykonávacími aktmi uvedenými v článku 14 ods. 1.

Článok 30g

Správa

Na emisie, regulované subjekty a kvóty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, sa uplatňujú články 13 a 15a, článok 16 ods. 1, 2, 3, 4 a 12 a články 17, 18, 19, 20, 21, 22, 22a, 23 a 29. Na uvedený účel:

| a) | treba každý odkaz na emisie chápať ako odkaz na emisie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; |
| --- | --- |

a)

treba každý odkaz na emisie chápať ako odkaz na emisie, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;

| b) | treba každý odkaz na prevádzkovateľov chápať ako odkaz na regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola; |
| --- | --- |

b)

treba každý odkaz na prevádzkovateľov chápať ako odkaz na regulované subjekty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;

| c) | treba každý odkaz na kvóty chápať ako odkaz na kvóty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola. |
| --- | --- |

c)

treba každý odkaz na kvóty chápať ako odkaz na kvóty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola.

Článok 30h

Opatrenia v prípade nadmerného zvýšenia cien

1.   Ak je priemerná cena kvót v rámci aukcií uskutočňovaných v súlade s aktmi prijatými podľa článku 10 ods. 4 tejto smernice počas viac ako troch po sebe nasledujúcich mesiacov vyššia ako dvojnásobok priemernej ceny kvót počas šiestich predchádzajúcich po sebe nasledujúcich mesiacov v rámci aukcií s kvótami, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, uvoľní sa 50 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, z trhovej stabilizačnej rezervy v súlade s článkom 1a ods. 7 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814.

Pokiaľ ide o roky 2027 a 2028, podmienky uvedené v prvom pododseku sú splnené, ak je priemerná cena kvót počas viac ako troch po sebe nasledujúcich mesiacov vyššia ako 1,5-násobok priemernej ceny kvót počas referenčného obdobia šiestich predchádzajúcich po sebe nasledujúcich mesiacov.

2.   Ak priemerná cena kvót uvedená v odseku 1 tohto článku prekročí za obdobie dvoch po sebe nasledujúcich mesiacov cenu 45 EUR, uvoľní sa 20 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, z trhovej stabilizačnej rezervy v súlade s článkom 1a ods. 7 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814. Uplatňuje sa indexácia založená na európskom indexe spotrebiteľských cien za rok 2020. Kvóty sa uvoľnia prostredníctvom mechanizmu uvedeného v tomto odseku do 31. decembra 2029.

3.   Ak je priemerná cena kvót uvedených v odseku 1 tohto článku vyššia ako trojnásobok priemernej ceny kvóty počas šiestich predchádzajúcich po sebe nasledujúcich mesiacov, uvoľní sa 150 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, z trhovej stabilizačnej rezervy v súlade s článkom 1a ods. 7 rozhodnutia (EÚ) 2015/1814.

4.   Ak bola podmienka uvedená v odseku 2 splnená v ten istý deň ako podmienka uvedená v odseku 1 alebo 3, dodatočné kvóty sa uvoľnia len podľa odseku 1 alebo 3.

5.   Pred 31. decembrom 2029 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi, či je mechanizmus uvedený v odseku 2 účinný a či by sa v ňom malo pokračovať. Komisia v prípade potreby priloží k tejto správe legislatívny návrh pre Európsky parlament a Radu na zmenu tejto smernice s cieľom upraviť uvedený mechanizmus.

6.   Ak bola splnená jedna alebo viacero podmienok uvedených v odsekoch 1, 2 alebo 3 a viedla k uvoľneniu kvót, dodatočné kvóty sa podľa tohto článku neuvoľnia skôr ako 12 mesiacov po tomto dátume.

7.   Ak sa v druhej polovici obdobia 12 mesiacov uvedeného v odseku 6 tohto článku opäť splnila podmienka uvedená v odseku 2 tohto článku, Komisia s pomocou výboru zriadeného článkom 44 nariadenia (EÚ) 2018/1999 posúdi účinnosť opatrenia a môže prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnúť, že odsek 6 tohto článku sa nebude uplatňovať. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 22a ods. 2 tejto smernice.

8.   Ak bola splnená jedna alebo viacero podmienok uvedených v odseku 1, 2 alebo 3 a odsek 6 sa neuplatňuje, Komisia bezodkladne uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie oznámenie týkajúce sa dátumu, keď bola splnená uvedená podmienka alebo uvedené podmienky.

9.   Členské štáty, na ktoré sa vzťahuje povinnosť predložiť plán nápravných opatrení v súlade s článkom 8 nariadenia (EÚ) 2018/842, náležite zohľadnia účinky uvoľnenia dodatočných kvót podľa odseku 2 tohto článku počas predchádzajúcich dvoch rokov pri zvažovaní dodatočných opatrení, ktoré sa majú vykonať, ako sa uvádza v článku 8 ods. 1 prvom pododseku písm. c) uvedeného nariadenia, s cieľom splniť svoje povinnosti podľa uvedeného nariadenia.

Článok 30i

Preskúmanie tejto kapitoly

Do 1. januára 2028 musí Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní ustanovení tejto kapitoly, pokiaľ ide o účinnosť, správu a praktické uplatňovanie, a to vrátane informácií o uplatňovaní pravidiel stanovených v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814. V prípade potreby Komisia k uvedenej správe pripojí legislatívny návrh na zmenu tejto kapitoly. Komisia do 31. októbra 2031 posúdi uskutočniteľnosť začlenenia odvetví, na ktoré sa vzťahuje príloha III k tejto smernici, do systému EU ETS vzťahujúceho sa na odvetvia uvedené v prílohe I k tejto smernici.

Článok 30j

Postupy pre jednostranné rozšírenie činnosti uvedenej v prílohe III na iné odvetvia, na ktoré sa nevzťahujú kapitoly II a III

1.   Od roku 2027 môžu členské štáty rozšíriť činnosť uvedenú v prílohe III na odvetvia, ktoré nie sú uvedené v danej prílohe, a tým uplatňovať obchodovanie s emisiami v súlade s touto kapitolou na takéto odvetvia, pričom zohľadnia všetky príslušné kritériá, najmä účinky na vnútorný trh, potenciálne narušenie hospodárskej súťaže, environmentálnu integritu systému obchodovania s emisiami zriadeného podľa tejto kapitoly a spoľahlivosť plánovaného systému monitorovania a podávania správ za predpokladu, že rozšírenie činnosti uvedenej v uvedenej prílohe schváli Komisia.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice týkajúce sa schválenia rozšírenia uvedeného v prvom pododseku tohto odseku, povolenia na vydanie dodatočných kvót a povolenia na rozšírenie činnosti uvedenej v prílohe III pre iné členské štáty. Komisia tiež môže pri prijímaní takýchto delegovaných aktov toto rozšírenie doplniť o ďalšie pravidlá upravujúce opatrenia na riešenie možných prípadov dvojitého započítania vrátane otázky dodatočných kvót na kompenzáciu kvót odovzdaných za používanie palív pri činnostiach uvedených v prílohe I. Akékoľvek finančné opatrenia členských štátov v prospech spoločností v odvetviach a pododvetviach, ktoré sú vystavené skutočnému riziku úniku uhlíka v dôsledku značných nepriamych nákladov, ktoré vznikajú premietnutím nákladov na emisie skleníkových plynov do cien palív v dôsledku jednostranného rozšírenia, musia byť v súlade s pravidlami štátnej pomoci a nesmú spôsobovať nenáležité narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

2.   S dodatočnými kvótami vydanými na základe povolenia podľa tohto článku sa obchoduje formou aukcie v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 30d. Bez ohľadu na článok 30d ods. 1 až 6 členské štáty, ktoré jednostranne rozšírili činnosť uvedenú v prílohe III v súlade s týmto článkom, určia použitie príjmov z obchodovania s týmito dodatočnými kvótami formou aukcie.

Článok 30k

Odloženie obchodovania s emisiami v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach do roku 2028 v prípade mimoriadne vysokých cien energie

1.   Komisia do 15. júla 2026 uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie oznámenie o tom, či bola splnená jedna alebo obidve tieto podmienky:

| a) | priemerná cena plynu TTF za šesť kalendárnych mesiacov končiacich 30. júnom 2026 bola vyššia ako priemerná cena plynu TTF vo februári a marci 2022; |
| --- | --- |

a)

priemerná cena plynu TTF za šesť kalendárnych mesiacov končiacich 30. júnom 2026 bola vyššia ako priemerná cena plynu TTF vo februári a marci 2022;

| b) | priemerná cena ropy Brent za šesť kalendárnych mesiacov končiacich 30. júnom 2026 bola viac ako dvojnásobok priemernej ceny ropy Brent počas predchádzajúcich piatich rokov; referenčným obdobím piatich rokov je päťročné obdobie, ktoré sa končí pred prvým mesiacom obdobia šiestich kalendárnych mesiacov. |
| --- | --- |

b)

priemerná cena ropy Brent za šesť kalendárnych mesiacov končiacich 30. júnom 2026 bola viac ako dvojnásobok priemernej ceny ropy Brent počas predchádzajúcich piatich rokov; referenčným obdobím piatich rokov je päťročné obdobie, ktoré sa končí pred prvým mesiacom obdobia šiestich kalendárnych mesiacov.

2.   Ak je splnená jedna alebo obidve podmienky uvedené v odseku 1, uplatňujú sa tieto pravidlá:

| a) | odchylne od článku 30c ods. 1 je prvým rokom, na ktorý je stanovené množstvo kvót pre celú Úniu, rok 2028 a odchylne od článku 30c ods. 3 prvý rok, na ktorý sa množstvo kvót pre celú Úniu upraví, je rok 2029; |
| --- | --- |

a)

odchylne od článku 30c ods. 1 je prvým rokom, na ktorý je stanovené množstvo kvót pre celú Úniu, rok 2028 a odchylne od článku 30c ods. 3 prvý rok, na ktorý sa množstvo kvót pre celú Úniu upraví, je rok 2029;

| b) | odchylne od článku 30d ods. 1 a 2 sa začiatok obchodovania s kvótami formou aukcie podľa tejto kapitoly odkladá na rok 2028; |
| --- | --- |

b)

odchylne od článku 30d ods. 1 a 2 sa začiatok obchodovania s kvótami formou aukcie podľa tejto kapitoly odkladá na rok 2028;

| c) | odchylne od článku 30d ods. 2 sa dodatočné množstvo kvót za prvý rok aukcií odpočíta od aukčných objemov na roky 2030 až 2032 a počiatočné podiely v trhovej stabilizačnej rezerve sa vytvoria v roku 2028; |
| --- | --- |

c)

odchylne od článku 30d ods. 2 sa dodatočné množstvo kvót za prvý rok aukcií odpočíta od aukčných objemov na roky 2030 až 2032 a počiatočné podiely v trhovej stabilizačnej rezerve sa vytvoria v roku 2028;

| d) | odchylne od článku 30e ods. 2 sa lehota na počiatočné odovzdanie kvót posunie v prípade celkových emisií za rok 2028 na 31. máj 2029; |
| --- | --- |

d)

odchylne od článku 30e ods. 2 sa lehota na počiatočné odovzdanie kvót posunie v prípade celkových emisií za rok 2028 na 31. máj 2029;

| e) | odchylne od článku 30i sa lehota, v ktorej má Komisia podať správu Európskemu parlamentu a Rade, posunie na 1. januára 2029. |
| --- | --- |

e)

odchylne od článku 30i sa lehota, v ktorej má Komisia podať správu Európskemu parlamentu a Rade, posunie na 1. januára 2029.

(*20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26)."

*20

(*21)  Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie a o zrušení rozhodnutia 2014/335/EÚ, Euratom (Ú. v. EÚ L 424, 15.12.2020, s. 1).“
  "

*21

| 30. | Vkladá sa táto kapitola:

  „Kapitola IVb
  Vedecké poradenstvo a viditeľnosť financovania

  Článok 30l
  Vedecké poradenstvo
  Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy (ďalej len „poradná rada“) zriadená podľa článku 10a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (*22) môže z vlastnej iniciatívy poskytovať vedecké poradenstvo a vydávať správy týkajúce sa tejto smernice. Komisia zohľadní príslušné poradenstvo a správy poradného výboru, najmä pokiaľ ide o:






  a) | potrebu ďalších politík a opatrení Únie na zabezpečenie súladu s cieľmi uvedenými v článku 30 ods. 3 tejto smernice; |
| --- | --- | --- |

30.

Vkladá sa táto kapitola:

„Kapitola IVb

Vedecké poradenstvo a viditeľnosť financovania

Článok 30l

Vedecké poradenstvo

Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy (ďalej len „poradná rada“) zriadená podľa článku 10a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (*22) môže z vlastnej iniciatívy poskytovať vedecké poradenstvo a vydávať správy týkajúce sa tejto smernice. Komisia zohľadní príslušné poradenstvo a správy poradného výboru, najmä pokiaľ ide o:

a)

potrebu ďalších politík a opatrení Únie na zabezpečenie súladu s cieľmi uvedenými v článku 30 ods. 3 tejto smernice;

| b) | potrebu dodatočných politík a opatrení Únie vzhľadom na dohody o globálnych opatreniach v rámci ICAO na zníženie vplyvu leteckej dopravy na klímu a ambície a environmentálnu integritu globálneho trhového opatrenia IMO uvedeného v článku 3gg tejto smernice. |
| --- | --- |

b)

potrebu dodatočných politík a opatrení Únie vzhľadom na dohody o globálnych opatreniach v rámci ICAO na zníženie vplyvu leteckej dopravy na klímu a ambície a environmentálnu integritu globálneho trhového opatrenia IMO uvedeného v článku 3gg tejto smernice.

Článok 30m

Informácie, komunikácia a publicita

1.   Komisia zabezpečí viditeľnosť financovania z príjmov z aukcií v rámci systému EU ETS uvedených v článku 10a ods. 8 tým, že:

| a) | zabezpečí, aby príjemcovia takýchto finančných prostriedkov uznali pôvod týchto finančných prostriedkov a zabezpečili viditeľnosť finančných prostriedkov Únie, najmä pri propagácii projektov a ich výsledkov a to tým, že poskytnú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti; a |
| --- | --- |

a)

zabezpečí, aby príjemcovia takýchto finančných prostriedkov uznali pôvod týchto finančných prostriedkov a zabezpečili viditeľnosť finančných prostriedkov Únie, najmä pri propagácii projektov a ich výsledkov a to tým, že poskytnú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti; a

| b) | zabezpečí, aby príjemcovia takýchto finančných prostriedkov používali toto vhodné označenie „(spolu)financované zo systému EÚ na obchodovanie s emisiami (Inovačný fond)“, ako aj znak Únie a výšku financovania; ak použitie uvedeného označenia nie je možné, inovačný fond sa uvedie pri všetkých komunikačných činnostiach, a to aj na informačných tabuliach na strategických miestach, ktoré sú viditeľné pre verejnosť.
  Komisia v delegovanom akte uvedenom v článku 10a ods. 8 stanoví potrebné požiadavky na zabezpečenie viditeľnosti financovania z inovačného fondu vrátane požiadavky uviesť názov uvedeného fondu. |
| --- | --- |

b)

zabezpečí, aby príjemcovia takýchto finančných prostriedkov používali toto vhodné označenie „(spolu)financované zo systému EÚ na obchodovanie s emisiami (Inovačný fond)“, ako aj znak Únie a výšku financovania; ak použitie uvedeného označenia nie je možné, inovačný fond sa uvedie pri všetkých komunikačných činnostiach, a to aj na informačných tabuliach na strategických miestach, ktoré sú viditeľné pre verejnosť.

Komisia v delegovanom akte uvedenom v článku 10a ods. 8 stanoví potrebné požiadavky na zabezpečenie viditeľnosti financovania z inovačného fondu vrátane požiadavky uviesť názov uvedeného fondu.

2.   Členské štáty zabezpečia viditeľnosť financovania z príjmov z aukcií systému EU ETS uvedených v článku 10d v súlade s tým, čo je uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a b) tohto článku, a to aj stanovením požiadavky uviesť názov modernizačného fondu.

3.   S prihliadnutím na vnútroštátne okolnosti sa členské štáty usilujú zabezpečiť viditeľnosť zdroja financovania činností alebo projektov financovaných z príjmov z aukcií v rámci systému EU ETS, pri ktorých určia použitie v súlade s článkom 3d ods. 4, článkom 10 ods. 3 a článkom 30d ods. 6.

(*22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 z 23. apríla 2009 o Európskej environmentálnej agentúre a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej sieti (Ú. v. EÚ L 126, 21.5.2009, s. 13).“
  "

*22

| 31. | Prílohy I, IIb, IV a V k smernici 2003/87/ES sa menia v súlade s prílohou I k tejto smernici a prílohy III a IIIa sa vkladajú do smernice 2003/87/ES tak, ako sa stanovuje v prílohe I k tejto smernici. |
| --- | --- |

31.

Prílohy I, IIb, IV a V k smernici 2003/87/ES sa menia v súlade s prílohou I k tejto smernici a prílohy III a IIIa sa vkladajú do smernice 2003/87/ES tak, ako sa stanovuje v prílohe I k tejto smernici.

Článok 2

Zmeny rozhodnutia (EÚ) 2015/1814

Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 sa mení takto:

| 1. | Článok 1 sa mení takto:






  a) | odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   Komisia zverejní celkové množstvo kvót v obehu každoročne do 1. júna nasledujúceho roku. Celkové množstvo kvót v obehu v danom roku je kumulatívne množstvo kvót, ktoré sa v období od 1. januára 2008 vydali v súvislosti so zariadeniami a lodnými spoločnosťami a neumiestnili do rezervy, a to vrátane množstva kvót vydaných podľa článku 13 ods. 2 smernice 2003/87/ES, v znení účinnom 18. marca 2018, v danom období a vrátane nárokov na používanie medzinárodných kreditov uplatnených zariadeniami v rámci systému EU ETS do 31. decembra daného roku, po odpočítaní kumulatívnych ton overených emisií zo zariadení a lodných spoločností v rámci systému EU ETS od 1. januára 2008 do 31. decembra toho istého roku a všetkých kvót zrušených v súlade s článkom 12 ods. 4 smernice 2003/87/ES. Nezohľadňujú sa emisie počas trojročného obdobia, ktoré sa začína v roku 2005 a končí v roku 2007, ani kvóty vydané v súvislosti s týmito emisiami. Prvé zverejnenie sa uskutoční do 15. mája 2017.“
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

Článok 1 sa mení takto:

a)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Komisia zverejní celkové množstvo kvót v obehu každoročne do 1. júna nasledujúceho roku. Celkové množstvo kvót v obehu v danom roku je kumulatívne množstvo kvót, ktoré sa v období od 1. januára 2008 vydali v súvislosti so zariadeniami a lodnými spoločnosťami a neumiestnili do rezervy, a to vrátane množstva kvót vydaných podľa článku 13 ods. 2 smernice 2003/87/ES, v znení účinnom 18. marca 2018, v danom období a vrátane nárokov na používanie medzinárodných kreditov uplatnených zariadeniami v rámci systému EU ETS do 31. decembra daného roku, po odpočítaní kumulatívnych ton overených emisií zo zariadení a lodných spoločností v rámci systému EU ETS od 1. januára 2008 do 31. decembra toho istého roku a všetkých kvót zrušených v súlade s článkom 12 ods. 4 smernice 2003/87/ES. Nezohľadňujú sa emisie počas trojročného obdobia, ktoré sa začína v roku 2005 a končí v roku 2007, ani kvóty vydané v súvislosti s týmito emisiami. Prvé zverejnenie sa uskutoční do 15. mája 2017.“

| b) | vkladá sa tento odsek:

  „4a.   Od roku 2024 sa do výpočtu celkového množstva kvót v obehu v ktoromkoľvek danom roku zahŕňa kumulatívne množstvo kvót vydaných v súvislosti s leteckou dopravou a kumulatívne tony overených emisií z leteckej dopravy v rámci systému EU ETS, pričom sa vylučujú emisie z letov na trasách, na ktoré sa vzťahuje kompenzácia vypočítaná podľa článku 12 ods. 6 smernice 2003/87/ES, a to od 1. januára 2024 do 31. decembra toho istého daného roku.
  Kvóty zrušené podľa článku 3gb smernice 2003/87/ES sa považujú za vydané na účely výpočtu celkového množstva kvót v obehu.“
  ; |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„4a.   Od roku 2024 sa do výpočtu celkového množstva kvót v obehu v ktoromkoľvek danom roku zahŕňa kumulatívne množstvo kvót vydaných v súvislosti s leteckou dopravou a kumulatívne tony overených emisií z leteckej dopravy v rámci systému EU ETS, pričom sa vylučujú emisie z letov na trasách, na ktoré sa vzťahuje kompenzácia vypočítaná podľa článku 12 ods. 6 smernice 2003/87/ES, a to od 1. januára 2024 do 31. decembra toho istého daného roku.

Kvóty zrušené podľa článku 3gb smernice 2003/87/ES sa považujú za vydané na účely výpočtu celkového množstva kvót v obehu.“

| c) | odseky 5 a 5a sa nahrádzajú takto:

  „5.   Ak v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu predstavuje 833 až 1 096 miliónov kvót, od objemu kvót, s ktorými majú obchodovať členské štáty formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES, sa odpočíta množstvo kvót, ktoré sa rovná rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu stanoveným v najnovšom zverejnení podľa odseku 4 tohto článku a množstvom predstavujúcim 833 miliónov kvót, pričom sa toto množstvo umiestni do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka. Ak je celkové množstvo kvót v obehu vyššie ako 1 096 miliónov kvót, množstvo kvót, ktoré sa má odpočítať od objemu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES a ktoré sa má umiestniť do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka, sa rovná 12 % celkového množstva kvót v obehu. Odchylne od druhej vety tohto pododseku sa daný percentuálny podiel uvedený v danej vete do 31. decembra 2030 zdvojnásobí.
  Bez toho, aby bolo dotknuté celkové množstvo kvót, ktoré sa má odpočítať podľa tohto odseku, pri určovaní podielov členských štátov na tomto celkovom množstve sa kvóty uvedené v článku 10 ods. 2 prvom pododseku písm. b) smernice 2003/87/ES do 31. decembra 2030 nezohľadňujú.


  5a.   Pokiaľ sa nerozhodne inak v rámci prvého preskúmania vykonaného v súlade s článkom 3, kvóty držané v rezerve, ktoré presahujú 400 miliónov kvót, už od roku 2023 nebudú platné.“
  ; |
| --- | --- |

c)

odseky 5 a 5a sa nahrádzajú takto:

„5.   Ak v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu predstavuje 833 až 1 096 miliónov kvót, od objemu kvót, s ktorými majú obchodovať členské štáty formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES, sa odpočíta množstvo kvót, ktoré sa rovná rozdielu medzi celkovým množstvom kvót v obehu stanoveným v najnovšom zverejnení podľa odseku 4 tohto článku a množstvom predstavujúcim 833 miliónov kvót, pričom sa toto množstvo umiestni do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka. Ak je celkové množstvo kvót v obehu vyššie ako 1 096 miliónov kvót, množstvo kvót, ktoré sa má odpočítať od objemu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 smernice 2003/87/ES a ktoré sa má umiestniť do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka, sa rovná 12 % celkového množstva kvót v obehu. Odchylne od druhej vety tohto pododseku sa daný percentuálny podiel uvedený v danej vete do 31. decembra 2030 zdvojnásobí.

Bez toho, aby bolo dotknuté celkové množstvo kvót, ktoré sa má odpočítať podľa tohto odseku, pri určovaní podielov členských štátov na tomto celkovom množstve sa kvóty uvedené v článku 10 ods. 2 prvom pododseku písm. b) smernice 2003/87/ES do 31. decembra 2030 nezohľadňujú.

5a.   Pokiaľ sa nerozhodne inak v rámci prvého preskúmania vykonaného v súlade s článkom 3, kvóty držané v rezerve, ktoré presahujú 400 miliónov kvót, už od roku 2023 nebudú platné.“

| d) | odsek 7 sa nahrádza takto:

  „7.   Ak sa v ktoromkoľvek danom roku neuplatňuje odsek 6 tohto článku a bola splnená podmienka uvedená v článku 29a ods. 1 smernice 2003/87/ES, z rezervy sa uvoľní 75 miliónov kvót a pripočítajú sa k objemu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 uvedenej smernice. V prípade, že sa v rezerve nachádza menej ako 75 miliónov kvót, všetky kvóty držané v rezerve sa z nej uvoľnia podľa tohto odseku. Ak je splnená podmienka uvedená v článku 29a ods. 1 uvedenej smernice, objemy, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy v súlade s uvedeným článkom, sa rovnomerne rozdelia počas obdobia troch mesiacov so začiatkom najneskôr dva mesiace od dátumu, keď bola splnená podmienka uvedená v článku 29a ods. 1 uvedenej smernice, ktorý oznámila Komisia v súlade so štvrtým pododsekom uvedeného odseku.“ |
| --- | --- |

d)

odsek 7 sa nahrádza takto:

„7.   Ak sa v ktoromkoľvek danom roku neuplatňuje odsek 6 tohto článku a bola splnená podmienka uvedená v článku 29a ods. 1 smernice 2003/87/ES, z rezervy sa uvoľní 75 miliónov kvót a pripočítajú sa k objemu kvót, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 10 ods. 2 uvedenej smernice. V prípade, že sa v rezerve nachádza menej ako 75 miliónov kvót, všetky kvóty držané v rezerve sa z nej uvoľnia podľa tohto odseku. Ak je splnená podmienka uvedená v článku 29a ods. 1 uvedenej smernice, objemy, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy v súlade s uvedeným článkom, sa rovnomerne rozdelia počas obdobia troch mesiacov so začiatkom najneskôr dva mesiace od dátumu, keď bola splnená podmienka uvedená v článku 29a ods. 1 uvedenej smernice, ktorý oznámila Komisia v súlade so štvrtým pododsekom uvedeného odseku.“

| 2. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 1a
  Fungovanie trhovej stabilizačnej rezervy v prípade odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví

  1.   Kvóty, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, sa umiestňujú do samostatnej časti rezervy zriadenej podľa článku 1 tohto rozhodnutia a uvoľňujú sa z nej, v súlade s pravidlami stanovenými v tomto článku.


  2.   Umiestňovanie kvót do rezervy podľa tohto článku sa realizuje od 1. septembra 2028. Kvóty, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, sa umiestňujú do rezervy, držia sa v nej a uvoľňujú sa z nej oddelene od kvót, na ktoré sa vzťahuje článok 1 tohto rozhodnutia.


  3.   V roku 2027 sa v súlade s článkom 30d ods. 2 druhým pododsekom smernice 2003/87/ES vytvorí časť rezervy uvedená v odseku 1 tohto článku. Od 1. januára 2031 už kvóty uvedené v uvedenom pododseku, ktoré sa neuvoľnia z rezervy, nebudú platné.


  4.   Komisia zverejní celkové množstvo kvót v obehu, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, a to každoročne do 1. júna nasledujúceho roka, oddelene od množstva kvót v obehu podľa článku 1 ods. 4 tohto rozhodnutia. Celkové množstvo kvót v obehu podľa tohto článku v danom roku je kumulatívne množstvo kvót, na ktoré sa vzťahuje uvedená kapitola, vydaných v období od 1. januára 2027 po odpočítaní kumulatívnych ton overených emisií, na ktoré sa vzťahuje uvedená kapitola, za obdobie od 1. januára 2027 do 31. decembra toho istého daného roka, a všetkých kvót, na ktoré sa vzťahuje uvedená kapitola, zrušených v súlade s článkom 12 ods. 4 smernice 2003/87/ES. Prvé zverejnenie sa uskutoční do 1. júna 2028.


  5.   Ak je v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu stanovené v najnovšom zverejnení podľa odseku 4 tohto článku vyššie ako 440 miliónov kvót, od množstva kvót, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, s ktorými majú obchodovať členské štáty formou aukcie podľa článku 30d uvedenej smernice, sa odpočíta 100 miliónov kvót, a umiestnia sa do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka.


  6.   Ak je v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu nižšie ako 210 miliónov, z rezervy sa uvoľní 100 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, a pripočítajú sa k množstvu kvót, na ktoré sa vzťahuje uvedená kapitola, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 30d uvedenej smernice. V prípade, že sa v rezerve nachádza menej ako 100 miliónov kvót, všetky kvóty držané v rezerve sa z nej uvoľnia podľa tohto odseku.


  7.   Množstvá, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy v súlade s článkom 30h smernice 2003/87/ES, sa pripočítajú k množstvu kvót, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa uvedenej smernice, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 30d uvedenej smernice. Množstvá, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy, sa rovnomerne rozdelia počas obdobia troch mesiacov, ktoré sa začne najneskôr dva mesiace odo dňa, keď boli splnené podmienky podľa ich uverejnenia v tejto súvislosti v Úradnom vestníku Európskej únie podľa článku 30h ods. 8 smernice 2003/87/ES.


  8.   Na kvóty, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, sa uplatňuje článok 1 ods. 8 a článok 3 tohto rozhodnutia.


  9.   Odchylne od odsekov 2, 3 a 4 tohto článku, ak je splnená jedna alebo obidve podmienky uvedené v článku 30k ods. 1 smernice 2003/87/ES, umiestňovanie kvót do rezervy uvedenej v odseku 2 tohto článku sa uskutoční od 1. septembra 2029 a dátumy uvedené v odsekoch 3 a 4 tohto článku sa odložia o jeden rok.“ |
| --- | --- |

2.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 1a

Fungovanie trhovej stabilizačnej rezervy v prípade odvetvia budov, odvetvia cestnej dopravy a ďalších odvetví

1.   Kvóty, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, sa umiestňujú do samostatnej časti rezervy zriadenej podľa článku 1 tohto rozhodnutia a uvoľňujú sa z nej, v súlade s pravidlami stanovenými v tomto článku.

2.   Umiestňovanie kvót do rezervy podľa tohto článku sa realizuje od 1. septembra 2028. Kvóty, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, sa umiestňujú do rezervy, držia sa v nej a uvoľňujú sa z nej oddelene od kvót, na ktoré sa vzťahuje článok 1 tohto rozhodnutia.

3.   V roku 2027 sa v súlade s článkom 30d ods. 2 druhým pododsekom smernice 2003/87/ES vytvorí časť rezervy uvedená v odseku 1 tohto článku. Od 1. januára 2031 už kvóty uvedené v uvedenom pododseku, ktoré sa neuvoľnia z rezervy, nebudú platné.

4.   Komisia zverejní celkové množstvo kvót v obehu, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, a to každoročne do 1. júna nasledujúceho roka, oddelene od množstva kvót v obehu podľa článku 1 ods. 4 tohto rozhodnutia. Celkové množstvo kvót v obehu podľa tohto článku v danom roku je kumulatívne množstvo kvót, na ktoré sa vzťahuje uvedená kapitola, vydaných v období od 1. januára 2027 po odpočítaní kumulatívnych ton overených emisií, na ktoré sa vzťahuje uvedená kapitola, za obdobie od 1. januára 2027 do 31. decembra toho istého daného roka, a všetkých kvót, na ktoré sa vzťahuje uvedená kapitola, zrušených v súlade s článkom 12 ods. 4 smernice 2003/87/ES. Prvé zverejnenie sa uskutoční do 1. júna 2028.

5.   Ak je v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu stanovené v najnovšom zverejnení podľa odseku 4 tohto článku vyššie ako 440 miliónov kvót, od množstva kvót, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, s ktorými majú obchodovať členské štáty formou aukcie podľa článku 30d uvedenej smernice, sa odpočíta 100 miliónov kvót, a umiestnia sa do rezervy na obdobie 12 mesiacov, ktoré sa začína 1. septembra daného roka.

6.   Ak je v ktoromkoľvek danom roku celkové množstvo kvót v obehu nižšie ako 210 miliónov, z rezervy sa uvoľní 100 miliónov kvót, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, a pripočítajú sa k množstvu kvót, na ktoré sa vzťahuje uvedená kapitola, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 30d uvedenej smernice. V prípade, že sa v rezerve nachádza menej ako 100 miliónov kvót, všetky kvóty držané v rezerve sa z nej uvoľnia podľa tohto odseku.

7.   Množstvá, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy v súlade s článkom 30h smernice 2003/87/ES, sa pripočítajú k množstvu kvót, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa uvedenej smernice, s ktorými majú členské štáty obchodovať formou aukcie podľa článku 30d uvedenej smernice. Množstvá, ktoré sa majú uvoľniť z rezervy, sa rovnomerne rozdelia počas obdobia troch mesiacov, ktoré sa začne najneskôr dva mesiace odo dňa, keď boli splnené podmienky podľa ich uverejnenia v tejto súvislosti v Úradnom vestníku Európskej únie podľa článku 30h ods. 8 smernice 2003/87/ES.

8.   Na kvóty, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, sa uplatňuje článok 1 ods. 8 a článok 3 tohto rozhodnutia.

9.   Odchylne od odsekov 2, 3 a 4 tohto článku, ak je splnená jedna alebo obidve podmienky uvedené v článku 30k ods. 1 smernice 2003/87/ES, umiestňovanie kvót do rezervy uvedenej v odseku 2 tohto článku sa uskutoční od 1. septembra 2029 a dátumy uvedené v odsekoch 3 a 4 tohto článku sa odložia o jeden rok.“

| 3. | Článok 3 sa nahrádza takto:

  „Článok 3
  Preskúmanie
  Komisia monitoruje fungovanie rezervy prostredníctvom správy uvedenej v článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES. V uvedenej správe by sa mali zvážiť príslušné dôsledky pre konkurencieschopnosť, najmä v priemyselnom odvetví, vrátane ukazovateľov HDP, zamestnanosti a investícií. Do troch rokov od dátumu začatia prevádzky rezervy a následne každých päť rokov Komisia na základe analýzy správneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom preskúma rezervu a v prípade potreby predloží legislatívny návrh Európskemu parlamentu a Rade. Pri každom preskúmaní sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do rezervy podľa článku 1 ods. 5 tohto rozhodnutia, číselnej hraničnej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu, a to aj v záujme prípadnej úpravy uvedenej hraničnej hodnoty v súlade s lineárnym koeficientom uvedeným v článku 9 smernice 2003/87/ES, ako aj množstvu kvót, ktoré sa má uvoľniť z rezervy podľa článku 1 ods. 6 alebo 7 tohto rozhodnutia. V rámci preskúmania Komisia tiež posúdi dosah rezervy na rast, zamestnanosť a priemyselnú konkurencieschopnosť Únie a riziko úniku uhlíka.“ |
| --- | --- |

3.

Článok 3 sa nahrádza takto:

„Článok 3

Preskúmanie

Komisia monitoruje fungovanie rezervy prostredníctvom správy uvedenej v článku 10 ods. 5 smernice 2003/87/ES. V uvedenej správe by sa mali zvážiť príslušné dôsledky pre konkurencieschopnosť, najmä v priemyselnom odvetví, vrátane ukazovateľov HDP, zamestnanosti a investícií. Do troch rokov od dátumu začatia prevádzky rezervy a následne každých päť rokov Komisia na základe analýzy správneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom preskúma rezervu a v prípade potreby predloží legislatívny návrh Európskemu parlamentu a Rade. Pri každom preskúmaní sa osobitná pozornosť musí venovať percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa majú umiestniť do rezervy podľa článku 1 ods. 5 tohto rozhodnutia, číselnej hraničnej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu, a to aj v záujme prípadnej úpravy uvedenej hraničnej hodnoty v súlade s lineárnym koeficientom uvedeným v článku 9 smernice 2003/87/ES, ako aj množstvu kvót, ktoré sa má uvoľniť z rezervy podľa článku 1 ods. 6 alebo 7 tohto rozhodnutia. V rámci preskúmania Komisia tiež posúdi dosah rezervy na rast, zamestnanosť a priemyselnú konkurencieschopnosť Únie a riziko úniku uhlíka.“

Článok 3

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 1 tejto smernice do 31. decembra 2023. Tieto opatrenia uplatňujú od 1. januára 2024.

Členské štáty však do 30. júna 2024 uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s týmito článkami:

| a) | článok 1 bod 3 písm. ae) až ai) tejto smernice; |
| --- | --- |

a)

článok 1 bod 3 písm. ae) až ai) tejto smernice;

| b) | článok 1 bod 29 tejto smernice, s výnimkou článku 30f ods. 4 smernice 2003/87/ES, ktorý bol vložený uvedeným bodom; a |
| --- | --- |

b)

článok 1 bod 29 tejto smernice, s výnimkou článku 30f ods. 4 smernice 2003/87/ES, ktorý bol vložený uvedeným bodom; a

| c) | článok 1 bod 31 tejto smernice, pokiaľ ide o prílohy III a IIIa k smernici 2003/87/ES, ktoré boli vložené uvedeným bodom. |
| --- | --- |

c)

článok 1 bod 31 tejto smernice, pokiaľ ide o prílohy III a IIIa k smernici 2003/87/ES, ktoré boli vložené uvedeným bodom.

Bezodkladne informujú Komisiu o opatreniach prijatých podľa prvého a druhého pododseku.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných opatrení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 4

Prechodné ustanovenia

Členské štáty pri plnení svojej povinnosti stanovenej v článku 3 ods. 1 tejto smernice zabezpečia, aby sa ich vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa transponuje článok 3 bod u), článok 10a ods. 3 a 4, článok 10c ods. 7 a body 1 a 3 prílohy I k smernici 2003/87/ES v znení uplatniteľnom k 4. júnu 2023 naďalej uplatňovali až do 31. decembra 2025. Odchylne od článku 3 ods. 1 prvého pododseku poslednej vety uplatňujú svoje vnútroštátne opatrenia, ktorými transponujú zmeny uvedených ustanovení, od 1. januára 2026.

Článok 5

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Článok 2 sa uplatňuje od 1. januára 2024.

Článok 6

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 10. mája 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predsedníčka

J. ROSWALL

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 175.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 301, 5.8.2022, s. 116.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 18. apríla 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 25. apríla 2023.

3

(4)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

7

(8)  Smernica Rady 96/61/ES z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

9

(10)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/331 z 19. decembra 2018, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, platné v celej Únii (Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2019, s. 8).

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2392 z 13. decembra 2017, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES na účely pokračovania súčasných obmedzení rozsahu pôsobnosti v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy a na účely prípravy na vykonávanie globálneho trhového opatrenia od roku 2021 (Ú. v. EÚ L 350, 29.12.2017, s. 7).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/956 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje mechanizmus uhlíkovej kompenzácie na hraniciach (pozri stranu 52 tohto úradného vestníka).

16

(17)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1031/2010 z 12. novembra 2010 o harmonograme, správe a iných aspektoch obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov formou aukcie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (Ú. v. EÚ L 302, 18.11.2010, s. 1).

17

(18)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1122 z 12. marca 2019, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokiaľ ide o fungovanie registra Únie (Ú. v. EÚ L 177, 2.7.2019, s. 3).

18

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

19

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2020/2092 zo 16. decembra 2020 o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 1).

20

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

21

(22)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1842 z 31. októbra 2019, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokiaľ ide o ďalšie ustanovenia týkajúce sa úprav súvisiacich s bezodplatným prideľovaním emisných kvót v dôsledku zmien na úrovni činnosti (Ú. v. EÚ L 282, 4.11.2019, s. 20).

22

(23)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 (Ú. v. EÚ L 334, 31.12.2018, s. 1).

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

24

(25)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).

25

(26)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 zo 6. októbra 2015 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a o zmene smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 264, 9.10.2015, s. 1).

26

(27)  Smernica Rady (EÚ) 2020/262 z 19. decembra 2019, ktorou sa ustanovuje všeobecný systém spotrebných daní (Ú. v. EÚ L 58, 27.2.2020, s. 4).

27

(28)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

28

(29)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond a mení nariadenie (EÚ) 2021/1060 (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

29

(30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

30

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).

31

(32)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

32

(33)  
  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 14.

33

---

PRÍLOHA

| 1. | Príloha I k smernici 2003/87/ES sa mení takto:






  a) | bod 1 sa nahrádza takto:






  „1. | Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia ani časti zariadení používané na výskum, vývoj a testovanie nových výrobkov a procesov. Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia, v prípade ktorých počas predchádzajúceho relevantného päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 druhom pododseku emisie zo spaľovania biomasy v súlade s kritériami stanovenými podľa článku 14 prispievajú v priemere k viac ako 95 % celkových priemerných emisií skleníkových plynov.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Príloha I k smernici 2003/87/ES sa mení takto:

a)

bod 1 sa nahrádza takto:

„1.

Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia ani časti zariadení používané na výskum, vývoj a testovanie nových výrobkov a procesov. Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia, v prípade ktorých počas predchádzajúceho relevantného päťročného obdobia uvedeného v článku 11 ods. 1 druhom pododseku emisie zo spaľovania biomasy v súlade s kritériami stanovenými podľa článku 14 prispievajú v priemere k viac ako 95 % celkových priemerných emisií skleníkových plynov.“;

| b) | bod 3 sa nahrádza takto:






  „3. | S cieľom rozhodnúť o začlenení zariadenia do systému EU ETS sa pri výpočte celkového menovitého tepelného príkonu zariadenia spočítajú menovité tepelné príkony všetkých technických jednotiek, ktoré sú jeho súčasťou a v ktorých sa v rámci daného zariadenia spaľujú palivá. Uvedené jednotky môžu zahŕňať všetky typy kotlov, horákov, turbín, ohrievačov, priemyselných pecí, spaľovacích pecí, vypaľovacích pecí, sušiacich pecí, pecí, sušičiek, motorov, palivových článkov, chemických spaľovacích jednotiek, fakieľ resp. poľných horákov a termických alebo katalytických jednotiek dodatočného spaľovania. Jednotky s menovitým tepelným príkonom nižším ako 3 MW sa na účely tohto výpočtu neberú do úvahy.“; |
| --- | --- | --- |

b)

bod 3 sa nahrádza takto:

„3.

S cieľom rozhodnúť o začlenení zariadenia do systému EU ETS sa pri výpočte celkového menovitého tepelného príkonu zariadenia spočítajú menovité tepelné príkony všetkých technických jednotiek, ktoré sú jeho súčasťou a v ktorých sa v rámci daného zariadenia spaľujú palivá. Uvedené jednotky môžu zahŕňať všetky typy kotlov, horákov, turbín, ohrievačov, priemyselných pecí, spaľovacích pecí, vypaľovacích pecí, sušiacich pecí, pecí, sušičiek, motorov, palivových článkov, chemických spaľovacích jednotiek, fakieľ resp. poľných horákov a termických alebo katalytických jednotiek dodatočného spaľovania. Jednotky s menovitým tepelným príkonom nižším ako 3 MW sa na účely tohto výpočtu neberú do úvahy.“;

| c) | tabuľka sa mení takto:






  i) | prvý riadok sa nahrádza takto:






  „Spaľovanie palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW (okrem zariadení na spaľovanie nebezpečného alebo komunálneho odpadu)
  Od 1. januára 2024 spaľovanie palív v zariadeniach na spaľovanie komunálneho odpadu s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW na účely článkov 14 a 15. | Oxid uhličitý“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

tabuľka sa mení takto:

i)

prvý riadok sa nahrádza takto:

„Spaľovanie palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW (okrem zariadení na spaľovanie nebezpečného alebo komunálneho odpadu)

Od 1. januára 2024 spaľovanie palív v zariadeniach na spaľovanie komunálneho odpadu s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW na účely článkov 14 a 15.

Oxid uhličitý“;

| ii) | druhý riadok sa nahrádza takto:






  „Rafinácia oleja s prevádzkou spaľovacích jednotiek s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW | Oxid uhličitý“; |
| --- | --- | --- |

ii)

druhý riadok sa nahrádza takto:

„Rafinácia oleja s prevádzkou spaľovacích jednotiek s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW

Oxid uhličitý“;

| iii) | piaty riadok sa nahrádza takto:






  „Výroba železa alebo ocele (primárne alebo sekundárne tavenie) vrátane kontinuálneho liatia, s kapacitou väčšou ako 2,5 tony za hodinu | Oxid uhličitý“; |
| --- | --- | --- |

iii)

piaty riadok sa nahrádza takto:

„Výroba železa alebo ocele (primárne alebo sekundárne tavenie) vrátane kontinuálneho liatia, s kapacitou väčšou ako 2,5 tony za hodinu

Oxid uhličitý“;

| iv) | siedmy riadok sa nahrádza takto:






  „Výroba primárneho hliníka alebo oxidu hlinitého | Oxid uhličitý a úplne fluórované uhľovodíky“ |
| --- | --- | --- |

iv)

siedmy riadok sa nahrádza takto:

„Výroba primárneho hliníka alebo oxidu hlinitého

Oxid uhličitý a úplne fluórované uhľovodíky“

| v) | pätnásty riadok sa nahrádza takto:






  „Sušenie alebo kalcinácia sadrovca alebo výroba sadrokartónu a iných výrobkov zo sadrovca s kapacitou výroby kalcinovanej sadry alebo sušenej druhotnej sadry väčšou ako 20 ton denne | Oxid uhličitý°“; |
| --- | --- | --- |

v)

pätnásty riadok sa nahrádza takto:

„Sušenie alebo kalcinácia sadrovca alebo výroba sadrokartónu a iných výrobkov zo sadrovca s kapacitou výroby kalcinovanej sadry alebo sušenej druhotnej sadry väčšou ako 20 ton denne

Oxid uhličitý°“;

| vi) | osemnásty riadok sa nahrádza takto:






  „Priemyselná výroba sadzí zahŕňajúca karbonizáciu organických látok, ako sú oleje, dechty, zvyšky z krakovania a destilácie, s kapacitou výroby väčšou ako 50 ton denne | Oxid uhličitý“; |
| --- | --- | --- |

vi)

osemnásty riadok sa nahrádza takto:

„Priemyselná výroba sadzí zahŕňajúca karbonizáciu organických látok, ako sú oleje, dechty, zvyšky z krakovania a destilácie, s kapacitou výroby väčšou ako 50 ton denne

Oxid uhličitý“;

| vii) | dvadsiaty štvrtý riadok sa nahrádza takto:






  „Výroba vodíka (H2) a syntézneho plynu s kapacitou výroby väčšou ako 5 ton denne | Oxid uhličitý“; |
| --- | --- | --- |

vii)

dvadsiaty štvrtý riadok sa nahrádza takto:

„Výroba vodíka (H2) a syntézneho plynu s kapacitou výroby väčšou ako 5 ton denne

Oxid uhličitý“;

| viii) | dvadsiaty siedmy riadok sa nahrádza takto:






  „Preprava skleníkových plynov na účely geologického ukladania v úložisku povolená podľa smernice 2009/31/ES, s výnimkou emisií, na ktoré sa vzťahuje iná činnosť podľa tejto smernice | Oxid uhličitý“; |
| --- | --- | --- |

viii)

dvadsiaty siedmy riadok sa nahrádza takto:

„Preprava skleníkových plynov na účely geologického ukladania v úložisku povolená podľa smernice 2009/31/ES, s výnimkou emisií, na ktoré sa vzťahuje iná činnosť podľa tejto smernice

Oxid uhličitý“;

| ix) | za posledný nový riadok sa dopĺňa tento riadok, oddelený deliacou čiarou:






  „Námorná doprava
  Činnosti v oblasti námornej dopravy, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2015/757, s výnimkou činností námornej dopravy, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 1a a do 31. decembra 2026 článok 2 ods. 1b uvedeného nariadenia | Oxid uhličitý,
  Od 1. januára 2026, metán a oxid dusný“. |
| --- | --- | --- |

ix)

za posledný nový riadok sa dopĺňa tento riadok, oddelený deliacou čiarou:

„Námorná doprava

Činnosti v oblasti námornej dopravy, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2015/757, s výnimkou činností námornej dopravy, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 1a a do 31. decembra 2026 článok 2 ods. 1b uvedeného nariadenia

Oxid uhličitý,

Od 1. januára 2026, metán a oxid dusný“.

| 2. | Príloha IIb k smernici 2003/87/ES sa nahrádza takto:


  „PRÍLOHA IIb
  ČASŤ A
  ROZDELENIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV Z MODERNIZAČNÉHO FONDU V SÚLADE S ČLÁNKOM 10 ODS. 1 TRETÍM PODODSEKOM | Podiel |
| --- | --- | --- |
| Bulharsko | 5,84  % |
| Česko | 15,59  % |
| Estónsko | 2,78  % |
| Chorvátsko | 3,14  % |
| Lotyšsko | 1,44  % |
| Litva | 2,57  % |
| Maďarsko | 7,12  % |
| Poľsko | 43,41  % |
| Rumunsko | 11,98  % |
| Slovensko | 6,13  % |

2.

Príloha IIb k smernici 2003/87/ES sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA IIb

ČASŤ A

ROZDELENIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV Z MODERNIZAČNÉHO FONDU V SÚLADE S ČLÁNKOM 10 ODS. 1 TRETÍM PODODSEKOM

Podiel

Bulharsko

5,84  %

Česko

15,59  %

Estónsko

2,78  %

Chorvátsko

3,14  %

Lotyšsko

1,44  %

Litva

2,57  %

Maďarsko

7,12  %

Poľsko

43,41  %

Rumunsko

11,98  %

Slovensko

6,13  %

ČASŤ B

ROZDELENIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV Z MODERNIZAČNÉHO FONDU V SÚLADE S ČLÁNKOM 10 ODS. 1 ŠTVRTÝM PODODSEKOM

| | Podiel |
| --- | --- |
| Bulharsko | 4,9  % |
| Česko | 12,6  % |
| Estónsko | 2,1  % |
| Grécko | 10,1  % |
| Chorvátsko | 2,3  % |
| Lotyšsko | 1,0  % |
| Litva | 1,9  % |
| Maďarsko | 5,8  % |
| Poľsko | 34,2  % |
| Portugalsko | 8,6  % |
| Rumunsko | 9,7  % |
| Slovensko | 4,8  % |
| Slovinsko | 2,0  % |

Podiel

Bulharsko

4,9  %

Česko

12,6  %

Estónsko

2,1  %

Grécko

10,1  %

Chorvátsko

2,3  %

Lotyšsko

1,0  %

Litva

1,9  %

Maďarsko

5,8  %

Poľsko

34,2  %

Portugalsko

8,6  %

Rumunsko

9,7  %

Slovensko

4,8  %

Slovinsko

2,0  %

| 3. | Do smernice 2003/87/ES sa vkladajú tieto prílohy, a to ako jej prílohy III a IIIa:


  „PRÍLOHA III
  ČINNOSŤ, NA KTORÚ SA VZŤAHUJE KAPITOLA IVa






  Činnosť: | Skleníkové plyny |
| --- | --- | --- |
| Uvádzanie palív, ktoré sa používajú na účely spaľovania v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach do daňového voľného obehu. Táto činnosť nezahŕňa:






  a) | uvádzanie palív používaných pri činnostiach uvedených v prílohe I do daňového voľného obehu, okrem prípadov, keď sa používajú na účely spaľovania v rámci činností prepravy skleníkových plynov na geologické ukladanie, ako sa stanovuje v tabuľke riadku 27 uvedenej prílohy alebo keď sa používajú na účely spaľovania v zariadeniach vylúčených podľa článku 27a; |

3.

Do smernice 2003/87/ES sa vkladajú tieto prílohy, a to ako jej prílohy III a IIIa:

„PRÍLOHA III

ČINNOSŤ, NA KTORÚ SA VZŤAHUJE KAPITOLA IVa

Činnosť:

Skleníkové plyny

Uvádzanie palív, ktoré sa používajú na účely spaľovania v odvetví budov, odvetví cestnej dopravy a ďalších odvetviach do daňového voľného obehu. Táto činnosť nezahŕňa:

a)

uvádzanie palív používaných pri činnostiach uvedených v prílohe I do daňového voľného obehu, okrem prípadov, keď sa používajú na účely spaľovania v rámci činností prepravy skleníkových plynov na geologické ukladanie, ako sa stanovuje v tabuľke riadku 27 uvedenej prílohy alebo keď sa používajú na účely spaľovania v zariadeniach vylúčených podľa článku 27a;

| b) | uvádzanie palív s nulovým emisným faktorom do daňového voľného obehu; |
| --- | --- |

b)

uvádzanie palív s nulovým emisným faktorom do daňového voľného obehu;

| c) | uvádzanie nebezpečného alebo komunálneho odpadu používaného ako palivo do daňového voľného obehu. |
| --- | --- |

c)

uvádzanie nebezpečného alebo komunálneho odpadu používaného ako palivo do daňového voľného obehu.

Odvetviu budov a odvetviu cestnej dopravy zodpovedajú tieto zdroje emisií vymedzené v usmerneniach panela IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006 s týmito nevyhnutnými úpravami predmetných vymedzení:

| a) | kombinovaná výroba tepla a elektriny (KVET) (kód kategórie zdroja 1A1a ii) a teplárne (kód zdroja 1A1a iii), pokiaľ vyrábajú teplo pre kategórie uvedené v písmenách c) a d) tohto odseku, a to buď priamo alebo prostredníctvom sietí diaľkového vykurovania; |
| --- | --- |

a)

kombinovaná výroba tepla a elektriny (KVET) (kód kategórie zdroja 1A1a ii) a teplárne (kód zdroja 1A1a iii), pokiaľ vyrábajú teplo pre kategórie uvedené v písmenách c) a d) tohto odseku, a to buď priamo alebo prostredníctvom sietí diaľkového vykurovania;

Oxid uhličitý

| b) | cestná doprava (kód kategórie zdroja 1A3b) okrem používania poľnohospodárskych vozidiel na spevnených cestných komunikáciách; |
| --- | --- |

b)

cestná doprava (kód kategórie zdroja 1A3b) okrem používania poľnohospodárskych vozidiel na spevnených cestných komunikáciách;

| c) | komerčné/inštitucionálne budovy (kód kategórie zdroja 1A4a); |
| --- | --- |

c)

komerčné/inštitucionálne budovy (kód kategórie zdroja 1A4a);

| d) | obytné budovy (kód kategórie zdroja 1A4b). |
| --- | --- |

d)

obytné budovy (kód kategórie zdroja 1A4b).

Ďalším odvetviam zodpovedajú tieto zdroje emisií vymedzené v usmerneniach IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006:

| a) | odvetvie energetiky (kód kategórie zdroja 1A1) okrem kategórií vymedzených v druhom odseku písm. a) tejto prílohy; |
| --- | --- |

a)

odvetvie energetiky (kód kategórie zdroja 1A1) okrem kategórií vymedzených v druhom odseku písm. a) tejto prílohy;

| b) | výrobný priemysel a stavebníctvo (kód kategórie zdroja 1A2). |
| --- | --- |

b)

výrobný priemysel a stavebníctvo (kód kategórie zdroja 1A2).

PRÍLOHA IIIa

ÚPRAVA LINEÁRNEHO REDUKČNÉHO KOEFICIENTU V SÚLADE S ČLÁNKOM 30c ODS. 2

1.

Ak sú priemerné emisie nahlásené podľa kapitoly IVa za roky 2024 až 2026 o viac ako 2 % vyššie v porovnaní s hodnotou množstva na rok 2025, ktorá je vymedzená v súlade s článkom 30c ods. 1, a ak k uvedeným rozdielom nedošlo v dôsledku menšieho ako 5 % rozdielu medzi emisiami nahlásenými podľa kapitoly IVa a inventúrnymi údajmi za rok 2025 týkajúcimi sa emisií skleníkových plynov v Únii pochádzajúcich zo zdrojov, ktoré patria do kategórií dohovoru UNFCCC a ktoré sa týkajú odvetví, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa, predmetný lineárny redukčný koeficient sa vypočíta úpravou lineárneho redukčného koeficientu uvedeného v článku 30c ods. 1.

2.

| LRFadj = 100%* [MRV[2024-2026] – (ESR[2024] - 6* LRF[2024]* ESR[2024])]/ (5* MRV[2024-2026]), kde, |
| --- |

LRFadj = 100%* [MRV[2024-2026] – (ESR[2024] - 6* LRF[2024]* ESR[2024])]/ (5* MRV[2024-2026]), kde,

| LRFadj je upravený lineárny redukčný koeficient; |
| --- |

LRFadj je upravený lineárny redukčný koeficient;

| MRV[2024-2026] je priemer overených emisií podľa kapitoly IVa za roky 2024 až 2026; |
| --- |

MRV[2024-2026] je priemer overených emisií podľa kapitoly IVa za roky 2024 až 2026;

| ESR[2024] je hodnota emisií za rok 2024 vymedzená v súlade s článkom 30c ods. 1 v prípade odvetví, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa; |
| --- |

ESR[2024] je hodnota emisií za rok 2024 vymedzená v súlade s článkom 30c ods. 1 v prípade odvetví, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa;

| LRF[2024] je lineárny redukčný koeficient uvedený v článku 30c ods. 1. |
| --- |

LRF[2024] je lineárny redukčný koeficient uvedený v článku 30c ods. 1.

| 4. | Príloha IV k smernici 2003/87/ES sa mení takto:






  a) | v časti A sa oddiel „Výpočet“ mení takto:






  i) | v treťom odseku sa posledná veta „Emisný faktor pre biomasu je nula.“ nahrádza takto:

  „Emisný faktor pre biomasu, ktorá spĺňa kritériá udržateľnosti a kritériá týkajúce sa úspor emisií skleníkových plynov pri využívaní biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, so všetkými potrebnými úpravami na uplatňovanie podľa tejto smernice, ako sa stanovuje vo vykonávacích aktoch uvedených v článku 14 tejto smernice, sa rovná nule.“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Príloha IV k smernici 2003/87/ES sa mení takto:

a)

v časti A sa oddiel „Výpočet“ mení takto:

i)

v treťom odseku sa posledná veta „Emisný faktor pre biomasu je nula.“ nahrádza takto:

„Emisný faktor pre biomasu, ktorá spĺňa kritériá udržateľnosti a kritériá týkajúce sa úspor emisií skleníkových plynov pri využívaní biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, so všetkými potrebnými úpravami na uplatňovanie podľa tejto smernice, ako sa stanovuje vo vykonávacích aktoch uvedených v článku 14 tejto smernice, sa rovná nule.“;

| ii) | piaty odsek sa nahrádza takto:

  „Použijú sa štandardné oxidačné faktory vytvorené podľa smernice 2010/75/EÚ, pokiaľ prevádzkovateľ nepreukáže, že faktory špecifické pre dané činnosti sú presnejšie.“; |
| --- | --- |

ii)

piaty odsek sa nahrádza takto:

„Použijú sa štandardné oxidačné faktory vytvorené podľa smernice 2010/75/EÚ, pokiaľ prevádzkovateľ nepreukáže, že faktory špecifické pre dané činnosti sú presnejšie.“;

| b) | v časti B oddiele „Monitorovanie emisií oxidu uhličitého“ sa vo štvrtom odseku posledná veta „Emisný faktor pre biomasu“ nahrádza takto:

  „Emisný faktor pre biomasu, ktorá spĺňa kritériá udržateľnosti a kritériá týkajúce sa úspor emisií skleníkových plynov pri využívaní biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, so všetkými potrebnými úpravami na uplatňovanie podľa tejto smernice, ako sa stanovuje vo vykonávacích aktoch uvedených v článku 14 tejto smernice, sa rovná nule.“; |
| --- | --- |

b)

v časti B oddiele „Monitorovanie emisií oxidu uhličitého“ sa vo štvrtom odseku posledná veta „Emisný faktor pre biomasu“ nahrádza takto:

„Emisný faktor pre biomasu, ktorá spĺňa kritériá udržateľnosti a kritériá týkajúce sa úspor emisií skleníkových plynov pri využívaní biomasy, ktoré sú stanovené v smernici (EÚ) 2018/2001, so všetkými potrebnými úpravami na uplatňovanie podľa tejto smernice, ako sa stanovuje vo vykonávacích aktoch uvedených v článku 14 tejto smernice, sa rovná nule.“;

| c) | dopĺňa sa táto časť:

  „ČASŤ C

  Monitorovanie a nahlasovanie emisií zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III

  Monitorovanie emisií
  Emisie sa monitorujú pomocou výpočtu.
  Výpočet
  Emisie sa vypočítajú pomocou tohto vzorca:
  Palivo uvedené do daňového voľného obehu × emisný faktor
  Palivo uvedené do daňového voľného obehu zahŕňa množstvo paliva, ktoré regulovaný subjekt uviedol do daňového voľného obehu.
  Použijú sa štandardné emisné faktory IPCC prevzaté z usmernení IPCC pre inventúru na rok 2006 alebo z následných aktualizácií týchto usmernení, pokiaľ emisné faktory špecifické pre dané palivá určené nezávislými akreditovanými laboratóriami, ktoré používajú akceptované analytické metódy, nie sú presnejšie.
  Pre každý regulovaný subjekt a každé palivo sa urobí samostatný výpočet.
  Nahlasovanie emisií
  Každý regulovaný subjekt zahrnie do svojej správy tieto informácie:






  A. | Údaje na účely identifikácie regulovaného subjektu vrátane:






  — | názvu regulovaného subjektu, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

dopĺňa sa táto časť:

„ČASŤ C

Monitorovanie a nahlasovanie emisií zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III

Monitorovanie a nahlasovanie emisií zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III

Monitorovanie emisií

Emisie sa monitorujú pomocou výpočtu.

Výpočet

Emisie sa vypočítajú pomocou tohto vzorca:

Palivo uvedené do daňového voľného obehu × emisný faktor

Palivo uvedené do daňového voľného obehu zahŕňa množstvo paliva, ktoré regulovaný subjekt uviedol do daňového voľného obehu.

Použijú sa štandardné emisné faktory IPCC prevzaté z usmernení IPCC pre inventúru na rok 2006 alebo z následných aktualizácií týchto usmernení, pokiaľ emisné faktory špecifické pre dané palivá určené nezávislými akreditovanými laboratóriami, ktoré používajú akceptované analytické metódy, nie sú presnejšie.

Pre každý regulovaný subjekt a každé palivo sa urobí samostatný výpočet.

Nahlasovanie emisií

Každý regulovaný subjekt zahrnie do svojej správy tieto informácie:

A.

Údaje na účely identifikácie regulovaného subjektu vrátane:

—

názvu regulovaného subjektu,

| — | jeho adresy vrátane PSČ a krajiny, |
| --- | --- |

—

jeho adresy vrátane PSČ a krajiny,

| — | druhu palív, ktoré daný subjekt uvádza do daňového voľného obehu, ako aj jeho činností, prostredníctvom ktorých dané palivá uvádza do daňového voľného obehu vrátane použitej technológie, |
| --- | --- |

—

druhu palív, ktoré daný subjekt uvádza do daňového voľného obehu, ako aj jeho činností, prostredníctvom ktorých dané palivá uvádza do daňového voľného obehu vrátane použitej technológie,

| — | adresy, telefónneho a faxového čísla a e-mailu kontaktnej osoby, a |
| --- | --- |

—

adresy, telefónneho a faxového čísla a e-mailu kontaktnej osoby, a

| — | mena/názvu majiteľa regulovaného subjektu a akejkoľvek materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

mena/názvu majiteľa regulovaného subjektu a akejkoľvek materskej spoločnosti.

| B. | Pri každom druhu paliva uvedeného do daňového voľného obehu, ktoré sa používa na spaľovanie v odvetviach uvedených v prílohe III, v prípade ktorého sa vypočítavajú emisie, ide o tieto údaje:






  — | množstvo paliva uvedeného do daňového voľného obehu, |
| --- | --- | --- |

B.

Pri každom druhu paliva uvedeného do daňového voľného obehu, ktoré sa používa na spaľovanie v odvetviach uvedených v prílohe III, v prípade ktorého sa vypočítavajú emisie, ide o tieto údaje:

—

množstvo paliva uvedeného do daňového voľného obehu,

| — | emisné faktory, |
| --- | --- |

—

emisné faktory,

| — | celkové emisie, |
| --- | --- |

—

celkové emisie,

| — | konečné použitie alebo použitia paliva uvedeného do daňového voľného obehu, a |
| --- | --- |

—

konečné použitie alebo použitia paliva uvedeného do daňového voľného obehu, a

| — | neistota. |
| --- | --- |

—

neistota.

Členské štáty prijmú opatrenia na koordináciu požiadaviek týkajúcich sa nahlasovania s inými existujúcimi požiadavkami na nahlasovanie s cieľom minimalizovať záťaž podnikov spojenú s nahlasovaním informácií.“

| 5. | Do prílohy V k smernici 2003/87/ES sa dopĺňa táto časť:

  „ČASŤ C

  Overovanie emisií zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III

  Všeobecné zásady








  1. | Emisie zodpovedajúce činnosti uvedenej v prílohe III podliehajú overovaniu. |
| --- | --- | --- |

5.

Do prílohy V k smernici 2003/87/ES sa dopĺňa táto časť:

„ČASŤ C

Overovanie emisií zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III

Overovanie emisií zodpovedajúcich činnosti uvedenej v prílohe III

Všeobecné zásady

1.

Emisie zodpovedajúce činnosti uvedenej v prílohe III podliehajú overovaniu.

| 2. | Súčasťou procesu overovania je posúdenie správy podľa článku 14 ods. 3 a monitorovania počas predchádzajúceho roku. V rámci uvedeného procesu sa rieši otázka spoľahlivosti, dôveryhodnosti a presnosti systémov monitorovania a nahlasovaných údajov a informácií o emisiách, a to najmä údajov a informácií týkajúcich sa:






  a) | nahlásených palív, ktoré sa uviedli do daňového voľného obehu, a súvisiacich výpočtov; |
| --- | --- | --- |

2.

Súčasťou procesu overovania je posúdenie správy podľa článku 14 ods. 3 a monitorovania počas predchádzajúceho roku. V rámci uvedeného procesu sa rieši otázka spoľahlivosti, dôveryhodnosti a presnosti systémov monitorovania a nahlasovaných údajov a informácií o emisiách, a to najmä údajov a informácií týkajúcich sa:

a)

nahlásených palív, ktoré sa uviedli do daňového voľného obehu, a súvisiacich výpočtov;

| b) | výberu a uplatnenia emisných faktorov; |
| --- | --- |

b)

výberu a uplatnenia emisných faktorov;

| c) | výpočtov vedúcich k určeniu celkových emisií. |
| --- | --- |

c)

výpočtov vedúcich k určeniu celkových emisií.

| 3. | Nahlásené emisie sa môžu potvrdiť len vtedy, ak dané emisie možno na základe spoľahlivých a dôveryhodných údajov a informácií určiť s vysokým stupňom istoty. V záujme zabezpečenia vysokej miery istoty je potrebné, aby regulovaný subjekt preukázal, že:






  a) | nahlasované údaje neobsahujú nezrovnalosti; |
| --- | --- | --- |

3.

Nahlásené emisie sa môžu potvrdiť len vtedy, ak dané emisie možno na základe spoľahlivých a dôveryhodných údajov a informácií určiť s vysokým stupňom istoty. V záujme zabezpečenia vysokej miery istoty je potrebné, aby regulovaný subjekt preukázal, že:

a)

nahlasované údaje neobsahujú nezrovnalosti;

| b) | zhromažďovanie údajov sa vykonalo v súlade s uplatniteľnými vedeckými normami; a |
| --- | --- |

b)

zhromažďovanie údajov sa vykonalo v súlade s uplatniteľnými vedeckými normami; a

| c) | príslušné záznamy regulovaného subjektu sú úplné a konzistentné. |
| --- | --- |

c)

príslušné záznamy regulovaného subjektu sú úplné a konzistentné.

| 4. | Overovateľ musí mať prístup do všetkých lokalít a ku všetkým informáciám, ktoré sa týkajú predmetu overovania. |
| --- | --- |

4.

Overovateľ musí mať prístup do všetkých lokalít a ku všetkým informáciám, ktoré sa týkajú predmetu overovania.

| 5. | Overovateľ musí zohľadniť, či je regulovaný subjekt registrovaný v schéme Únie pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS).
  Metodika
  Strategická analýza |
| --- | --- |

5.

Overovateľ musí zohľadniť, či je regulovaný subjekt registrovaný v schéme Únie pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS).

Metodika

Strategická analýza

| 6. | Pri overovaní sa musí vychádzať zo strategickej analýzy všetkých množstiev palív, ktoré do daňového voľného obehu uviedol regulovaný subjekt. Vyžaduje si to, aby mal overovateľ prehľad o všetkých činnostiach, prostredníctvom ktorých regulovaný subjekt uvádza dané palivá do daňového voľného obehu, ako aj o ich významnosti z hľadiska emisií.
  Analýza procesov |
| --- | --- |

6.

Pri overovaní sa musí vychádzať zo strategickej analýzy všetkých množstiev palív, ktoré do daňového voľného obehu uviedol regulovaný subjekt. Vyžaduje si to, aby mal overovateľ prehľad o všetkých činnostiach, prostredníctvom ktorých regulovaný subjekt uvádza dané palivá do daňového voľného obehu, ako aj o ich významnosti z hľadiska emisií.

Analýza procesov

| 7. | Overovanie predložených údajov a informácií sa vo vhodných prípadoch uskutočňuje v lokalite regulovaného subjektu. Overovateľ použije kontroly na mieste, aby určil spoľahlivosť nahlasovaných údajov a informácií.
  Analýza rizika |
| --- | --- |

7.

Overovanie predložených údajov a informácií sa vo vhodných prípadoch uskutočňuje v lokalite regulovaného subjektu. Overovateľ použije kontroly na mieste, aby určil spoľahlivosť nahlasovaných údajov a informácií.

Analýza rizika

| 8. | Overovateľ vyhodnotí všetky spôsoby, prostredníctvom ktorých regulovaný subjekt uvádza palivá do daňového voľného obehu, a to so zameraním na overenie spoľahlivosti údajov o celkových emisiách regulovaného subjektu. |
| --- | --- |

8.

Overovateľ vyhodnotí všetky spôsoby, prostredníctvom ktorých regulovaný subjekt uvádza palivá do daňového voľného obehu, a to so zameraním na overenie spoľahlivosti údajov o celkových emisiách regulovaného subjektu.

| 9. | Na základe tejto analýzy overovateľ explicitne určí každý prvok s vysokým rizikom výskytu chýb a ďalšie aspekty postupu monitorovania a nahlasovania, pri ktorých existuje pravdepodobnosť, že môžu prispieť k výskytu chýb pri určovaní celkových emisií. Patria sem predovšetkým výpočty potrebné na určenie úrovne emisií z jednotlivých zdrojov. Osobitnú pozornosť treba venovať uvedeným prvkom s vysokým rizikom výskytu chýb a spomínaným aspektom postupu monitorovania. |
| --- | --- |

9.

Na základe tejto analýzy overovateľ explicitne určí každý prvok s vysokým rizikom výskytu chýb a ďalšie aspekty postupu monitorovania a nahlasovania, pri ktorých existuje pravdepodobnosť, že môžu prispieť k výskytu chýb pri určovaní celkových emisií. Patria sem predovšetkým výpočty potrebné na určenie úrovne emisií z jednotlivých zdrojov. Osobitnú pozornosť treba venovať uvedeným prvkom s vysokým rizikom výskytu chýb a spomínaným aspektom postupu monitorovania.

| 10. | Overovateľ musí vziať do úvahy všetky metódy účinnej kontroly rizika, ktoré regulovaný subjekt používa na minimalizovanie stupňa neistoty.
  Správa |
| --- | --- |

10.

Overovateľ musí vziať do úvahy všetky metódy účinnej kontroly rizika, ktoré regulovaný subjekt používa na minimalizovanie stupňa neistoty.

Správa

| 11. | Overovateľ pripraví správu o procese potvrdzovania, v ktorej uvedie, či je správa podľa článku 14 ods. 3 uspokojivá. V tejto správe sa musia uvádzať všetky aspekty týkajúce sa uskutočnenej práce. Vyhlásenie o tom, že správa podľa článku 14 ods. 3 je uspokojivá, možno vydať vtedy, ak predmetné celkové emisie nie sú podľa názoru overovateľa závažne skreslené.
  Minimálne požiadavky na spôsobilosť overovateľa |
| --- | --- |

11.

Overovateľ pripraví správu o procese potvrdzovania, v ktorej uvedie, či je správa podľa článku 14 ods. 3 uspokojivá. V tejto správe sa musia uvádzať všetky aspekty týkajúce sa uskutočnenej práce. Vyhlásenie o tom, že správa podľa článku 14 ods. 3 je uspokojivá, možno vydať vtedy, ak predmetné celkové emisie nie sú podľa názoru overovateľa závažne skreslené.

Minimálne požiadavky na spôsobilosť overovateľa

| 12. | Overovateľ musí byť nezávislý od regulovaného subjektu, vykonávať svoje činnosti náležite, objektívne a profesionálne, pričom rozumie:






  a) | ustanoveniam tejto smernice, ako aj príslušným normám a usmerneniam prijatým Komisiou podľa článku 14 ods. 1; |
| --- | --- | --- |

12.

Overovateľ musí byť nezávislý od regulovaného subjektu, vykonávať svoje činnosti náležite, objektívne a profesionálne, pričom rozumie:

a)

ustanoveniam tejto smernice, ako aj príslušným normám a usmerneniam prijatým Komisiou podľa článku 14 ods. 1;

| b) | legislatívnym, regulačným a administratívnym požiadavkám súvisiacim s overovanými činnosťami; a |
| --- | --- |

b)

legislatívnym, regulačným a administratívnym požiadavkám súvisiacim s overovanými činnosťami; a

| c) | získavaniu všetkých informácií, ktoré súvisia so všetkými spôsobmi, prostredníctvom ktorých regulovaný subjekt uvádza palivá do daňového voľného obehu, a to najmä v súvislosti so zhromažďovaním, meraním, výpočtom a nahlasovaním údajov.“ |
| --- | --- |

c)

získavaniu všetkých informácií, ktoré súvisia so všetkými spôsobmi, prostredníctvom ktorých regulovaný subjekt uvádza palivá do daňového voľného obehu, a to najmä v súvislosti so zhromažďovaním, meraním, výpočtom a nahlasovaním údajov.“

---