# Euroopan unionin L 38/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 38 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta8. helmikuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 38

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta8. helmikuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/262, annettu 7 päivänä syyskuuta 2022, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/262, annettu 7 päivänä syyskuuta 2022, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 8.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 38/1

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/262,

annettu 7 päivänä syyskuuta 2022,

tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1233/2011 1 artiklassa säädetään, että julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevaan järjestelyyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältyviä suuntaviivoja sovelletaan unionissa siten, että järjestelyn teksti sisällytetään mainitun asetuksen liitteeseen II. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1233/2011 1 artiklassa säädetään, että julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevaan järjestelyyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältyviä suuntaviivoja sovelletaan unionissa siten, että järjestelyn teksti sisällytetään mainitun asetuksen liitteeseen II.

| (2) | Järjestelyn osallistujat ovat sopineet useista muutoksista järjestelyyn verrattuna asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteessä II olevaan järjestelyn tällä hetkellä sovellettavaan versioon. |
| --- | --- |

(2)

Järjestelyn osallistujat ovat sopineet useista muutoksista järjestelyyn verrattuna asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteessä II olevaan järjestelyn tällä hetkellä sovellettavaan versioon.

| (3) | Järjestelyn ja siihen liittyvän alakohtaisen sopimuksen osallistujien helmikuusta 2017 (eli tällä hetkellä sovellettava versio) tammikuuhun 2022 hyväksymät tärkeimmät muutokset ovat seuraavat: osallistujien luettelon päivittäminen Turkin ja Yhdistyneen kuningaskunnan lisäämiseksi siihen, kaupallisten viitekorkojen uudelleentarkastelu, paikalliskustannuksia koskevien määräysten muuttaminen siten, että mahdollistetaan paikalliskustannusten tuen lisääminen, sekä vientiluottojen tai sidotun avun kieltäminen hiilipohjaisille voimalaitoksille, jotka eivät hyödynnä päästövähennystekniikoita. |
| --- | --- |

(3)

Järjestelyn ja siihen liittyvän alakohtaisen sopimuksen osallistujien helmikuusta 2017 (eli tällä hetkellä sovellettava versio) tammikuuhun 2022 hyväksymät tärkeimmät muutokset ovat seuraavat: osallistujien luettelon päivittäminen Turkin ja Yhdistyneen kuningaskunnan lisäämiseksi siihen, kaupallisten viitekorkojen uudelleentarkastelu, paikalliskustannuksia koskevien määräysten muuttaminen siten, että mahdollistetaan paikalliskustannusten tuen lisääminen, sekä vientiluottojen tai sidotun avun kieltäminen hiilipohjaisille voimalaitoksille, jotka eivät hyödynnä päästövähennystekniikoita.

| (4) | OECD julkaisi 10 päivänä tammikuuta 2022 järjestelyn tarkistetun version, jossa otetaan huomioon kaikki sen osallistujien vuoden 2021 loppuun mennessä hyväksymät muutokset. On sekä asianmukaista että tarpeellista saattaa kyseiset muutokset osaksi unionin lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(4)

OECD julkaisi 10 päivänä tammikuuta 2022 järjestelyn tarkistetun version, jossa otetaan huomioon kaikki sen osallistujien vuoden 2021 loppuun mennessä hyväksymät muutokset. On sekä asianmukaista että tarpeellista saattaa kyseiset muutokset osaksi unionin lainsäädäntöä.

| (5) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1233/2011 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1233/2011 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liite II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 7 päivänä syyskuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45.

1

---

LIITE

”LIITE II

I LUKU

Yleiset määräykset

1.   TARKOITUS

| 1. | Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, tärkein tavoite on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Järjestelyn avulla pyritään edistämään 5 artiklan a kohdan mukaisen julkisen tuen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin. |
| --- | --- |

2.

2.   STATUS

OECD:ssä laadittu järjestely tuli alun perin voimaan huhtikuussa 1978 ja on kestoltaan rajoittamaton. Järjestely on osallistujien välinen herrasmiessopimus, eli se ei ole OECD:n sitova määräys (1), vaikka OECD:n sihteeristö, jäljempänä ’sihteeristö’, osallistuu järjestelyn hallinnollisten asioiden hoitoon.

3.   OSALLISTUMINEN

Järjestelyyn osallistuvat tällä hetkellä Australia, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Korea, Norja, Sveitsi, Turkki, Uusi-Seelanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. Nykyiset osallistujat voivat kutsua mukaan muita OECD:n jäseniä tai siihen kuulumattomia maita.

4.   SOPIMUKSEN ULKOPUOLISILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO

| a) | Osallistujat sitoutuvat vaihtamaan tietoja järjestelyyn osallistumattomien maiden kanssa 5 artiklan a kohdan mukaiseen julkiseen tukeen liittyvistä ilmoituksista. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat sitoutuvat vaihtamaan tietoja järjestelyyn osallistumattomien maiden kanssa 5 artiklan a kohdan mukaiseen julkiseen tukeen liittyvistä ilmoituksista.

| b) | Vastavuoroisuuteen perustuen osallistuja toimittaa kilpailutilanteessa olevan sopimuksen ulkopuolisen maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi osallistujan pyyntöön. |
| --- | --- |

b)

Vastavuoroisuuteen perustuen osallistuja toimittaa kilpailutilanteessa olevan sopimuksen ulkopuolisen maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi osallistujan pyyntöön.

5.   SOVELTAMISALA

Järjestelyä sovelletaan kaikkeen julkishallinnon myöntämään tai sen lukuun myönnettyyn tavaroiden ja/tai palveluiden vientiä koskevaan julkiseen tukeen, rahoitusleasingsopimukset mukaan luettuina, jonka takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta.

| a) | Julkista tukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:






  1) | Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate). |
| --- | --- | --- |

a)

Julkista tukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:

1)

Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate).

| 2) | Julkinen rahoitustuki:






  — | suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai |
| --- | --- | --- |

2)

Julkinen rahoitustuki:

—

suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai

| — | korkotuki. |
| --- | --- |

—

korkotuki.

| 3) | Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä. |
| --- | --- |

3)

Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä.

| b) | Järjestelyä sovelletaan sidottuun apuun; IV luvun mukaisia menettelyjä sovelletaan myös kauppaan liittyvään sitomattomaan apuun. |
| --- | --- |

b)

Järjestelyä sovelletaan sidottuun apuun; IV luvun mukaisia menettelyjä sovelletaan myös kauppaan liittyvään sitomattomaan apuun.

| c) | Järjestelyä ei sovelleta sotateollisuuden laitteisiin eikä maataloushyödykkeisiin. |
| --- | --- |

c)

Järjestelyä ei sovelleta sotateollisuuden laitteisiin eikä maataloushyödykkeisiin.

| d) | Julkista tukea ei saa myöntää, jos on olemassa selviä todisteita siitä, että sopimus on ensisijaisesti tehty suotuisampien takaisinmaksuehtojen saamiseksi muussa kuin tavaroiden lopullisessa kohdemaassa olevan ostajan kanssa. |
| --- | --- |

d)

Julkista tukea ei saa myöntää, jos on olemassa selviä todisteita siitä, että sopimus on ensisijaisesti tehty suotuisampien takaisinmaksuehtojen saamiseksi muussa kuin tavaroiden lopullisessa kohdemaassa olevan ostajan kanssa.

6.   JÄRJESTELYN MUKAISTA TUKEA KOSKEVAT KIELLOT

Osallistujat eivät saa myöntää julkisesti tuettuja vientiluottoja tai sidottua apua seuraaviin tarkoituksiin:

| a) | uusien hiilipohjaisten sähköntuotantolaitosten ja niiden osien vienti, mukaan lukien kaikki komponentit, laitteet, materiaalit ja palvelut (myös henkilöstön koulutus), joita tarvitaan suoraan tällaisten voimalaitosten rakentamiseen ja käyttöönottoon. Jos olemassa olevaan laitokseen lisätään uusi hiilipohjainen sähköntuotantoyksikkö, tätä pidetään uutena hiilipohjaisena sähköntuotantolaitoksena. |
| --- | --- |

a)

uusien hiilipohjaisten sähköntuotantolaitosten ja niiden osien vienti, mukaan lukien kaikki komponentit, laitteet, materiaalit ja palvelut (myös henkilöstön koulutus), joita tarvitaan suoraan tällaisten voimalaitosten rakentamiseen ja käyttöönottoon. Jos olemassa olevaan laitokseen lisätään uusi hiilipohjainen sähköntuotantoyksikkö, tätä pidetään uutena hiilipohjaisena sähköntuotantolaitoksena.

| b) | laitteiden vientiin toimittaminen olemassa oleville hiilipohjaisille sähköntuotantolaitoksille, paitsi jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  i) | toimitettavilla laitteilla vähennetään ilman saastumista, vesien saastumista tai hiilidioksidipäästöjä; |
| --- | --- | --- |

b)

laitteiden vientiin toimittaminen olemassa oleville hiilipohjaisille sähköntuotantolaitoksille, paitsi jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

i)

toimitettavilla laitteilla vähennetään ilman saastumista, vesien saastumista tai hiilidioksidipäästöjä;

| ii) | toimitettavilla laitteilla ei pidennetä laitoksen käyttöikää eikä kasvateta sen kapasiteettia. |
| --- | --- |

ii)

toimitettavilla laitteilla ei pidennetä laitoksen käyttöikää eikä kasvateta sen kapasiteettia.

| c) | Edellä a ja b alakohdassa esitettyjä kieltoja ei sovelleta hiilipohjaisiin sähköntuotantolaitoksiin, joissa on käytössä tehokkaat hiilidioksidin talteenotto-, hyödyntämis- ja varastointilaitteet (CCUS), eikä olemassa oleviin hiilipohjaisiin sähköntuotantolaitoksiin, joihin CCUS-tekniikka asennetaan jälkiasennuksena, liitteen IV lisäyksen II hankeluokasta A vahvistetun mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Edellä a ja b alakohdassa esitettyjä kieltoja ei sovelleta hiilipohjaisiin sähköntuotantolaitoksiin, joissa on käytössä tehokkaat hiilidioksidin talteenotto-, hyödyntämis- ja varastointilaitteet (CCUS), eikä olemassa oleviin hiilipohjaisiin sähköntuotantolaitoksiin, joihin CCUS-tekniikka asennetaan jälkiasennuksena, liitteen IV lisäyksen II hankeluokasta A vahvistetun mukaisesti.

| d) | Osallistujat voivat yhden osallistujan pyynnöstä sopia tarkastelevansa uudelleen muita kuin CCUS-pohjaisia hiilidioksidipäästöjen vähentämisteknologioita, joita voidaan kehittää tulevaisuudessa, a ja b alakohdasta poikkeamista varten. Mahdollisten tulevien poikkeusten sisällyttäminen sopimukseen perustuu osallistujien yksimieliseen päätökseen. |
| --- | --- |

d)

Osallistujat voivat yhden osallistujan pyynnöstä sopia tarkastelevansa uudelleen muita kuin CCUS-pohjaisia hiilidioksidipäästöjen vähentämisteknologioita, joita voidaan kehittää tulevaisuudessa, a ja b alakohdasta poikkeamista varten. Mahdollisten tulevien poikkeusten sisällyttäminen sopimukseen perustuu osallistujien yksimieliseen päätökseen.

| e) | Tätä artiklaa tarkastellaan uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevan yhteisen tavoitteen edistämiseksi ottaen huomioon






  i) | tuoreimmat ilmastoraportit ja sekä se, miten tavoite pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahdessa celsiusasteessa suhteessa esiteolliseen aikaan ja jatkotoimet lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan vaikuttavat maailmanlaajuisiin infrastruktuuri-investointipäätöksiin; |
| --- | --- | --- |

e)

Tätä artiklaa tarkastellaan uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevan yhteisen tavoitteen edistämiseksi ottaen huomioon

i)

tuoreimmat ilmastoraportit ja sekä se, miten tavoite pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahdessa celsiusasteessa suhteessa esiteolliseen aikaan ja jatkotoimet lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan vaikuttavat maailmanlaajuisiin infrastruktuuri-investointipäätöksiin;

| ii) | julkisesti tuetut vientiluotot tai sidottu apu muille hiilialan hankkeille; |
| --- | --- |

ii)

julkisesti tuetut vientiluotot tai sidottu apu muille hiilialan hankkeille;

| iii) | CCUS-teknologian saatavuus; ja |
| --- | --- |

iii)

CCUS-teknologian saatavuus; ja

| iv) | muiden hiilidioksidinvähentämisteknologioiden kuin CCUS-teknologian saatavuus. |
| --- | --- |

iv)

muiden hiilidioksidinvähentämisteknologioiden kuin CCUS-teknologian saatavuus.

7.   ALAKOHTAISET SOPIMUKSET

| a) | Järjestelyyn kuuluvat seuraavista aiheista tehdyt alakohtaiset sopimukset:






  — | Laivat (liite I) |
| --- | --- | --- |

a)

Järjestelyyn kuuluvat seuraavista aiheista tehdyt alakohtaiset sopimukset:

—

Laivat (liite I)

| — | Ydinvoimalaitokset (liite II) |
| --- | --- |

—

Ydinvoimalaitokset (liite II)

| — | Siviili-ilma-alukset (liite III) |
| --- | --- |

—

Siviili-ilma-alukset (liite III)

| — | Uusiutuvat energialähteet, ilmastonmuutoksen torjuminen ja siihen sopeutuminen sekä vesihankkeet (liite IV) |
| --- | --- |

—

Uusiutuvat energialähteet, ilmastonmuutoksen torjuminen ja siihen sopeutuminen sekä vesihankkeet (liite IV)

| — | Rautatieinfrastruktuuri (liite V) |
| --- | --- |

—

Rautatieinfrastruktuuri (liite V)

| b) | Liitteen I, II, IV tai V mukaisen alakohtaisen sopimuksen osapuolet voivat soveltaa sopimuksen määräyksiä julkiseen tukeen, joka koskee kyseisen alakohtaisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden tai palvelujen vientiä. Jos alakohtaisessa sopimuksessa ei ole vastaavaa määräystä kuin järjestelyssä, kyseisen alakohtaisen sopimuksen osapuolen on sovellettava järjestelyn määräystä. |
| --- | --- |

b)

Liitteen I, II, IV tai V mukaisen alakohtaisen sopimuksen osapuolet voivat soveltaa sopimuksen määräyksiä julkiseen tukeen, joka koskee kyseisen alakohtaisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden tai palvelujen vientiä. Jos alakohtaisessa sopimuksessa ei ole vastaavaa määräystä kuin järjestelyssä, kyseisen alakohtaisen sopimuksen osapuolen on sovellettava järjestelyn määräystä.

| c) | Liitteen III soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden ja/tai palvelujen viennin osalta osapuolten, jotka ovat myös kyseisen alakohtaisen sopimuksen osapuolia, on sovellettava tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä. |
| --- | --- |

c)

Liitteen III soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden ja/tai palvelujen viennin osalta osapuolten, jotka ovat myös kyseisen alakohtaisen sopimuksen osapuolia, on sovellettava tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä.

8.   HANKERAHOITUS

| a) | Osallistujat voivat soveltaa liitteessä VI vahvistettuja ehtoja tavaroiden ja/tai palvelujen vientiin, kun kyseessä on liitteen VI lisäyksessä 1 vahvistetut perusteet täyttävä toimi. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat voivat soveltaa liitteessä VI vahvistettuja ehtoja tavaroiden ja/tai palvelujen vientiin, kun kyseessä on liitteen VI lisäyksessä 1 vahvistetut perusteet täyttävä toimi.

| b) | Edellä olevaa a kohtaa sovelletaan ydinvoimalaitosten vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen, uusiutuvien energialähteiden, ilmastonmuutoksen torjunnan ja siihen sopeutumisen sekä vesihankkeiden vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen sekä rautatieinfrastruktuurin vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin. |
| --- | --- |

b)

Edellä olevaa a kohtaa sovelletaan ydinvoimalaitosten vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen, uusiutuvien energialähteiden, ilmastonmuutoksen torjunnan ja siihen sopeutumisen sekä vesihankkeiden vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen sekä rautatieinfrastruktuurin vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin.

| c) | Edellä olevaa a kohtaa ei sovelleta siviili-ilma-alusten vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen ja alakohtaisen laivaluottosopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin. |
| --- | --- |

c)

Edellä olevaa a kohtaa ei sovelleta siviili-ilma-alusten vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen ja alakohtaisen laivaluottosopimuksen piiriin kuuluvien tavaroiden ja palvelujen vientiin.

9.   JÄRJESTELYSTÄ EROAMINEN

Osallistuja voi erota järjestelystä ilmoittamalla aikomuksestaan kirjallisesti sihteeristöön reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi käyttämällä sihteeristön ylläpitämää sähköpostijärjestelmää, jolla helpotetaan osallistujien ja sihteeristön välistä viestintää. Ero tulee voimaan 180 vuorokautta sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut kyseisen ilmoituksen.

10.   SEURANTA

Sihteeristö seuraa järjestelyn toteuttamista.

II LUKU

Vientiluottoja koskevat rahoitusehdot

Vientiluottoja koskeviin rahoitusehtoihin sisältyvät kaikki tässä luvussa olevat määräykset, joita on tulkittava yhteydessä toisiinsa. Järjestely asettaa rajoituksia ehdoille, joita voidaan julkisesti tukea. Osallistujat myöntävät, että järjestelyn rahoitusehtoja rajoittavampia ehtoja sovelletaan perinteisesti tiettyihin kaupan tai teollisuuden aloihin. Osallistujat kunnioittavat edelleen tällaisia perinteisiä rahoitusehtoja ja erityisesti periaatetta, jonka mukaan takaisinmaksuajat eivät ylitä tavaroiden elinkaarta.

11.   MAIDEN LUOKITTELU ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAN JA PAIKALLISKUSTANNUKSIIN MYÖNNETTÄVÄN TUEN MÄÄRITTÄMISEKSI

| a) | Luokkaan I kuuluvat korkean tulotason (2) OECD-maat. Kaikki muut maat kuuluvat luokkaan II. |
| --- | --- |

a)

Luokkaan I kuuluvat korkean tulotason (2) OECD-maat. Kaikki muut maat kuuluvat luokkaan II.

| b) | Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:






  1) | Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti. |
| --- | --- | --- |

b)

Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:

1)

Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti.

| 2) | Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

2)

Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä.

| 3) | Jos maan luokittelua muutetaan 11 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille. |
| --- | --- |

3)

Jos maan luokittelua muutetaan 11 artiklan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille.

| 4) | Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja poisjääneistä tiedoista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille. |
| --- | --- |

4)

Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja poisjääneistä tiedoista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille.

| c) | Maa siirtyy luokasta toiseen vasta, kun Maailmanpankin luokitus sen osalta on pysynyt samana kahden peräkkäisen vuoden ajan. |
| --- | --- |

c)

Maa siirtyy luokasta toiseen vasta, kun Maailmanpankin luokitus sen osalta on pysynyt samana kahden peräkkäisen vuoden ajan.

12.   ENNAKKOMAKSU, SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI JA PAIKALLISKUSTANNUKSET

| a) | Osallistujien on vaadittava, että julkisesti tuettujen tavaroiden ja palveluiden ostajilta peritään ennakkomaksu, jonka suuruus on vähintään 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, viimeistään liitteessä XIV tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana. Ennakkomaksuja arvioitaessa vientisopimuksen arvoa voidaan suhteellisesti alentaa, jos toimeen sisältyy kolmannesta maasta peräisin olevia tuotteita ja palveluita, joille ei ole myönnetty julkista tukea. Takuumaksu voidaan rahoittaa tai vakuuttaa sataprosenttisesti. Takuumaksu voidaan sisällyttää tai olla sisällyttämättä vientisopimuksen arvoon. Luoton alkamisajankohdan jälkeen tehtyjä takuumaksuja ei tässä yhteydessä pidetä ennakkomaksuina. |
| --- | --- |

a)

Osallistujien on vaadittava, että julkisesti tuettujen tavaroiden ja palveluiden ostajilta peritään ennakkomaksu, jonka suuruus on vähintään 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, viimeistään liitteessä XIV tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana. Ennakkomaksuja arvioitaessa vientisopimuksen arvoa voidaan suhteellisesti alentaa, jos toimeen sisältyy kolmannesta maasta peräisin olevia tuotteita ja palveluita, joille ei ole myönnetty julkista tukea. Takuumaksu voidaan rahoittaa tai vakuuttaa sataprosenttisesti. Takuumaksu voidaan sisällyttää tai olla sisällyttämättä vientisopimuksen arvoon. Luoton alkamisajankohdan jälkeen tehtyjä takuumaksuja ei tässä yhteydessä pidetä ennakkomaksuina.

| b) | Ennakkomaksuihin ei myönnetä muuta julkista tukea kuin ennen luottoajan alkua ilmenevien tavanomaisten riskien vastaisia vakuutuksia tai takuita. |
| --- | --- |

b)

Ennakkomaksuihin ei myönnetä muuta julkista tukea kuin ennen luottoajan alkua ilmenevien tavanomaisten riskien vastaisia vakuutuksia tai takuita.

| c) | Lukuun ottamatta b ja d kohdassa vahvistettuja tapauksia osallistujien myöntämän julkisen tuen arvo saa olla enintään 85 prosenttia vientisopimuksen arvosta kolmansien maiden toimitukset mukaan luettuina mutta paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

c)

Lukuun ottamatta b ja d kohdassa vahvistettuja tapauksia osallistujien myöntämän julkisen tuen arvo saa olla enintään 85 prosenttia vientisopimuksen arvosta kolmansien maiden toimitukset mukaan luettuina mutta paikalliskustannuksia lukuun ottamatta.

| d) | Osallistujat voivat myöntää julkista tukea paikalliskustannuksiin seuraavin ehdoin:






  1) | Julkisen tuen enimmäismäärä saa olla enintään:






  — | luokan I maiden osalta 40 prosenttia vientisopimuksen arvosta |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Osallistujat voivat myöntää julkista tukea paikalliskustannuksiin seuraavin ehdoin:

1)

Julkisen tuen enimmäismäärä saa olla enintään:

—

luokan I maiden osalta 40 prosenttia vientisopimuksen arvosta

| — | luokan II maiden osalta 50 prosenttia vientisopimuksen arvosta. |
| --- | --- |

—

luokan II maiden osalta 50 prosenttia vientisopimuksen arvosta.

| 2) | Paikalliskustannuksiin ei saa antaa julkista tukea ehdoilla, jotka ovat suotuisampia / vähemmän rajoittavia kuin asianomaisen viennin osalta sovitut ehdot. |
| --- | --- |

2)

Paikalliskustannuksiin ei saa antaa julkista tukea ehdoilla, jotka ovat suotuisampia / vähemmän rajoittavia kuin asianomaisen viennin osalta sovitut ehdot.

| 3) | Jos paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ylittää 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, tuesta on tehtävä 46 artiklan mukaisesti ennakkoilmoitus, jossa täsmennetään tuettavien paikalliskustannusten erityispiirteet. |
| --- | --- |

3)

Jos paikalliskustannuksiin myönnetty julkinen tuki ylittää 15 prosenttia vientisopimuksen arvosta, tuesta on tehtävä 46 artiklan mukaisesti ennakkoilmoitus, jossa täsmennetään tuettavien paikalliskustannusten erityispiirteet.

13.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT

Enimmäistakaisinmaksuaika vaihtelee 11 artiklassa esitettyjen perusteiden mukaisesti määritetyn maaluokittelun mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan soveltamista.

| a) | Luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on kahdeksan ja puoli vuotta. |
| --- | --- |

a)

Luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on kahdeksan ja puoli vuotta.

| b) | Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on kymmenen vuotta. |
| --- | --- |

b)

Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on kymmenen vuotta.

| c) | Jos sopimukseen liittyy useampi kuin yksi kohdemaa, osallistujien on pyrittävä vahvistamaan yhteinen kanta 56–61 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, jotta voitaisiin sopia tarkoituksenmukaisista ehdoista. |
| --- | --- |

c)

Jos sopimukseen liittyy useampi kuin yksi kohdemaa, osallistujien on pyrittävä vahvistamaan yhteinen kanta 56–61 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, jotta voitaisiin sopia tarkoituksenmukaisista ehdoista.

14.   MUITA VOIMALAITOKSIA KUIN YDINVOIMALAITOKSIA KOSKEVAT TAKAISINMAKSUEHDOT

| a) | Muiden voimalaitosten kuin ydinvoimalaitosten enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. Jos osallistuja aikoo myöntää tukea luotolle, jonka takaisinmaksuaika on pidempi kuin 13 artiklassa määrätään, osallistujan on tehtävä 46 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

a)

Muiden voimalaitosten kuin ydinvoimalaitosten enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. Jos osallistuja aikoo myöntää tukea luotolle, jonka takaisinmaksuaika on pidempi kuin 13 artiklassa määrätään, osallistujan on tehtävä 46 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukainen ennakkoilmoitus.

| b) | Muilla voimalaitoksilla kuin ydinvoimalaitoksilla tarkoitetaan kokonaisia voimalaitoksia, jotka eivät toimi ydinpolttoaineella, tai niiden osia, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut (myös henkilöstön kouluttaminen). Mukaan ei lueta kustannuksia, joista ostaja yleensä vastaa, esimerkiksi ydinvoimalaitoksen rajojen ulkopuoliseen maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia eikä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista), paitsi






  1) | tapaukset, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, jolloin alkuperäisen kytkentäkentän enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika (eli 12 vuotta); ja |
| --- | --- | --- |

b)

Muilla voimalaitoksilla kuin ydinvoimalaitoksilla tarkoitetaan kokonaisia voimalaitoksia, jotka eivät toimi ydinpolttoaineella, tai niiden osia, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut (myös henkilöstön kouluttaminen). Mukaan ei lueta kustannuksia, joista ostaja yleensä vastaa, esimerkiksi ydinvoimalaitoksen rajojen ulkopuoliseen maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia eikä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista), paitsi

1)

tapaukset, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, jolloin alkuperäisen kytkentäkentän enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika (eli 12 vuotta); ja

| 2) | ala-asemat, muuntajat ja voimalinjat, joiden jännite on vähintään 100 kV. Niiden enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun voimalaitoksen kuin ydinvoimalaitoksen. |
| --- | --- |

2)

ala-asemat, muuntajat ja voimalinjat, joiden jännite on vähintään 100 kV. Niiden enimmäistakaisinmaksuaika on sama kuin muun voimalaitoksen kuin ydinvoimalaitoksen.

15.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin yleensä samansuuruisina tasaerinä tai tapauksen mukaan (esim. kun tukea on myönnetty leasingtoimiin tai itsenäisesti toimivien koneiden tai laitteiden vientiin) samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut voidaan yhdistää toisiinsa. |
| --- | --- |

a)

Vientiluoton pääoma maksetaan takaisin yleensä samansuuruisina tasaerinä tai tapauksen mukaan (esim. kun tukea on myönnetty leasingtoimiin tai itsenäisesti toimivien koneiden tai laitteiden vientiin) samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut voidaan yhdistää toisiinsa.

| b) | Pääomaa lyhennetään ja korkoa maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Pääomaa lyhennetään ja korkoa maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vientiluottoja voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan takaisinmaksuprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:






  1) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- | --- |

c)

Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vientiluottoja voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan takaisinmaksuprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:

1)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| 2) | Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| 3) | Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

3)

Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| 4) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää seuraavia: valtio-ostajan toimet (tai toimet, joilla on valtion maksutakuu):






  — | neljä ja puoli vuotta luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta ja viisi vuotta ja kolme kuukautta luokkaan II kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta, muiden kuin valtio-ostajien toimet (joilla ei ole valtion maksutakuuta): |
| --- | --- | --- |

4)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää seuraavia: valtio-ostajan toimet (tai toimet, joilla on valtion maksutakuu):

—

neljä ja puoli vuotta luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta ja viisi vuotta ja kolme kuukautta luokkaan II kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta, muiden kuin valtio-ostajien toimet (joilla ei ole valtion maksutakuuta):

| — | muiden kuin valtio-ostajien toimet (joilla ei ole valtion maksutakuuta): viisi vuotta luokkaan I ja kuusi vuotta luokkaan II kuuluvien maiden osalta, |
| --- | --- |

—

muiden kuin valtio-ostajien toimet (joilla ei ole valtion maksutakuuta): viisi vuotta luokkaan I ja kuusi vuotta luokkaan II kuuluvien maiden osalta,

| — | sen estämättä, mitä kahdessa edellä olevassa luetelmakohdassa määrätään: kuusi vuotta ja kolme kuukautta toimille, joilla tuetaan 14 artiklassa tarkoitettuja muita voimalaitoksia kuin ydinvoimalaitoksia. |
| --- | --- |

—

sen estämättä, mitä kahdessa edellä olevassa luetelmakohdassa määrätään: kuusi vuotta ja kolme kuukautta toimille, joilla tuetaan 14 artiklassa tarkoitettuja muita voimalaitoksia kuin ydinvoimalaitoksia.

| 5) | Jos osallistuja ei myönnä tukea edellä olevan a ja b kohdan mukaisesti, sen on tehtävä siitä 46 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jossa esitetään päätöksen syyt. |
| --- | --- |

5)

Jos osallistuja ei myönnä tukea edellä olevan a ja b kohdan mukaisesti, sen on tehtävä siitä 46 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jossa esitetään päätöksen syyt.

| d) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

d)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

16.   KOROT, TAKUUMAKSUT JA MUUT MAKSUT

| a) | Korkoon eivät sisälly






  1) | takuumaksut tai muut toimitusluottojen tai rahoitusluottojen vakuutus- tai takauskulut; |
| --- | --- | --- |

a)

Korkoon eivät sisälly

1)

takuumaksut tai muut toimitusluottojen tai rahoitusluottojen vakuutus- tai takauskulut;

| 2) | muut vientiluottoon liittyvät pankkien maksut tai palkkiot kuin vuosittaiset tai puolivuosittaiset pankkimaksut, joita maksetaan koko takaisinmaksuajan; ja |
| --- | --- |

2)

muut vientiluottoon liittyvät pankkien maksut tai palkkiot kuin vuosittaiset tai puolivuosittaiset pankkimaksut, joita maksetaan koko takaisinmaksuajan; ja

| 3) | tuojamaan määräysten mukaiset lähdeverot. |
| --- | --- |

3)

tuojamaan määräysten mukaiset lähdeverot.

| b) | Jos julkinen tuki annetaan suorina luottoina, suorana rahoituksena tai jälleenrahoituksena, takuumaksu voidaan lisätä koron nimellisarvoon tai periä erillisenä maksuna; kumpikin osatekijä on annettava osallistujille erikseen tiedoksi. |
| --- | --- |

b)

Jos julkinen tuki annetaan suorina luottoina, suorana rahoituksena tai jälleenrahoituksena, takuumaksu voidaan lisätä koron nimellisarvoon tai periä erillisenä maksuna; kumpikin osatekijä on annettava osallistujille erikseen tiedoksi.

17.   VIENTILUOTTOJEN KELPOISUUSAIKA

Lukuun ottamatta liitteen XV mukaisten markkinaviitekorkojen (CIRR, Commercial Interest Reference Rate) kelpoisuusaikaa, yksittäisen vientiluoton tai puiteluoton rahoitusehdot voidaan vahvistaa enintään kuudeksi kuukaudeksi ennen lopullisen maksusitoumuksen tekemistä.

18.   TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET

Tämä järjestely ei vaikuta vientiluottolaitosten tai rahoituslaitosten oikeuteen sopia järjestelyn määräyksiä edullisemmista ehdoista, jos kyseiset toimet toteutetaan sopimuksen tekemisen jälkeen (vientiluottosopimuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen tultua voimaan) ja kun tarkoituksena on yksinomaan välttää tai rajoittaa tappioita sellaisten tapausten yhteydessä, jotka voivat johtaa maksamatta jättämiseen tai vaateisiin.

19.   SOPEUTTAMINEN

Ottaen huomioon osallistujan kansainväliset velvoitteet ja noudattaen järjestelyn tavoitetta osallistuja voi 43 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti sopeuttaa osallistujan tai osallistumattoman maan tarjoamia rahoitusehtoja. Tämän artiklan mukaisesti tarjottuja rahoitusehtoja pidetään I ja II luvun sekä soveltuvin osin liitteiden I, II, III, IV, V ja VI mukaisina.

20.   JULKISEN RAHOITUSTUEN KIINTEÄT VÄHIMMÄISKOROT

| a) | Osallistujien, jotka tarjoavat julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille, on sovellettava asianmukaisia markkinaviitekorkoja (CIRR) vähimmäiskorkoina. Markkinaviitekorot ovat seuraavien periaatteiden mukaisesti määritettyjä korkotasoja:






  1) | Markkinaviitekorkojen olisi edustettava lopullisia markkinalainauskorkoja kyseisen valuutan kotimarkkinoilla; |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujien, jotka tarjoavat julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille, on sovellettava asianmukaisia markkinaviitekorkoja (CIRR) vähimmäiskorkoina. Markkinaviitekorot ovat seuraavien periaatteiden mukaisesti määritettyjä korkotasoja:

1)

Markkinaviitekorkojen olisi edustettava lopullisia markkinalainauskorkoja kyseisen valuutan kotimarkkinoilla;

| 2) | Markkinaviitekorkojen olisi vastattava pääosin ensimmäisen luokan kotimaisen luotonsaajan korkoa; |
| --- | --- |

2)

Markkinaviitekorkojen olisi vastattava pääosin ensimmäisen luokan kotimaisen luotonsaajan korkoa;

| 3) | Markkinaviitekorkojen olisi perustuttava kiinteäkorkoisen rahoituksen rahoituskustannuksiin; |
| --- | --- |

3)

Markkinaviitekorkojen olisi perustuttava kiinteäkorkoisen rahoituksen rahoituskustannuksiin;

| 4) | Markkinaviitekorko ei saisi johtaa kotimaisten kilpailuedellytysten vääristymiseen; ja |
| --- | --- |

4)

Markkinaviitekorko ei saisi johtaa kotimaisten kilpailuedellytysten vääristymiseen; ja

| 5) | Markkinaviitekorkojen olisi pääosin vastattava ensimmäisen luokan ulkomaisen luotonsaajan saatavilla olevaa korkoa. |
| --- | --- |

5)

Markkinaviitekorkojen olisi pääosin vastattava ensimmäisen luokan ulkomaisen luotonsaajan saatavilla olevaa korkoa.

| b) | Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain luottoriskin takuumaksua, joka 22 artiklan mukaisesti laskutetaan maksamatta jättämiseen liittyvän riskin kattamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain luottoriskin takuumaksua, joka 22 artiklan mukaisesti laskutetaan maksamatta jättämiseen liittyvän riskin kattamiseksi.

21.   MARKKINAVIITEKORKOJEN MUODOSTAMINEN JA SOVELTAMINEN

Järjestelyn ja sen kaikkien muiden liitteiden paitsi Alakohtaisen siviili-ilma-alusten luottosopimuksen siviililentokoneita koskevan (liite III) nojalla myönnetyn julkisen rahoitustuen markkinaviitekorko määritetään ja sitä sovelletaan liitteen XV määräysten mukaisesti.

22.   LUOTTORISKIN TAKUUMAKSU

Osallistujat laskuttavat korkokustannusten lisäksi takuumaksun kattaakseen vientiluottojen maksamatta jättämiseen liittyvän riskin. Osallistujien laskuttamien takuumaksujen on perustuttava riskiin, lähennyttävä toisiaan ja oltava määrältään riittäviä pitkän aikavälin toimintakustannusten ja tappioiden kattamiseksi.

23.   LUOTTORISKIN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT

Osallistujien on laskutettava vähintään luottoriskeihin sovellettava vähimmäistakuumaksu (Minimum Premium Rate, MPR).

| a) | Sovellettava MPR määritetään seuraavien tekijöiden mukaisesti:






  — | sovellettava maariskiluokitus, |
| --- | --- | --- |

a)

Sovellettava MPR määritetään seuraavien tekijöiden mukaisesti:

—

sovellettava maariskiluokitus,

| — | riskikauden pituus (Horizon of Risk eli HOR), |
| --- | --- |

—

riskikauden pituus (Horizon of Risk eli HOR),

| — | valittu velallisen ostajariskiluokka, |
| --- | --- |

—

valittu velallisen ostajariskiluokka,

| — | poliittiseen ja kaupalliseen riskiin liittyvän tarjotun takuukatteen suuruus ja julkisen vientiluottotuotteen laatu, |
| --- | --- |

—

poliittiseen ja kaupalliseen riskiin liittyvän tarjotun takuukatteen suuruus ja julkisen vientiluottotuotteen laatu,

| — | sovelletut maariskin lieventämismenetelmät sekä |
| --- | --- |

—

sovelletut maariskin lieventämismenetelmät sekä

| — | sovelletut ostajariskien kattamiseen tarkoitetut lisävakuusjärjestelyt. |
| --- | --- |

—

sovelletut ostajariskien kattamiseen tarkoitetut lisävakuusjärjestelyt.

| b) | MPR:t ilmaistaan prosentteina luoton pääoman arvosta, ikään kuin takuumaksut kerättäisiin täysimääräisinä luoton ensimmäisenä nostopäivänä. Vähimmäistakuumaksujen laskemisessa käytetty tapa, myös matemaattinen kaava, esitetään liitteessä VIII. |
| --- | --- |

b)

MPR:t ilmaistaan prosentteina luoton pääoman arvosta, ikään kuin takuumaksut kerättäisiin täysimääräisinä luoton ensimmäisenä nostopäivänä. Vähimmäistakuumaksujen laskemisessa käytetty tapa, myös matemaattinen kaava, esitetään liitteessä VIII.

| c) | Määrämaasta riippumatta takuumaksut, joita osallistujat laskuttavat markkinaviitearvoihin perustuvista toimista, joissa velalliset/takaajat (eli luottoriskiyhteisöt) ovat luokkaan 0 luokitelluista maista, korkean tulotason OECD-maista ja korkean tulotason euroalueen maista (3), tai joissa on mukana monenvälinen tai alueellinen instituutio, johon ei osallistujien päätöksen mukaan sijaintimaassaan (4) yleensä sovelleta luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä, on määritettävä tapauskohtaisesti. Jotta takuumaksut, joita laskutetaan toimista, joissa velalliset ja tarvittaessa myös takaajat ovat tällaisista maista, eivät alittaisi maksujen hinnoittelua yksityisillä markkinoilla, osallistujien on muunnettava asiaa koskevat viitearvoihin perustuvat hinnat takuumaksuiksi sovittujen käytäntöjen mukaisesti ja seuraavilla menettelyillä:






  1) | Jos osallistuja antaa julkista tukea osana syndikoitua lainaa joko omaisuusvakuudellisena toimena (5) tai hankerahoitustoimena (6),






  — | suorasta lainanannosta koostuvan osuuden kokonaiskustannukset eivät saa olla pienemmät kuin kaupallisten markkinaosallistujien laskuttamat kokonaiskustannukset syndikoidun lainan osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Määrämaasta riippumatta takuumaksut, joita osallistujat laskuttavat markkinaviitearvoihin perustuvista toimista, joissa velalliset/takaajat (eli luottoriskiyhteisöt) ovat luokkaan 0 luokitelluista maista, korkean tulotason OECD-maista ja korkean tulotason euroalueen maista (3), tai joissa on mukana monenvälinen tai alueellinen instituutio, johon ei osallistujien päätöksen mukaan sijaintimaassaan (4) yleensä sovelleta luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä, on määritettävä tapauskohtaisesti. Jotta takuumaksut, joita laskutetaan toimista, joissa velalliset ja tarvittaessa myös takaajat ovat tällaisista maista, eivät alittaisi maksujen hinnoittelua yksityisillä markkinoilla, osallistujien on muunnettava asiaa koskevat viitearvoihin perustuvat hinnat takuumaksuiksi sovittujen käytäntöjen mukaisesti ja seuraavilla menettelyillä:

1)

Jos osallistuja antaa julkista tukea osana syndikoitua lainaa joko omaisuusvakuudellisena toimena (5) tai hankerahoitustoimena (6),

—

suorasta lainanannosta koostuvan osuuden kokonaiskustannukset eivät saa olla pienemmät kuin kaupallisten markkinaosallistujien laskuttamat kokonaiskustannukset syndikoidun lainan osalta;

| — | pelkästä takuuturvasta laskutettava takuumaksu ei saa olla pienempi kuin kaupallisten markkinaosallistujien laskuttama hinta vastaavaksi takuumaksuksi muunnettuna eikä pienempi kuin sovellettava vakuutusmatemaattinen vähimmäistakuumaksu. |
| --- | --- |

—

pelkästä takuuturvasta laskutettava takuumaksu ei saa olla pienempi kuin kaupallisten markkinaosallistujien laskuttama hinta vastaavaksi takuumaksuksi muunnettuna eikä pienempi kuin sovellettava vakuutusmatemaattinen vähimmäistakuumaksu.

Syndikoitu laina edellyttää, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| — | Syndikoidusta lainasta vähintään 25 prosenttia (7) on kaupallista lainaa/takuuta, eikä siihen myönnetä minkäänlaista kahden- tai monenvälistä tukea (esimerkiksi vientiluotto- tai kehitysrahoituslaitoksilta taikka kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta tai kehityspankeilta) (8). Syndikoidussa lainassa kaikki rahoitusosapuolet ovat tasavertaisia kaikkien rahoitusehtojen suhteen, mukaan lukien vakuuspaketti, ja |
| --- | --- |

—

Syndikoidusta lainasta vähintään 25 prosenttia (7) on kaupallista lainaa/takuuta, eikä siihen myönnetä minkäänlaista kahden- tai monenvälistä tukea (esimerkiksi vientiluotto- tai kehitysrahoituslaitoksilta taikka kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta tai kehityspankeilta) (8). Syndikoidussa lainassa kaikki rahoitusosapuolet ovat tasavertaisia kaikkien rahoitusehtojen suhteen, mukaan lukien vakuuspaketti, ja

| — | toimen rahoitusehdot ovat kaikilta osin järjestelyn mukaisia, sellaisena kuin se on muutettuna näillä markkinaviitearvoihin perustuvaa hinnoittelua koskevilla määräyksillä syndikoitujen lainojen/takuiden osalta. |
| --- | --- |

—

toimen rahoitusehdot ovat kaikilta osin järjestelyn mukaisia, sellaisena kuin se on muutettuna näillä markkinaviitearvoihin perustuvaa hinnoittelua koskevilla määräyksillä syndikoitujen lainojen/takuiden osalta.

| 2) | Kaikkien muiden markkinaviitearvoihin perustuvien toimien osalta sovelletaan seuraavia menettelyjä:






  — | Osallistujien on markkinatiedon saatavuus ja toimen erityispiirteet huomioon ottaen määritettävä takuumaksu, jota sovelletaan käyttämällä viitearvoina yhtä tai useampaa liitteessä X mainittua markkinaviitearvoa, ja valittava tietylle toimelle parhaiten soveltuva(t) viitearvo(t). |
| --- | --- | --- |

2)

Kaikkien muiden markkinaviitearvoihin perustuvien toimien osalta sovelletaan seuraavia menettelyjä:

—

Osallistujien on markkinatiedon saatavuus ja toimen erityispiirteet huomioon ottaen määritettävä takuumaksu, jota sovelletaan käyttämällä viitearvoina yhtä tai useampaa liitteessä X mainittua markkinaviitearvoa, ja valittava tietylle toimelle parhaiten soveltuva(t) viitearvo(t).

| — | Sen estämättä, mitä edellä olevassa kohdassa määrätään, osallistujat eivät saa laskuttaa takuumaksua, joka on alempi kuin TCMB-mallilla (Through the Cycle Market Benchmark Model) määritetty vastaava maksu. Tässä yhteydessä lähtökohtana käytetään riskiluokitusta ja toimen kokonaiskestoa (koko toimen painotettua keskimääräistä elinaikaa), paitsi kun markkinaviitearvo perustuu i) joukkolainaan jälkimarkkinoilla tai ii) luottotappio-swapiin (Credit Default Swap – CDS) nimetyssä yksikössä tai lähiyksikössä. Osallistujan on tehtävä 46 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jos se laskuttaa takuumaksun, joka on alempi kuin TCMB-mallilla määritetty vastaava maksu, kun lähtökohtana käytetään akkreditoidun luottoluokituslaitoksen (9), jäljempänä ’CRA’, antamaa nimetyn markkinaviitearvon (10) luokitusta. Laskutettava maksu ei saa kuitenkaan olla alempi kuin vastaava vakuutusmatemaattinen vähimmäistakuumaksu. |
| --- | --- |

—

Sen estämättä, mitä edellä olevassa kohdassa määrätään, osallistujat eivät saa laskuttaa takuumaksua, joka on alempi kuin TCMB-mallilla (Through the Cycle Market Benchmark Model) määritetty vastaava maksu. Tässä yhteydessä lähtökohtana käytetään riskiluokitusta ja toimen kokonaiskestoa (koko toimen painotettua keskimääräistä elinaikaa), paitsi kun markkinaviitearvo perustuu i) joukkolainaan jälkimarkkinoilla tai ii) luottotappio-swapiin (Credit Default Swap – CDS) nimetyssä yksikössä tai lähiyksikössä. Osallistujan on tehtävä 46 artiklan mukainen ennakkoilmoitus, jos se laskuttaa takuumaksun, joka on alempi kuin TCMB-mallilla määritetty vastaava maksu, kun lähtökohtana käytetään akkreditoidun luottoluokituslaitoksen (9), jäljempänä ’CRA’, antamaa nimetyn markkinaviitearvon (10) luokitusta. Laskutettava maksu ei saa kuitenkaan olla alempi kuin vastaava vakuutusmatemaattinen vähimmäistakuumaksu.

| — | Takuumaksua määrittäessään osallistujan on määritettävä viimeisen velallisen/takaajan riskiluokitus, mukaan lukien se, luokitteleeko velallisen/takaajan akkreditoitu CRA. Osallistuja voi antaa yhtä luokkaa paremman luokituksen (akkreditoidun CRA:n skaalassa) kuin akkreditoidun CRA:n antama luokitus. Jos akkreditoitu CRA ei ole antanut luokitusta, riskiluokitus ei saa olla kahta luokkaa korkeampi (suotuisampi) kuin CRA:n antama velallisen/takaajan sijoittautumisvaltion luokitus. Osallistujien on tehtävä 46 artiklan mukainen ennakkoilmoitus seuraavissa tilanteissa:






  — | kun osallistuja luokittelee velallisen/takaajan luokkaan, joka on korkeampi kuin paras luokitus, jonka tämä on saanut akkreditoidulta CRA:lta, tai |
| --- | --- | --- |

—

Takuumaksua määrittäessään osallistujan on määritettävä viimeisen velallisen/takaajan riskiluokitus, mukaan lukien se, luokitteleeko velallisen/takaajan akkreditoitu CRA. Osallistuja voi antaa yhtä luokkaa paremman luokituksen (akkreditoidun CRA:n skaalassa) kuin akkreditoidun CRA:n antama luokitus. Jos akkreditoitu CRA ei ole antanut luokitusta, riskiluokitus ei saa olla kahta luokkaa korkeampi (suotuisampi) kuin CRA:n antama velallisen/takaajan sijoittautumisvaltion luokitus. Osallistujien on tehtävä 46 artiklan mukainen ennakkoilmoitus seuraavissa tilanteissa:

—

kun osallistuja luokittelee velallisen/takaajan luokkaan, joka on korkeampi kuin paras luokitus, jonka tämä on saanut akkreditoidulta CRA:lta, tai

| — | jos akkreditoitu CRA ei ole antanut luokitusta, kun osallistuja luokittelee toimen vähintään luokkaan CC2 tai luokkaan AAA–A– tai yhtä suotuisaksi tai suotuisammaksi kuin paras luokitus, jonka akkreditoitu CRA on antanut velallisen/takaajan sijoittautumisvaltiolle. |
| --- | --- |

—

jos akkreditoitu CRA ei ole antanut luokitusta, kun osallistuja luokittelee toimen vähintään luokkaan CC2 tai luokkaan AAA–A– tai yhtä suotuisaksi tai suotuisammaksi kuin paras luokitus, jonka akkreditoitu CRA on antanut velallisen/takaajan sijoittautumisvaltiolle.

| d) | Luokkaan 7 kuuluviin ”suurimman riskin” maihin sovelletaan periaatteessa kyseiselle luokalle määrättyjen MPR:ien lisäksi tulevia takuumaksuja, jotka julkista tukea tarjoava osallistuja määrittelee. |
| --- | --- |

d)

Luokkaan 7 kuuluviin ”suurimman riskin” maihin sovelletaan periaatteessa kyseiselle luokalle määrättyjen MPR:ien lisäksi tulevia takuumaksuja, jotka julkista tukea tarjoava osallistuja määrittelee.

| e) | Toimen MPR:ää laskettaessa käytetään sovellettavana maariskiluokituksena velallisen maan luokitusta ja sovellettavana ostajariskin luokituksena velallisen (11) luokitusta, ellei suhteessa taattavan velan suuruuteen luottokelpoinen kolmas osapuoli tarjoa koko luottoajaksi vakuutta peruuttamattoman, varauksettoman, pyynnöstä maksettavan, oikeudellisesti pätevän ja täytäntöönpanokelpoisen takuun muodossa. Kun takuun antajana on kolmas osapuoli, osallistuja voi soveltaa sen maan maariskiluokitusta, jossa takuun antaja sijaitsee, ja takaajan ostajariskiluokkaa (12). |
| --- | --- |

e)

Toimen MPR:ää laskettaessa käytetään sovellettavana maariskiluokituksena velallisen maan luokitusta ja sovellettavana ostajariskin luokituksena velallisen (11) luokitusta, ellei suhteessa taattavan velan suuruuteen luottokelpoinen kolmas osapuoli tarjoa koko luottoajaksi vakuutta peruuttamattoman, varauksettoman, pyynnöstä maksettavan, oikeudellisesti pätevän ja täytäntöönpanokelpoisen takuun muodossa. Kun takuun antajana on kolmas osapuoli, osallistuja voi soveltaa sen maan maariskiluokitusta, jossa takuun antaja sijaitsee, ja takaajan ostajariskiluokkaa (12).

| f) | Edellä olevan e kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa kuvattujen tilanteiden mukaiset kolmannen osapuolen takuun soveltamiseen liittyvät perusteet ja edellytykset esitetään liitteessä X. |
| --- | --- |

f)

Edellä olevan e kohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa kuvattujen tilanteiden mukaiset kolmannen osapuolen takuun soveltamiseen liittyvät perusteet ja edellytykset esitetään liitteessä X.

| g) | Riskikauden pituutta (HOR) koskeva sopimus, jota käytetään MPR:n laskemisessa, on puolet nostoajasta ja koko takaisinmaksuaika ja oletuksena on asianmukainen vientiluoton takaisinmaksuprofiili eli pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä ja korko, jonka kertyminen alkaa kuusi kuukautta luoton alkamisen jälkeen. Takaisinmaksuprofiililtaan poikkeavien vientiluottojen vastaava takaisinmaksuaika (ilmaistuna puolivuosittaisina tasaerinä) lasketaan seuraavaa kaavaa käyttäen: vastaava takaisinmaksuaika = (keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ‒ 0,25) / 0,5. |
| --- | --- |

g)

Riskikauden pituutta (HOR) koskeva sopimus, jota käytetään MPR:n laskemisessa, on puolet nostoajasta ja koko takaisinmaksuaika ja oletuksena on asianmukainen vientiluoton takaisinmaksuprofiili eli pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä ja korko, jonka kertyminen alkaa kuusi kuukautta luoton alkamisen jälkeen. Takaisinmaksuprofiililtaan poikkeavien vientiluottojen vastaava takaisinmaksuaika (ilmaistuna puolivuosittaisina tasaerinä) lasketaan seuraavaa kaavaa käyttäen: vastaava takaisinmaksuaika = (keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ‒ 0,25) / 0,5.

| h) | Osallistujan, joka päättää soveltaa MPR:ää, joka liittyy tilanteeseen, jossa takaajana on muuhun kuin velallisen maahan sijoittautunut kolmas osapuoli, on tehtävä 45 artiklan mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

h)

Osallistujan, joka päättää soveltaa MPR:ää, joka liittyy tilanteeseen, jossa takaajana on muuhun kuin velallisen maahan sijoittautunut kolmas osapuoli, on tehtävä 45 artiklan mukainen ennakkoilmoitus.

24.   MAARISKIN LUOKITTELU

Lukuun ottamatta korkean tulotason OECD-maita ja korkean tulotason euroalueen maita, maat luokitellaan sen todennäköisyyden mukaan, joka niillä on suoriutua ulkomaanvelastaan (maakohtainen luottoriski).

| a) | Maakohtainen luottoriski muodostuu seuraavista viidestä tekijästä:






  — | velallisen/takaajan maan hallituksen tai sen kansallisen laitoksen, jonka kautta takaisinmaksu suoritetaan, määräämä takaisinmaksujen yleinen moratorio, |
| --- | --- | --- |

a)

Maakohtainen luottoriski muodostuu seuraavista viidestä tekijästä:

—

velallisen/takaajan maan hallituksen tai sen kansallisen laitoksen, jonka kautta takaisinmaksu suoritetaan, määräämä takaisinmaksujen yleinen moratorio,

| — | ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella esiintyvät poliittiset tapahtumat ja/tai taloudelliset vaikeudet taikka kyseisen maan ulkopuolella toteutetut lainsäädännölliset tai hallinnolliset toimenpiteet, jotka estävät tai viivyttävät luottoon liittyvien jo maksettujen varojen siirtämistä, |
| --- | --- |

—

ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella esiintyvät poliittiset tapahtumat ja/tai taloudelliset vaikeudet taikka kyseisen maan ulkopuolella toteutetut lainsäädännölliset tai hallinnolliset toimenpiteet, jotka estävät tai viivyttävät luottoon liittyvien jo maksettujen varojen siirtämistä,

| — | velallisen/takaajan maassa annetut säännökset, joiden mukaisesti paikallisessa valuutassa suoritetut lyhennykset muodostavat laillisen velanmaksun siitä huolimatta, että vaihtokurssien vaihtelun seurauksena nämä lyhennykset eivät enää luoton valuutaksi muunnettuina kata luoton koko määrää varojen siirtopäivänä, |
| --- | --- |

—

velallisen/takaajan maassa annetut säännökset, joiden mukaisesti paikallisessa valuutassa suoritetut lyhennykset muodostavat laillisen velanmaksun siitä huolimatta, että vaihtokurssien vaihtelun seurauksena nämä lyhennykset eivät enää luoton valuutaksi muunnettuina kata luoton koko määrää varojen siirtopäivänä,

| — | kaikki muiden maiden hallitusten toimenpiteet tai päätökset, jotka estävät luoton takaisinmaksun, sekä |
| --- | --- |

—

kaikki muiden maiden hallitusten toimenpiteet tai päätökset, jotka estävät luoton takaisinmaksun, sekä

| — | ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella ilmenevät ylivoimaiset esteet, kuten sota (mukaan lukien sisällissota), pakkolunastus, vallankumous, kapina, kansalaislevottomuudet, pyörremyrskyt, tulvat, maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset, hyökyaallot ja ydinonnettomuudet. |
| --- | --- |

—

ilmoituksen tehneen osallistujan maan ulkopuolella ilmenevät ylivoimaiset esteet, kuten sota (mukaan lukien sisällissota), pakkolunastus, vallankumous, kapina, kansalaislevottomuudet, pyörremyrskyt, tulvat, maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset, hyökyaallot ja ydinonnettomuudet.

| b) | Maat luokitellaan johonkin kahdeksasta maariskiluokasta (0–7). Luokille 1–7 on määritelty vähimmäistakuumaksut, mutta luokalle 0 ei, koska siihen kuuluvien maiden maakohtaista riskiä pidetään vähäpätöisenä. Luokkaan 0 luokiteltujen maiden toimiin liittyvä luottoriski koskee lähinnä velallisen/takaajan riskiä. |
| --- | --- |

b)

Maat luokitellaan johonkin kahdeksasta maariskiluokasta (0–7). Luokille 1–7 on määritelty vähimmäistakuumaksut, mutta luokalle 0 ei, koska siihen kuuluvien maiden maakohtaista riskiä pidetään vähäpätöisenä. Luokkaan 0 luokiteltujen maiden toimiin liittyvä luottoriski koskee lähinnä velallisen/takaajan riskiä.

| c) | Maat luokitellaan (13) käyttäen maariskin luokitusmenetelmää, johon kuuluu






  — | maariskin arviointimalli, jäljempänä ’malli’, johon sisältyy maakohtaisen luottoriskin määrällinen arviointi ja joka perustuu jokaisen maan osalta kolmeen riskinosoitinryhmään: osallistujien kokemukseen maan maksukyvystä, maan rahoitustilanteeseen ja maan taloudelliseen tilanteeseen. Mallin menetelmät sisältävät eri vaiheita, kuten kyseisten kolmen riski-indikaattoriryhmän arvioinnin sekä niiden yhdistämisen ja joustavan painotuksen, |
| --- | --- | --- |

c)

Maat luokitellaan (13) käyttäen maariskin luokitusmenetelmää, johon kuuluu

—

maariskin arviointimalli, jäljempänä ’malli’, johon sisältyy maakohtaisen luottoriskin määrällinen arviointi ja joka perustuu jokaisen maan osalta kolmeen riskinosoitinryhmään: osallistujien kokemukseen maan maksukyvystä, maan rahoitustilanteeseen ja maan taloudelliseen tilanteeseen. Mallin menetelmät sisältävät eri vaiheita, kuten kyseisten kolmen riski-indikaattoriryhmän arvioinnin sekä niiden yhdistämisen ja joustavan painotuksen,

| — | mallin tulosten laadullinen arviointi, jossa tarkastellaan maakohtaisesti poliittisia riskejä ja/tai muita riskitekijöitä, joita ei ole otettu mallissa kokonaan tai osittain huomioon. Tämä voi tarvittaessa johtaa mallin perusteella tehdyn määrällisen arvioinnin tarkistukseen lopullisen maakohtaisen luottoriskiarvion suuntaan. |
| --- | --- |

—

mallin tulosten laadullinen arviointi, jossa tarkastellaan maakohtaisesti poliittisia riskejä ja/tai muita riskitekijöitä, joita ei ole otettu mallissa kokonaan tai osittain huomioon. Tämä voi tarvittaessa johtaa mallin perusteella tehdyn määrällisen arvioinnin tarkistukseen lopullisen maakohtaisen luottoriskiarvion suuntaan.

| d) | Maariskiluokitusta seurataan jatkuvasti, ja se tarkistetaan vähintään kerran vuodessa. Sihteeristö ilmoittaa välittömästi maariskiluokitusmenetelmästä johtuvat muutokset. Kun maa luokitellaan uudestaan alempaan tai korkeampaan maariskiluokkaan, osallistujat alkavat laskuttaa uuden maariskiluokan MPR:ien tasoisia tai niitä korkeampia takuumaksuja viimeistään viidentenä työpäivänä sen jälkeen, kun sihteeristö on ilmoittanut uudelleenluokituksesta. |
| --- | --- |

d)

Maariskiluokitusta seurataan jatkuvasti, ja se tarkistetaan vähintään kerran vuodessa. Sihteeristö ilmoittaa välittömästi maariskiluokitusmenetelmästä johtuvat muutokset. Kun maa luokitellaan uudestaan alempaan tai korkeampaan maariskiluokkaan, osallistujat alkavat laskuttaa uuden maariskiluokan MPR:ien tasoisia tai niitä korkeampia takuumaksuja viimeistään viidentenä työpäivänä sen jälkeen, kun sihteeristö on ilmoittanut uudelleenluokituksesta.

| e) | Sihteeristö julkistaa maariskiluokitukset. |
| --- | --- |

e)

Sihteeristö julkistaa maariskiluokitukset.

25.   VALTION LUOTTORISKIN ARVIOINTI

| a) | Kaikkien 24 artiklan d kohdan mukaisesti maariskin luokitusmenetelmää käyttäen luokiteltujen maiden valtion luottoriski arvioidaan niiden poikkeuksen mukaisten valtioiden yksilöimiseksi,






  — | jotka eivät ole maan alhaisimman riskin velallisia ja |
| --- | --- | --- |

a)

Kaikkien 24 artiklan d kohdan mukaisesti maariskin luokitusmenetelmää käyttäen luokiteltujen maiden valtion luottoriski arvioidaan niiden poikkeuksen mukaisten valtioiden yksilöimiseksi,

—

jotka eivät ole maan alhaisimman riskin velallisia ja

| — | joiden luottoriski on merkittävästi suurempi kuin maariski. |
| --- | --- |

—

joiden luottoriski on merkittävästi suurempi kuin maariski.

| b) | Edellä a kohdassa luetellut perusteet täyttävät valtiot yksilöidään käyttäen valtion luottoriskin arviointimenetelmää, jonka osallistujat ovat laatineet ja josta ne ovat sopineet. |
| --- | --- |

b)

Edellä a kohdassa luetellut perusteet täyttävät valtiot yksilöidään käyttäen valtion luottoriskin arviointimenetelmää, jonka osallistujat ovat laatineet ja josta ne ovat sopineet.

| c) | Edellä a kohdassa luetellut perusteet täyttävien valtioiden luetteloa seurataan jatkuvasti, ja sitä tarkastellaan vähintään kerran vuodessa. Sihteeristö ilmoittaa välittömästi valtion luottoriskin arviointimenetelmän käyttöön perustuvat muutokset. |
| --- | --- |

c)

Edellä a kohdassa luetellut perusteet täyttävien valtioiden luetteloa seurataan jatkuvasti, ja sitä tarkastellaan vähintään kerran vuodessa. Sihteeristö ilmoittaa välittömästi valtion luottoriskin arviointimenetelmän käyttöön perustuvat muutokset.

| d) | Sihteeristö julkistaa luettelon edellä olevan b kohdan mukaisesti yksilöidyistä valtioista. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristö julkistaa luettelon edellä olevan b kohdan mukaisesti yksilöidyistä valtioista.

26.   OSTAJARISKIN LUOKITTELU

Maariskiluokkiin 1–7 luokitelluissa maissa sijaitsevat velalliset ja tarvittaessa takaajat luokitellaan johonkin ostajariskiluokista, jotka on määritetty velallisen/takaajan maan perusteella (14). Liite VIII sisältää ostajariskiluokat, joihin velalliset ja takaajat luokitellaan. Liite XI sisältää ostajariskiluokkien laadulliset kuvaukset.

| a) | Ostajariskiluokitukset perustuvat velallisen/takaajan etuoikeutettujen vakuudettomien lainojen luokitukseen, jonka osallistuja on määrittänyt. |
| --- | --- |

a)

Ostajariskiluokitukset perustuvat velallisen/takaajan etuoikeutettujen vakuudettomien lainojen luokitukseen, jonka osallistuja on määrittänyt.

| b) | Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, liitteen VI ehtojen mukaisesti tukea saavat toimet ja toimet, joiden luoton arvo on enintään viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, voidaan luokitella toimikohtaisesti eli ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen soveltamisen jälkeen näihin toimiin ei voida soveltaa alennuksia ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen perusteella riippumatta toimien luokituksesta. |
| --- | --- |

b)

Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, liitteen VI ehtojen mukaisesti tukea saavat toimet ja toimet, joiden luoton arvo on enintään viisi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, voidaan luokitella toimikohtaisesti eli ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen soveltamisen jälkeen näihin toimiin ei voida soveltaa alennuksia ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen perusteella riippumatta toimien luokituksesta.

| c) | Valtiovelalliset ja valtiotakaajat luokitellaan ostajariskiluokkaan SOV/CC0. |
| --- | --- |

c)

Valtiovelalliset ja valtiotakaajat luokitellaan ostajariskiluokkaan SOV/CC0.

| d) | Poikkeustapauksissa muut kuin valtiovelalliset ja muut kuin valtiotakaajat voidaan luokitella ostajariskiluokaltaan valtion luottoriskiä parempaan luokkaan ”Better than Sovereign” (SOV+) (15), jos






  — | velallisella/takaajalla on akkreditoidun CRA:n myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus, joka on parempi kuin saman CRA:n tämän sijaintivaltiolle myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus, tai |
| --- | --- | --- |

d)

Poikkeustapauksissa muut kuin valtiovelalliset ja muut kuin valtiotakaajat voidaan luokitella ostajariskiluokaltaan valtion luottoriskiä parempaan luokkaan ”Better than Sovereign” (SOV+) (15), jos

—

velallisella/takaajalla on akkreditoidun CRA:n myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus, joka on parempi kuin saman CRA:n tämän sijaintivaltiolle myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus, tai

| — | velallinen/takaaja sijaitsee maassa, jossa valtion luottoriski on määritelty merkittävästi maariskiä suuremmaksi. |
| --- | --- |

—

velallinen/takaaja sijaitsee maassa, jossa valtion luottoriski on määritelty merkittävästi maariskiä suuremmaksi.

| e) | Osallistujien on tehtävä 46 artiklan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa






  — | velallisena/takaajana ei ole valtio ja joista laskutettu takuumaksu on alhaisempi kuin ostajariskiluokan CC1 mukainen maksu eli CC0 tai SOV+, |
| --- | --- | --- |

e)

Osallistujien on tehtävä 46 artiklan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa

—

velallisena/takaajana ei ole valtio ja joista laskutettu takuumaksu on alhaisempi kuin ostajariskiluokan CC1 mukainen maksu eli CC0 tai SOV+,

| — | velallisena/takaajana ei ole valtio ja joissa osallistuja arvioi akkreditoidun CRA:n jo luokittelemaa muuta kuin valtiovelallista/valtiotakaajaa koskevan riskiluokituksen paremmaksi kuin akkreditoitu CRA (16). |
| --- | --- |

—

velallisena/takaajana ei ole valtio ja joissa osallistuja arvioi akkreditoidun CRA:n jo luokittelemaa muuta kuin valtiovelallista/valtiotakaajaa koskevan riskiluokituksen paremmaksi kuin akkreditoitu CRA (16).

| f) | Kun osallistujat kilpailevat tietystä toimesta, jonka yhteydessä kilpailevat osallistujat ovat luokitelleet velallisen/takaajan eri ostajariskiluokkiin, niiden on pyrittävä sopimaan yhteisestä ostajariskiluokituksesta. Jos yhteisestä luokituksesta ei päästä sopimukseen, osallistujia, jotka ovat luokitelleet velallisen/takaajan korkeampaan ostajariskiluokkaan, ei estetä soveltamasta alempaa ostajariskiluokitusta. |
| --- | --- |

f)

Kun osallistujat kilpailevat tietystä toimesta, jonka yhteydessä kilpailevat osallistujat ovat luokitelleet velallisen/takaajan eri ostajariskiluokkiin, niiden on pyrittävä sopimaan yhteisestä ostajariskiluokituksesta. Jos yhteisestä luokituksesta ei päästä sopimukseen, osallistujia, jotka ovat luokitelleet velallisen/takaajan korkeampaan ostajariskiluokkaan, ei estetä soveltamasta alempaa ostajariskiluokitusta.

27.   JULKISEN VIENTILUOTON KATTAVUUDEN PROSENTTIOSUUS JA LAATU

MPR:t eriytetään vientiluottotuotteiden laatuerojen ja osallistujien tarjoaman takuukatteen huomioon ottamiseksi liitteen VIII mukaisesti. Eriyttäminen perustuu viejän näkökulmaan (tarkoituksena on poistaa viejille/rahoituslaitoksille tarjottavien tuotteiden vaihtelevasta laadusta aiheutuva kilpailuvaikutus).

| a) | Vientiluottotuotteen laatu riippuu siitä, onko tuote vakuutus, takuu vai suora luotto/rahoitus, ja vakuutustuotteiden laatu siitä, kattavatko ne korvausvaatimusten odotusajan (eli jakso velallista koskevasta eräpäivästä siihen päivään, jona viejä/rahoituslaitos voi vaatia takaisinmaksua vakuutuksen antajalta) korot ilman lisämaksua. |
| --- | --- |

a)

Vientiluottotuotteen laatu riippuu siitä, onko tuote vakuutus, takuu vai suora luotto/rahoitus, ja vakuutustuotteiden laatu siitä, kattavatko ne korvausvaatimusten odotusajan (eli jakso velallista koskevasta eräpäivästä siihen päivään, jona viejä/rahoituslaitos voi vaatia takaisinmaksua vakuutuksen antajalta) korot ilman lisämaksua.

| b) | Kaikki osallistujien tarjoamat vientiluottotuotteet luokitellaan johonkin seuraavista kolmesta tuoteluokasta:






  — | vakiotasoa rajoitetumpi tuote eli vakuutus, joka ei kata korvausvaatimusten odotusaikaan liittyviä korkoja, ja vakuutus, joka kattaa kyseiset korot ja jossa takuumaksuihin sovelletaan asianmukaista korotusta, |
| --- | --- | --- |

b)

Kaikki osallistujien tarjoamat vientiluottotuotteet luokitellaan johonkin seuraavista kolmesta tuoteluokasta:

—

vakiotasoa rajoitetumpi tuote eli vakuutus, joka ei kata korvausvaatimusten odotusaikaan liittyviä korkoja, ja vakuutus, joka kattaa kyseiset korot ja jossa takuumaksuihin sovelletaan asianmukaista korotusta,

| — | vakiotuote eli vakuutus, joka kattaa korvausvaatimusten odotusaikaan liittyvät korot ja jossa takuumaksuihin ei sovelleta korotusta, sekä suora luotto / suora rahoitus, ja |
| --- | --- |

—

vakiotuote eli vakuutus, joka kattaa korvausvaatimusten odotusaikaan liittyvät korot ja jossa takuumaksuihin ei sovelleta korotusta, sekä suora luotto / suora rahoitus, ja

| — | vakiotasoa täydellisempi tuote eli ehdottomat takuut. |
| --- | --- |

—

vakiotasoa täydellisempi tuote eli ehdottomat takuut.

28.   MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMÄT

| a) | Osallistujat voivat soveltaa seuraavia maariskin lieventämismenetelmiä, joita koskevat erityismääräykset sisältyvät liitteeseen XII:






  — | Ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujat voivat soveltaa seuraavia maariskin lieventämismenetelmiä, joita koskevat erityismääräykset sisältyvät liitteeseen XII:

—

Ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili

| — | paikallisvaluuttamääräinen rahoitus. |
| --- | --- |

—

paikallisvaluuttamääräinen rahoitus.

| b) | Osallistujan, joka soveltaa maariskin lieventämismenetelmään perustuvaa MPR:ää, on tehtävä 45 artiklan mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

b)

Osallistujan, joka soveltaa maariskin lieventämismenetelmään perustuvaa MPR:ää, on tehtävä 45 artiklan mukainen ennakkoilmoitus.

| c) | Markkinaviitearvoihin perustuviin toimiin ei sovelleta maariskin lieventämismenetelmiä. |
| --- | --- |

c)

Markkinaviitearvoihin perustuviin toimiin ei sovelleta maariskin lieventämismenetelmiä.

29.   OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT

| a) | Osallistujat voivat käyttää seuraavia ostajariskien kattamiseen tarkoitettuja lisävakuusjärjestelyjä (Buyer Risk Credit Enhancement – BRCE), joiden perusteella voidaan soveltaa luoton lisävakuustekijää (Credit Enhancement Factor – CEF), joka on suurempi kuin 0:






  — | Sopimus-tuottojen tai sopimus-saatavien siirtäminen |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujat voivat käyttää seuraavia ostajariskien kattamiseen tarkoitettuja lisävakuusjärjestelyjä (Buyer Risk Credit Enhancement – BRCE), joiden perusteella voidaan soveltaa luoton lisävakuustekijää (Credit Enhancement Factor – CEF), joka on suurempi kuin 0:

—

Sopimus-tuottojen tai sopimus-saatavien siirtäminen

| — | Omaisuuseriin perustuva vakuus |
| --- | --- |

—

Omaisuuseriin perustuva vakuus

| — | Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus |
| --- | --- |

—

Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus

| — | Sulkutili |
| --- | --- |

—

Sulkutili

| b) | BRCE:n arvot ja CEF:n enimmäisarvot määritellään liitteessä XII sekä maariskiluokkiin 1–7 kuuluville velallisille että velallisille, joihin sovelletaan markkinaviitearvoja. |
| --- | --- |

b)

BRCE:n arvot ja CEF:n enimmäisarvot määritellään liitteessä XII sekä maariskiluokkiin 1–7 kuuluville velallisille että velallisille, joihin sovelletaan markkinaviitearvoja.

| c) | BRCE:itä käytetään yksinään tai yhdistelminä seuraavien edellytysten mukaisesti:






  — | BRCE:n käytön perusteella saatava CEF on enintään 0,35 maariskiluokkiin 1–7 kuuluvissa toimissa. Markkinaviitearvoihin perustuvissa toimissa markkinaviitearvoiseen MPR:ään voidaan soveltaa enintään 25 prosentin alennusta, mutta laskutettava takuumaksu ei saa olla pienempi kuin sovellettava vakuutusmatemaattinen vähimmäistakuumaksu. |
| --- | --- | --- |

c)

BRCE:itä käytetään yksinään tai yhdistelminä seuraavien edellytysten mukaisesti:

—

BRCE:n käytön perusteella saatava CEF on enintään 0,35 maariskiluokkiin 1–7 kuuluvissa toimissa. Markkinaviitearvoihin perustuvissa toimissa markkinaviitearvoiseen MPR:ään voidaan soveltaa enintään 25 prosentin alennusta, mutta laskutettava takuumaksu ei saa olla pienempi kuin sovellettava vakuutusmatemaattinen vähimmäistakuumaksu.

| — | ”Omaisuuseriin perustuvaa vakuutta” ja ”käyttöomaisuuteen perustuvaa vakuutta” ei voida käyttää samassa toimessa. |
| --- | --- |

—

”Omaisuuseriin perustuvaa vakuutta” ja ”käyttöomaisuuteen perustuvaa vakuutta” ei voida käyttää samassa toimessa.

| — | BRCE:itä ei voida soveltaa maariskiluokkiin 1–7 kuuluvassa toimessa, jos sovellettava maariskiluokitus on parantunut ”ulkomailla sijaitsevan tulevien rahavirtojen rakenteen ja sulkutilin” käytön vuoksi. |
| --- | --- |

—

BRCE:itä ei voida soveltaa maariskiluokkiin 1–7 kuuluvassa toimessa, jos sovellettava maariskiluokitus on parantunut ”ulkomailla sijaitsevan tulevien rahavirtojen rakenteen ja sulkutilin” käytön vuoksi.

| d) | Osallistujien on tehtävä 45 artiklan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa velallisena/takaajana ei ole valtio, jos BRCE:iden perusteella sovelletaan CEF:ää, joka on suurempi kuin 0, tai aina, kun BRCE:itä käytetään markkinaviitearvoihin perustuvassa toimessa ja tämän seurauksena hinta alittaa TCMB-mallilla määritetyn vastaavan MPR:n hinnan. |
| --- | --- |

d)

Osallistujien on tehtävä 45 artiklan mukainen ennakkoilmoitus toimista, joissa velallisena/takaajana ei ole valtio, jos BRCE:iden perusteella sovelletaan CEF:ää, joka on suurempi kuin 0, tai aina, kun BRCE:itä käytetään markkinaviitearvoihin perustuvassa toimessa ja tämän seurauksena hinta alittaa TCMB-mallilla määritetyn vastaavan MPR:n hinnan.

30.   LUOTTORISKIEN VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN SOVELTUVUUDEN UUDELLEENTARKASTELU

| a) | MPR:ien asianmukaisuuden arvioimiseksi ja mahdollisten tarkistusten tekemiseksi joko ylös- tai alaspäin MPR:ien säännöllisessä seuraamisessa ja tarkistamisessa käytetään samanaikaisesti takuumaksuja koskevia palautelähteitä (Premium Feedback Tool – PFT). |
| --- | --- |

a)

MPR:ien asianmukaisuuden arvioimiseksi ja mahdollisten tarkistusten tekemiseksi joko ylös- tai alaspäin MPR:ien säännöllisessä seuraamisessa ja tarkistamisessa käytetään samanaikaisesti takuumaksuja koskevia palautelähteitä (Premium Feedback Tool – PFT).

| b) | Palautelähteillä arvioidaan MPR:ien asianmukaisuutta virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todellisten kokemusten ja luottoriskin hinnoittelua koskevan yksityisten markkinoiden tiedon perusteella. |
| --- | --- |

b)

Palautelähteillä arvioidaan MPR:ien asianmukaisuutta virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todellisten kokemusten ja luottoriskin hinnoittelua koskevan yksityisten markkinoiden tiedon perusteella.

| c) | Järjestelyn takuumaksuja koskevia sääntöjä on tarkasteltava uudelleen 31. joulukuuta 2019 mennessä (17) kaikilta osin, erityisesti kuitenkin markkinaviitearvoihin perustuvaa hinnoittelua koskevien sääntöjen osalta. |
| --- | --- |

c)

Järjestelyn takuumaksuja koskevia sääntöjä on tarkasteltava uudelleen 31. joulukuuta 2019 mennessä (17) kaikilta osin, erityisesti kuitenkin markkinaviitearvoihin perustuvaa hinnoittelua koskevien sääntöjen osalta.

III LUKU

Sidottua apua koskevat määräykset

31.   YLEISET PERIAATTEET

| a) | Osallistujat ovat sopineet vientiluottoja ja sidottua apua koskevista täydentävistä periaatteista. Vientiluottotoimien olisi perustuttava avoimeen kilpailuun ja markkinavoimien vapaaseen toimintaan. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi tarjottava tarvittava ulkoinen rahoitus sellaisille maille, aloille tai hankkeille, joilla ei ole lainkaan tai on vain vähän mahdollisuuksia saada rahoitusta markkinoilta. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi varmistettava paras mahdollinen tuotto, rajoitettava mahdollisimman paljon kaupan vääristymistä ja edistettävä varojen käyttöä kehityksen kannalta tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat ovat sopineet vientiluottoja ja sidottua apua koskevista täydentävistä periaatteista. Vientiluottotoimien olisi perustuttava avoimeen kilpailuun ja markkinavoimien vapaaseen toimintaan. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi tarjottava tarvittava ulkoinen rahoitus sellaisille maille, aloille tai hankkeille, joilla ei ole lainkaan tai on vain vähän mahdollisuuksia saada rahoitusta markkinoilta. Sidottua apua koskevien toimien avulla olisi varmistettava paras mahdollinen tuotto, rajoitettava mahdollisimman paljon kaupan vääristymistä ja edistettävä varojen käyttöä kehityksen kannalta tehokkaalla tavalla.

| b) | Sidottua apua koskevia järjestelyn määräyksiä ei sovelleta monenvälisten tai alueellisten instituutioiden avustusohjelmiin. |
| --- | --- |

b)

Sidottua apua koskevia järjestelyn määräyksiä ei sovelleta monenvälisten tai alueellisten instituutioiden avustusohjelmiin.

| c) | Nämä periaatteet eivät rajoita OECD:n kehitysapukomitean (DAC) näkemyksiä sidotun ja sitomattoman avun laadusta. |
| --- | --- |

c)

Nämä periaatteet eivät rajoita OECD:n kehitysapukomitean (DAC) näkemyksiä sidotun ja sitomattoman avun laadusta.

| d) | Osallistuja voi pyytää lisätietoja kaikenmuotoisen avun sitovuudesta. Jos on epätietoisuutta siitä, kuuluuko jokin tietty rahoituskäytäntö liitteessä XIV esitetyn sidotun avun määritelmän piiriin, avunantajamaan on esitettävä todisteet siitä, että apu on liitteen XIV määritelmän mukaan ”sitomatonta”. |
| --- | --- |

d)

Osallistuja voi pyytää lisätietoja kaikenmuotoisen avun sitovuudesta. Jos on epätietoisuutta siitä, kuuluuko jokin tietty rahoituskäytäntö liitteessä XIV esitetyn sidotun avun määritelmän piiriin, avunantajamaan on esitettävä todisteet siitä, että apu on liitteen XIV määritelmän mukaan ”sitomatonta”.

32.   SIDOTUN AVUN MUODOT

Sidottu apu voi olla

| a) | yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslaina (ODA-laina); |
| --- | --- |

a)

yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslaina (ODA-laina);

| b) | yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslahjoitus (ODA-lahjoitus); ja |
| --- | --- |

b)

yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) määritelty julkinen kehityslahjoitus (ODA-lahjoitus); ja

| c) | muuta julkista rahoitusta, mukaan luettuina lahjoitukset ja lainat mutta lukuun ottamatta tämän järjestelyn mukaisia julkisesti tuettuja vientiluottoja; tai |
| --- | --- |

c)

muuta julkista rahoitusta, mukaan luettuina lahjoitukset ja lainat mutta lukuun ottamatta tämän järjestelyn mukaisia julkisesti tuettuja vientiluottoja; tai

| d) | mitä tahansa rahoituksen myöntäjän, luotonantajan tai luotonsaajan välistä oikeudellista tai tosiasiallista yhteenliittämistä, joka on niistä jonkin hallittavissa ja johon liittyy kaksi tai useampi edellisistä tekijöistä ja/tai seuraavat rahoitustekijät:






  1) | tähän järjestelyyn kuuluva vientiluotto, jolle on myönnetty julkista tukea suorina luottoina / suorana rahoituksena, jälleenrahoituksena, korkotukena, takuuna tai vakuutuksena; ja |
| --- | --- | --- |

d)

mitä tahansa rahoituksen myöntäjän, luotonantajan tai luotonsaajan välistä oikeudellista tai tosiasiallista yhteenliittämistä, joka on niistä jonkin hallittavissa ja johon liittyy kaksi tai useampi edellisistä tekijöistä ja/tai seuraavat rahoitustekijät:

1)

tähän järjestelyyn kuuluva vientiluotto, jolle on myönnetty julkista tukea suorina luottoina / suorana rahoituksena, jälleenrahoituksena, korkotukena, takuuna tai vakuutuksena; ja

| 2) | muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin taikka ennakkomaksut ostajan omista varoista. |
| --- | --- |

2)

muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin taikka ennakkomaksut ostajan omista varoista.

33.   YHDISTELMÄRAHOITUS

| a) | Yhdistelmärahoitustoimet voidaan toteuttaa eri muodoissa, kuten sekaluottoina, sekarahoituksena, yhteisrahoituksena, rinnakkaisrahoituksena tai yksittäisinä yhteensovitettuina toimina. Niiden tärkeimpiä piirteitä ovat seuraavat:






  — | pehmeäehtoinen tekijä, joka liittyy oikeudellisesti tai tosiasiallisesti muuhun kuin pehmeäehtoiseen tekijään, |
| --- | --- | --- |

a)

Yhdistelmärahoitustoimet voidaan toteuttaa eri muodoissa, kuten sekaluottoina, sekarahoituksena, yhteisrahoituksena, rinnakkaisrahoituksena tai yksittäisinä yhteensovitettuina toimina. Niiden tärkeimpiä piirteitä ovat seuraavat:

—

pehmeäehtoinen tekijä, joka liittyy oikeudellisesti tai tosiasiallisesti muuhun kuin pehmeäehtoiseen tekijään,

| — | joko yksittäinen osatekijä tai koko yhdistelmärahoitus on itse asiassa sidottua apua ja |
| --- | --- |

—

joko yksittäinen osatekijä tai koko yhdistelmärahoitus on itse asiassa sidottua apua ja

| — | pehmeäehtoisten varojen saatavuus riippuu siitä, että rahoituksen saaja hyväksyy siihen liittyvän muun kuin pehmeäehtoisen tekijän. |
| --- | --- |

—

pehmeäehtoisten varojen saatavuus riippuu siitä, että rahoituksen saaja hyväksyy siihen liittyvän muun kuin pehmeäehtoisen tekijän.

| b) | Tosiasiallisen yhteyden tai liittämisen määrittämisessä käytetään seuraavanlaisia perusteita:






  — | rahoituksen myöntäjän ja sen saajan viranomaisten epävirallisten sopimusten olemassaolo, |
| --- | --- | --- |

b)

Tosiasiallisen yhteyden tai liittämisen määrittämisessä käytetään seuraavanlaisia perusteita:

—

rahoituksen myöntäjän ja sen saajan viranomaisten epävirallisten sopimusten olemassaolo,

| — | rahoituksen myöntäjän aikomus edistää julkisen kehitysavun käytön avulla rahoituksen hyväksyttävyyttä, |
| --- | --- |

—

rahoituksen myöntäjän aikomus edistää julkisen kehitysavun käytön avulla rahoituksen hyväksyttävyyttä,

| — | koko rahoituksen tosiasiallinen sitominen ostoihin rahoituksen myöntävästä maasta, |
| --- | --- |

—

koko rahoituksen tosiasiallinen sitominen ostoihin rahoituksen myöntävästä maasta,

| — | julkisen kehitysavun sitovuus sekä tarjouksen tai sopimuksen tekemisen tavat kunkin rahoitustoimen osalta tai |
| --- | --- |

—

julkisen kehitysavun sitovuus sekä tarjouksen tai sopimuksen tekemisen tavat kunkin rahoitustoimen osalta tai

| — | muut käytännöt, jotka DAC tai osallistujat yksilöivät ja joissa on tosiasiallinen yhteys kahden tai useamman rahoitusmuodon välillä. |
| --- | --- |

—

muut käytännöt, jotka DAC tai osallistujat yksilöivät ja joissa on tosiasiallinen yhteys kahden tai useamman rahoitusmuodon välillä.

| c) | Seuraavat käytännöt eivät saa estää tosiasiallisen liittämisen tai yhteyden määrittämistä:






  — | sopimuksen osittaminen tekemällä sen osatekijöistä erilliset ilmoitukset, |
| --- | --- | --- |

c)

Seuraavat käytännöt eivät saa estää tosiasiallisen liittämisen tai yhteyden määrittämistä:

—

sopimuksen osittaminen tekemällä sen osatekijöistä erilliset ilmoitukset,

| — | useissa vaiheissa rahoitettujen sopimusten osittaminen, |
| --- | --- |

—

useissa vaiheissa rahoitettujen sopimusten osittaminen,

| — | sopimuksen toisistaan riippuvien osatekijöiden ilmoittamatta jättäminen ja/tai |
| --- | --- |

—

sopimuksen toisistaan riippuvien osatekijöiden ilmoittamatta jättäminen ja/tai

| — | yhdistelmärahoituksen osittaisesta sitomattomuudesta johtuva ilmoittamatta jättäminen. |
| --- | --- |

—

yhdistelmärahoituksen osittaisesta sitomattomuudesta johtuva ilmoittamatta jättäminen.

34.   MAIDEN KELPOISUUS SIDOTTUUN APUUN

| a) | Sidottua apua ei myönnetä maille, joiden asukasta kohti laskettu bruttokansantulo on Maailmanpankin tietojen perusteella suurempi kuin alemman keskitulotason maiden yläraja. Maailmanpankki laskee tämän kynnysarvon uudelleen vuosittain (18). Maan luokitusta voidaan muuttaa vasta kun Maailmanpankin sille antama luokitus on säilynyt samana kaksi peräkkäistä vuotta. |
| --- | --- |

a)

Sidottua apua ei myönnetä maille, joiden asukasta kohti laskettu bruttokansantulo on Maailmanpankin tietojen perusteella suurempi kuin alemman keskitulotason maiden yläraja. Maailmanpankki laskee tämän kynnysarvon uudelleen vuosittain (18). Maan luokitusta voidaan muuttaa vasta kun Maailmanpankin sille antama luokitus on säilynyt samana kaksi peräkkäistä vuotta.

| b) | Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:






  1) | Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti. Sihteeristö julkistaa luokittelun. |
| --- | --- | --- |

b)

Maiden luokittelussa sovelletaan seuraavia toiminnallisia perusteita ja menettelyjä:

1)

Järjestelyä varten tehtävän luokittelun määräytymisen perustana on Maailmanpankin luotonsaajamaiden luokittelua varten laskema bruttokansantulo asukasta kohti. Sihteeristö julkistaa luokittelun.

| 2) | Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

2)

Jos Maailmanpankilla ei ole käytettävissään tarpeeksi tietoa asukasta kohti laskettavan bruttokansantulon määrittämiseksi, sitä pyydetään arvioimaan, onko kyseisen maan bruttokansantulo asukasta kohti tuolloisen kynnysarvon ylä- vai alapuolella. Maa luokitellaan tämän arvion perusteella, elleivät osallistujat sovi muista toimenpiteistä.

| 3) | Jos maan kelpoisuus sidottuun apuun muuttuu edellä olevan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille. Ennen uuden luokituksen voimaantuloa ei voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta kelpoisuuskynnyksen ylittäneelle maalle eikä voimaantuloajankohdan jälkeen voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta ylempään luokkaan siirtyneelle valtiolle lukuun ottamatta aiemman puiteluoton mukaisia yksittäisiä toimia, jotka voidaan ilmoittaa puiteluoton voimassaoloajan päättymiseen saakka (enintään yksi vuosi voimaantulopäivän jälkeen). |
| --- | --- |

3)

Jos maan kelpoisuus sidottuun apuun muuttuu edellä olevan a kohdan mukaisesti, uusi luokitus tulee voimaan kaksi viikkoa sen jälkeen, kun sihteeristö on toimittanut edellä mainittujen Maailmanpankin tietojen perusteella tehdyt päätelmät kaikille osallistujille. Ennen uuden luokituksen voimaantuloa ei voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta kelpoisuuskynnyksen ylittäneelle maalle eikä voimaantuloajankohdan jälkeen voida tehdä ilmoitusta sidotusta avustusrahoituksesta ylempään luokkaan siirtyneelle valtiolle lukuun ottamatta aiemman puiteluoton mukaisia yksittäisiä toimia, jotka voidaan ilmoittaa puiteluoton voimassaoloajan päättymiseen saakka (enintään yksi vuosi voimaantulopäivän jälkeen).

| 4) | Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla 56–61 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja puutteista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille. |
| --- | --- |

4)

Maailmanpankin tekemiä lukujen tarkistuksia ei oteta järjestelyssä huomioon. Maan luokitusta voidaan kuitenkin muuttaa yhteisellä kannalla 56–61 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, ja osallistujat suhtautuvat myönteisesti muutokseen, joka johtuu sellaisista luvuissa olevista virheistä ja puutteista, jotka havaitaan myöhemmin sen vuoden aikana, jona sihteeristö toimitti alkuperäiset luvut osallistujille.

35.   HANKKEIDEN KELPOISUUS

| a) | Sidottua apua ei saa laajentaa koskemaan sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita, jotka yleensä olisivat taloudellisesti kannattavia, jos ne rahoitettaisiin markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. |
| --- | --- |

a)

Sidottua apua ei saa laajentaa koskemaan sellaisia julkisia tai yksityisiä hankkeita, jotka yleensä olisivat taloudellisesti kannattavia, jos ne rahoitettaisiin markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin.

| b) | Apukelpoisuuden ratkaisevana perusteena on,






  — | onko hanke taloudellisesti kannattamaton, eli puuttuuko hankkeelta kyky tuottaa markkinaperiaatteiden mukaisesti määritettyjen asianmukaisten hintojen avulla riittävät tulot hankkeen käyttökustannusten kattamiseksi ja käytetyn pääoman maksamiseksi, tai |
| --- | --- | --- |

b)

Apukelpoisuuden ratkaisevana perusteena on,

—

onko hanke taloudellisesti kannattamaton, eli puuttuuko hankkeelta kyky tuottaa markkinaperiaatteiden mukaisesti määritettyjen asianmukaisten hintojen avulla riittävät tulot hankkeen käyttökustannusten kattamiseksi ja käytetyn pääoman maksamiseksi, tai

| — | onko muiden osallistujien kanssa vaihdettujen tietojen perusteella kohtuullista päätellä, että hanketta ei todennäköisesti voida rahoittaa markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Hankkeissa, joiden arvo on enemmän kuin 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, korostetaan tuen tarvetta tarkasteltaessa erityisesti rahoituksen todennäköistä saatavuutta joko markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. |
| --- | --- |

—

onko muiden osallistujien kanssa vaihdettujen tietojen perusteella kohtuullista päätellä, että hanketta ei todennäköisesti voida rahoittaa markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Hankkeissa, joiden arvo on enemmän kuin 50 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, korostetaan tuen tarvetta tarkasteltaessa erityisesti rahoituksen todennäköistä saatavuutta joko markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin.

| c) | Edellä b kohdassa olevien ratkaisevien perusteiden tarkoituksena on kuvata menetelmää hankkeen arvioimiseksi, jotta voitaisiin määrittää, olisiko se rahoitettava tällaisella avulla vai vientiluotoilla markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Järjestelyn 49–51 artiklassa kuvatun neuvottelumenettelyn tuloksena kertynee ajan myötä sellaista kokemusta, jonka avulla voidaan sekä vientiluottolaitoksia että avustuksia myöntäviä elimiä varten tarkemmin määritellä ennakolta näiden kahden hankeluokan välinen rajaus. |
| --- | --- |

c)

Edellä b kohdassa olevien ratkaisevien perusteiden tarkoituksena on kuvata menetelmää hankkeen arvioimiseksi, jotta voitaisiin määrittää, olisiko se rahoitettava tällaisella avulla vai vientiluotoilla markkinaehdoin tai järjestelyssä määrätyin ehdoin. Järjestelyn 49–51 artiklassa kuvatun neuvottelumenettelyn tuloksena kertynee ajan myötä sellaista kokemusta, jonka avulla voidaan sekä vientiluottolaitoksia että avustuksia myöntäviä elimiä varten tarkemmin määritellä ennakolta näiden kahden hankeluokan välinen rajaus.

36.   VÄHIMMÄISLAHJA-ASTE

Osallistujat eivät myönnä sidottua apua, jonka lahja-aste on vähemmän kuin 35 prosenttia – tai 50 prosenttia, jos edunsaajamaa kuuluu vähiten kehittyneisiin maihin (LDC-maihin) – paitsi jäljempänä luetelluissa tapauksissa, jotka on vapautettu myös 47 artiklan a kohdan ja 48 artiklan a kohdan mukaisista ilmoitusmenettelyistä:

| a) | tekninen apu: sidottu apu, jossa julkisen kehitysavun osuus koostuu yksinomaan teknisestä yhteistyöstä, jonka osuus on vähemmän kuin kolme prosenttia toimen kokonaisarvosta tai jonka arvo on vähemmän kuin yksi miljoona erityisnosto-oikeutta sen mukaan, kumpi määrä on alhaisempi; ja |
| --- | --- |

a)

tekninen apu: sidottu apu, jossa julkisen kehitysavun osuus koostuu yksinomaan teknisestä yhteistyöstä, jonka osuus on vähemmän kuin kolme prosenttia toimen kokonaisarvosta tai jonka arvo on vähemmän kuin yksi miljoona erityisnosto-oikeutta sen mukaan, kumpi määrä on alhaisempi; ja

| b) | pienet hankkeet: alle yhden miljoonan erityisnosto-oikeuden arvoiset pääomatavaraa koskevat hankkeet, jotka rahoitetaan kokonaisuudessaan kehitysapulahjoituksista. |
| --- | --- |

b)

pienet hankkeet: alle yhden miljoonan erityisnosto-oikeuden arvoiset pääomatavaraa koskevat hankkeet, jotka rahoitetaan kokonaisuudessaan kehitysapulahjoituksista.

37.   POIKKEUKSET MAIDEN TAI HANKKEIDEN KELPOISUUDESTA SIDOTTUUN APUUN

| a) | 34 ja 35 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka lahja-aste on vähintään 80 prosenttia, lukuun ottamatta 33 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua. |
| --- | --- |

a)

34 ja 35 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka lahja-aste on vähintään 80 prosenttia, lukuun ottamatta 33 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua.

| b) | 35 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka arvo on vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, lukuun ottamatta 33 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua. |
| --- | --- |

b)

35 artiklan määräyksiä ei sovelleta sellaiseen sidottuun apuun, jonka arvo on vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, lukuun ottamatta 33 artiklassa tarkoitetun yhdistelmärahoituksen osana olevaa sidottua apua.

| c) | 34 ja 35 artiklaa ei sovelleta Yhdistyneiden kansakuntien vähiten kehittyneiksi maiksi luokittelemille maille myönnettyyn sidottuun apuun. |
| --- | --- |

c)

34 ja 35 artiklaa ei sovelleta Yhdistyneiden kansakuntien vähiten kehittyneiksi maiksi luokittelemille maille myönnettyyn sidottuun apuun.

| d) | Osallistujat suhtautuvat myönteisesti sidotun avun menettelyjen nopeuttamiseen seuraavien erityisolosuhteiden mukaisesti:






  — | vakavan rajatylittävän saasteongelman aiheuttavan ydinonnettomuuden tai teollisuuden aiheuttaman suuronnettomuuden sattuessa mikä tahansa osallistuja, jota tapaus koskee, voi tarjota sidottua apua onnettomuuden seurausten poistamiseksi tai lieventämiseksi, tai |
| --- | --- | --- |

d)

Osallistujat suhtautuvat myönteisesti sidotun avun menettelyjen nopeuttamiseen seuraavien erityisolosuhteiden mukaisesti:

—

vakavan rajatylittävän saasteongelman aiheuttavan ydinonnettomuuden tai teollisuuden aiheuttaman suuronnettomuuden sattuessa mikä tahansa osallistuja, jota tapaus koskee, voi tarjota sidottua apua onnettomuuden seurausten poistamiseksi tai lieventämiseksi, tai

| — | jos on olemassa huomattava riski tällaisen onnettomuuden tapahtumisesta, jokainen osallistuja, jota tapaus mahdollisesti koskisi, voi tarjota sidottua apua onnettomuuden estämiseksi. |
| --- | --- |

—

jos on olemassa huomattava riski tällaisen onnettomuuden tapahtumisesta, jokainen osallistuja, jota tapaus mahdollisesti koskisi, voi tarjota sidottua apua onnettomuuden estämiseksi.

| e) | Sen estämättä, mitä 34 ja 35 artiklassa määrätään, osallistuja voi poikkeuksellisesti tarjota tukea jollakin seuraavista tavoista:






  — | soveltamalla liitteessä XIV määriteltyä ja 56–61 artiklassa kuvattua yhteinen kanta -menettelyä tai |
| --- | --- | --- |

e)

Sen estämättä, mitä 34 ja 35 artiklassa määrätään, osallistuja voi poikkeuksellisesti tarjota tukea jollakin seuraavista tavoista:

—

soveltamalla liitteessä XIV määriteltyä ja 56–61 artiklassa kuvattua yhteinen kanta -menettelyä tai

| — | esittämällä oikeutetut tukiperusteet, joita huomattava osa osallistujista kannattaa 49 ja 50 artiklan mukaisesti, tai |
| --- | --- |

—

esittämällä oikeutetut tukiperusteet, joita huomattava osa osallistujista kannattaa 49 ja 50 artiklan mukaisesti, tai

| — | järjestelyn 51 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti OECD:n pääsihteerille toimitetulla kirjeellä, mikä osallistujien oletuksen mukaan on poikkeuksellinen ja harvoin käytettävä menettely. |
| --- | --- |

—

järjestelyn 51 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti OECD:n pääsihteerille toimitetulla kirjeellä, mikä osallistujien oletuksen mukaan on poikkeuksellinen ja harvoin käytettävä menettely.

38.   SIDOTUN AVUN LAHJA-ASTEEN LASKEMINEN

Sidotun avun lahja-aste lasketaan DAC:n käyttämän lahja-asteen laskemista koskevan menetelmän mukaisesti lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:

| a) | Tietyssä valuutassa merkityn lainan lahja-astetta laskettaessa käytetty diskonttokorko (Differentiated Discount Rate, DDR) muuttuu vuosittain 15. tammikuuta, ja se lasketaan seuraavasti:






  — | keskimääräinen markkinaviitekorko + marginaali
  Marginaali (M) riippuu takaisinmaksuajasta (R) seuraavasti:






  R | M |
| --- | --- | --- | --- |
| vähemmän kuin 15 vuotta | 0,75 |
| vähintään 15 vuotta mutta alle 20 vuotta | 1,00 |
| vähintään 20 vuotta mutta alle 30 vuotta | 1,15 |
| 30 vuotta ja enemmän | 1,25 |

a)

Tietyssä valuutassa merkityn lainan lahja-astetta laskettaessa käytetty diskonttokorko (Differentiated Discount Rate, DDR) muuttuu vuosittain 15. tammikuuta, ja se lasketaan seuraavasti:

—

keskimääräinen markkinaviitekorko + marginaali

Marginaali (M) riippuu takaisinmaksuajasta (R) seuraavasti:

R

M

vähemmän kuin 15 vuotta

0,75

vähintään 15 vuotta mutta alle 20 vuotta

1,00

vähintään 20 vuotta mutta alle 30 vuotta

1,15

30 vuotta ja enemmän

1,25

| — | Keskimääräiset markkinaviitekorot lasketaan kaikkien valuuttojen osalta kuuden kuukauden aikana – eli edellisen vuoden 15 päivästä elokuuta kyseisen vuoden 14 päivään helmikuuta – voimassa olevien kuukausittaisten markkinaviitekorkojen keskiarvon perusteella, määritettynä liitteen XV määräysten mukaisesti. Laskettu korko – marginaali mukaan luettuna – pyöristetään lähimpään 10 peruspisteeseen. Jos valuutalle on useampi kuin yksi markkinaviitekorko, laskennassa käytetään liitteessä XV olevan 1 artiklan mukaisesti pisimpään laina-aikaan liittyvää korkoa. |
| --- | --- |

—

Keskimääräiset markkinaviitekorot lasketaan kaikkien valuuttojen osalta kuuden kuukauden aikana – eli edellisen vuoden 15 päivästä elokuuta kyseisen vuoden 14 päivään helmikuuta – voimassa olevien kuukausittaisten markkinaviitekorkojen keskiarvon perusteella, määritettynä liitteen XV määräysten mukaisesti. Laskettu korko – marginaali mukaan luettuna – pyöristetään lähimpään 10 peruspisteeseen. Jos valuutalle on useampi kuin yksi markkinaviitekorko, laskennassa käytetään liitteessä XV olevan 1 artiklan mukaisesti pisimpään laina-aikaan liittyvää korkoa.

| b) | Lahja-asteen laskennan peruspäivämäärä on liitteessä XIV määritelty luoton alkamisajankohta. |
| --- | --- |

b)

Lahja-asteen laskennan peruspäivämäärä on liitteessä XIV määritelty luoton alkamisajankohta.

| c) | Yhdistelmärahoituksen kokonaislahja-asteen laskemiseksi pidetään seuraavien vientiluottojen, varojen ja maksujen lahja-astetta nollana:






  — | tämän järjestelyn mukaiset vientiluotot, |
| --- | --- | --- |

c)

Yhdistelmärahoituksen kokonaislahja-asteen laskemiseksi pidetään seuraavien vientiluottojen, varojen ja maksujen lahja-astetta nollana:

—

tämän järjestelyn mukaiset vientiluotot,

| — | muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin, |
| --- | --- |

—

muut varat markkinaehdoin tai niitä lähellä olevin ehdoin,

| — | muut julkiset varat, joiden lahja-aste on pienempi kuin 36 artiklassa sallittu vähimmäistaso, lukuun ottamatta sopeuttamistapauksia, ja |
| --- | --- |

—

muut julkiset varat, joiden lahja-aste on pienempi kuin 36 artiklassa sallittu vähimmäistaso, lukuun ottamatta sopeuttamistapauksia, ja

| — | ostajan omista varoista suoritetut ennakkomaksut. |
| --- | --- |

—

ostajan omista varoista suoritetut ennakkomaksut.

Luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen suoritetut maksut, joita ei pidetä ennakkomaksuina, sisällytetään lahja-asteen laskemiseen.

| d) | Sopeuttamistoimen diskonttokorko: jos suoritetaan sopeuttaminen kehitysapurahoitukseen, sopeuttaminen samanlaiseksi tarkoittaa sitä, että sopeuttamistoimessa on sama lahja-aste kuin alkuperäisessä tarjouksessa, joka on laskettu uudelleen sopeuttamispäivänä voimassa olevan diskonttokoron mukaan. |
| --- | --- |

d)

Sopeuttamistoimen diskonttokorko: jos suoritetaan sopeuttaminen kehitysapurahoitukseen, sopeuttaminen samanlaiseksi tarkoittaa sitä, että sopeuttamistoimessa on sama lahja-aste kuin alkuperäisessä tarjouksessa, joka on laskettu uudelleen sopeuttamispäivänä voimassa olevan diskonttokoron mukaan.

| e) | Paikalliskustannukset ja kolmansien maiden hankinnat sisällytetään lahja-asteen laskemiseen ainoastaan silloin, kun avustajavaltio rahoittaa ne. |
| --- | --- |

e)

Paikalliskustannukset ja kolmansien maiden hankinnat sisällytetään lahja-asteen laskemiseen ainoastaan silloin, kun avustajavaltio rahoittaa ne.

| f) | Rahoituksen kokonaislahja-aste määräytyy siten, että rahoituksen jokaisen osan nimellisarvo kerrotaan kunkin osan lahja-asteella, tulokset lasketaan yhteen ja kokonaissumma jaetaan osien kokonaisnimellisarvolla. |
| --- | --- |

f)

Rahoituksen kokonaislahja-aste määräytyy siten, että rahoituksen jokaisen osan nimellisarvo kerrotaan kunkin osan lahja-asteella, tulokset lasketaan yhteen ja kokonaissumma jaetaan osien kokonaisnimellisarvolla.

| g) | Tietyn avustusluoton diskonttokorko on ilmoittamisajankohtana voimassa oleva korko. Välittömän ilmoituksen yhteydessä diskonttokorko on kuitenkin avustusluottoehtojen määrittämishetkellä voimassa oleva korko. Diskonttokoron muuttuminen luoton kestoaikana ei muuta luoton lahja-astetta. |
| --- | --- |

g)

Tietyn avustusluoton diskonttokorko on ilmoittamisajankohtana voimassa oleva korko. Välittömän ilmoituksen yhteydessä diskonttokorko on kuitenkin avustusluottoehtojen määrittämishetkellä voimassa oleva korko. Diskonttokoron muuttuminen luoton kestoaikana ei muuta luoton lahja-astetta.

| h) | Jos valuuttaa muutetaan ennen sopimuksen tekemistä, ilmoitusta on tarkistettava. Lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on tarkistusajankohtana voimassa oleva korko. Tarkistusta ei tarvitse tehdä, jos vaihtoehtoinen valuutta ja kaikki tarvittava tieto lahja-asteen laskemiseksi on sisällytetty alkuperäiseen ilmoitukseen. |
| --- | --- |

h)

Jos valuuttaa muutetaan ennen sopimuksen tekemistä, ilmoitusta on tarkistettava. Lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on tarkistusajankohtana voimassa oleva korko. Tarkistusta ei tarvitse tehdä, jos vaihtoehtoinen valuutta ja kaikki tarvittava tieto lahja-asteen laskemiseksi on sisällytetty alkuperäiseen ilmoitukseen.

| i) | Sen estämättä, mitä edellä olevassa g kohdassa määrätään, avustuspuiteluoton mukaisesti aloitettujen yksittäisten toimien lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on alun perin puiteluoton yhteydessä ilmoitettu korko. |
| --- | --- |

i)

Sen estämättä, mitä edellä olevassa g kohdassa määrätään, avustuspuiteluoton mukaisesti aloitettujen yksittäisten toimien lahja-asteen laskemisessa käytettävä diskonttokorko on alun perin puiteluoton yhteydessä ilmoitettu korko.

39.   SIDOTUN AVUN KELPOISUUSAIKA

| a) | Osallistujat eivät saa vahvistaa sidotun avun ehtoja pitemmäksi aikaa kuin kahdeksi vuodeksi riippumatta siitä, liittyykö apu yksittäisten toimien rahoitukseen vai avun myöntämistä koskevaan pöytäkirjaan, puiteluottoon tai vastaavaan sopimukseen. Avun myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen osalta kelpoisuusaika alkaa allekirjoittamishetkestä, ja niistä on ilmoitettava 48 artiklan mukaisesti. Puiteluoton jatkamisesta on ilmoitettava, ikään kuin se olisi uusi toimi, ja siihen on liitettävä ilmoitus, jossa selitetään, että kyse on puiteluoton jatkamisesta ja että puiteluottoa jatketaan ilmoittamisajankohtana sallituin ehdoin. Yksittäisten toimien osalta, mukaan luettuina avustusten myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen yhteydessä ilmoitetut toimet, kelpoisuusaika alkaa sitoumuksen ilmoituspäivästä joko 47 tai 48 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat eivät saa vahvistaa sidotun avun ehtoja pitemmäksi aikaa kuin kahdeksi vuodeksi riippumatta siitä, liittyykö apu yksittäisten toimien rahoitukseen vai avun myöntämistä koskevaan pöytäkirjaan, puiteluottoon tai vastaavaan sopimukseen. Avun myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen osalta kelpoisuusaika alkaa allekirjoittamishetkestä, ja niistä on ilmoitettava 48 artiklan mukaisesti. Puiteluoton jatkamisesta on ilmoitettava, ikään kuin se olisi uusi toimi, ja siihen on liitettävä ilmoitus, jossa selitetään, että kyse on puiteluoton jatkamisesta ja että puiteluottoa jatketaan ilmoittamisajankohtana sallituin ehdoin. Yksittäisten toimien osalta, mukaan luettuina avustusten myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai vastaavan sopimuksen yhteydessä ilmoitetut toimet, kelpoisuusaika alkaa sitoumuksen ilmoituspäivästä joko 47 tai 48 artiklan mukaisesti.

| b) | Kun maa on ensimmäistä kertaa menettänyt oikeuden Maailmanpankin 17 vuoden lainoihin, olemassa olevien ja uusien sidotun avun myöntämistä koskevien pöytäkirjojen ja puiteluottojen kelpoisuusaika on rajoitettava yhteen vuoteen siitä, kun maan luokitusta on muutettu 34 artiklan b kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Kun maa on ensimmäistä kertaa menettänyt oikeuden Maailmanpankin 17 vuoden lainoihin, olemassa olevien ja uusien sidotun avun myöntämistä koskevien pöytäkirjojen ja puiteluottojen kelpoisuusaika on rajoitettava yhteen vuoteen siitä, kun maan luokitusta on muutettu 34 artiklan b kohdassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti.

| c) | Tällaisten pöytäkirjojen ja puiteluottojen jatkaminen on mahdollista ainoastaan ehdoilla, jotka vastaavat tämän järjestelyn 34 ja 35 artiklan määräyksiä sen jälkeen, kun






  — | maiden luokitus on muuttunut ja |
| --- | --- | --- |

c)

Tällaisten pöytäkirjojen ja puiteluottojen jatkaminen on mahdollista ainoastaan ehdoilla, jotka vastaavat tämän järjestelyn 34 ja 35 artiklan määräyksiä sen jälkeen, kun

—

maiden luokitus on muuttunut ja

| — | järjestelyn määräyksiä on muutettu. |
| --- | --- |

—

järjestelyn määräyksiä on muutettu.

Näissä olosuhteissa olemassa olevia ehtoja voidaan noudattaa 38 artiklassa määritetyn diskonttokoron muuttumisesta huolimatta.

40.   SOPEUTTAMINEN

Ottaen huomioon osallistujan kansainväliset velvoitteet ja noudattaen järjestelyn tavoitetta osallistuja voi 43 artiklassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti sopeuttaa osallistujan tai osallistumattoman maan tarjoamia rahoitusehtoja.

IV LUKU

Menettelyt

1 jakso

Vientiluottoja ja kauppaan liittyvää apua koskevat yhteiset menettelyt

41.   ILMOITUKSET

Järjestelyssä vahvistettujen menettelyjen edellyttämät ilmoitukset laaditaan liitteen VII mukaisesti sisällyttäen niihin liitteessä mainitut tiedot. Sihteeristölle on toimitettava ilmoitusten kaksoiskappale.

42.   JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO

| a) | Kun osallistuja myöntää julkista tukea, josta se on ilmoittanut 45–48 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, sen on ilmoitettava tästä muille osallistujille ja mainittava ilmoituksen viitenumero vastaavassa raportointilomakkeessa. |
| --- | --- |

a)

Kun osallistuja myöntää julkista tukea, josta se on ilmoittanut 45–48 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti, sen on ilmoitettava tästä muille osallistujille ja mainittava ilmoituksen viitenumero vastaavassa raportointilomakkeessa.

| b) | 53–55 artiklan mukaisen tiedonvaihdon yhteydessä osallistujan on ilmoitettava muille osallistujille luottoehdot, joita se aikoo tietyn toimen yhteydessä tukea, ja se voi pyytää vastaavaa tietoa muilta osallistujilta. |
| --- | --- |

b)

53–55 artiklan mukaisen tiedonvaihdon yhteydessä osallistujan on ilmoitettava muille osallistujille luottoehdot, joita se aikoo tietyn toimen yhteydessä tukea, ja se voi pyytää vastaavaa tietoa muilta osallistujilta.

43.   SOPEUTTAMISMENETTELYT

| a) | Ennen kuin osallistuja pyrkii sopeuttamaan ehtojaan osallistujan tai osallistumattoman maan 17 ja 40 artiklan mukaisesti tarjoamiin oletetusti poikkeaviin ehtoihin, osallistujan on pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan ryhtymällä tarvittaessa myös 55 artiklassa kuvattuihin suullisiin neuvotteluihin, että näille ehdoille myönnetään julkista tukea ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:






  1) | Osallistuja ilmoittaa kaikille muille osallistujille ehdoista, joita se aikoo tukea, käyttäen sopeutetuilta ehdoilta edellytettyjä ilmoitusmenettelyjä. Sopeutettaessa osallistumatonta maata sopeuttava osallistuja noudattaa samoja ilmoitusmenettelyjä, joita edellytettäisiin, jos jokin osallistuja olisi tarjonnut sopeutetut ehdot. |
| --- | --- | --- |

a)

Ennen kuin osallistuja pyrkii sopeuttamaan ehtojaan osallistujan tai osallistumattoman maan 17 ja 40 artiklan mukaisesti tarjoamiin oletetusti poikkeaviin ehtoihin, osallistujan on pyrittävä parhaansa mukaan varmistamaan ryhtymällä tarvittaessa myös 55 artiklassa kuvattuihin suullisiin neuvotteluihin, että näille ehdoille myönnetään julkista tukea ja ne täyttävät seuraavat edellytykset:

1)

Osallistuja ilmoittaa kaikille muille osallistujille ehdoista, joita se aikoo tukea, käyttäen sopeutetuilta ehdoilta edellytettyjä ilmoitusmenettelyjä. Sopeutettaessa osallistumatonta maata sopeuttava osallistuja noudattaa samoja ilmoitusmenettelyjä, joita edellytettäisiin, jos jokin osallistuja olisi tarjonnut sopeutetut ehdot.

| 2) | Sen estämättä, mitä edellä 1 alakohdassa esitetään, toimitaan niin, että jos sovellettava ilmoitusmenettely edellyttäisi ehtojensa sopeuttamiseen pyrkivän osallistujan pidättyvän sitoumuksesta, kunnes tarjousten antamisaika on lopullisesti päättynyt, sopeuttamiseen pyrkivä osallistuja tekee ilmoituksen sopeuttamisaikeestaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

2)

Sen estämättä, mitä edellä 1 alakohdassa esitetään, toimitaan niin, että jos sovellettava ilmoitusmenettely edellyttäisi ehtojensa sopeuttamiseen pyrkivän osallistujan pidättyvän sitoumuksesta, kunnes tarjousten antamisaika on lopullisesti päättynyt, sopeuttamiseen pyrkivä osallistuja tekee ilmoituksen sopeuttamisaikeestaan mahdollisimman pian.

| 3) | Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
| --- | --- |

3)

Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille.

| b) | Osallistuja, joka aikoo tarjota samanlaisia rahoitusehtoja kuin ne, joista on ilmoitettu 45 ja 46 artiklan mukaisesti, voi tarjota niitä kyseisten artiklojen mukaisen odotusajan umpeuduttua. Kyseisen osallistujan on ilmoitettava aikeestaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

b)

Osallistuja, joka aikoo tarjota samanlaisia rahoitusehtoja kuin ne, joista on ilmoitettu 45 ja 46 artiklan mukaisesti, voi tarjota niitä kyseisten artiklojen mukaisen odotusajan umpeuduttua. Kyseisen osallistujan on ilmoitettava aikeestaan mahdollisimman pian.

44.   ERITYISNEUVOTTELUT

| a) | Osallistujan, jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen osallistujan (aloitteen tehneen osallistujan) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin järjestelyn mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi. |
| --- | --- |

a)

Osallistujan, jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen osallistujan (aloitteen tehneen osallistujan) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin järjestelyn mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi.

| b) | Aloitteen tehneen osallistujan on selvennettävä tarjouksensa rahoitusehdot kahden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon. |
| --- | --- |

b)

Aloitteen tehneen osallistujan on selvennettävä tarjouksensa rahoitusehdot kahden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon.

| c) | Sen jälkeen, kun aloitteen tehnyt osallistuja on antanut selvennyksensä, mikä tahansa osallistujista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa osallistujien erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään. |
| --- | --- |

c)

Sen jälkeen, kun aloitteen tehnyt osallistuja on antanut selvennyksensä, mikä tahansa osallistujista voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa osallistujien erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään.

| d) | Julkista tukea saavat rahoitusehdot tulevat voimaan vasta, kun osallistujien erityisneuvottelujen tulos on selvillä. |
| --- | --- |

d)

Julkista tukea saavat rahoitusehdot tulevat voimaan vasta, kun osallistujien erityisneuvottelujen tulos on selvillä.

2 jakso

Vientiluottoja koskevat menettelyt

45.   ENNAKKOILMOITUS- JA KESKUSTELUMENETTELY

| a) | Osallistujan on ilmoitettava liitteen VII mukaisesti kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos






  — | sovellettava maariskiluokitus ja MPR:n laskemisessa käytetty ostajariskiluokka on muuhun kuin velallisen maahan sijoittautuneen kolmannen osapuolen takaajan (eli määritetty 23 artiklan e kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti), |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on ilmoitettava liitteen VII mukaisesti kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos

—

sovellettava maariskiluokitus ja MPR:n laskemisessa käytetty ostajariskiluokka on muuhun kuin velallisen maahan sijoittautuneen kolmannen osapuolen takaajan (eli määritetty 23 artiklan e kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti),

| — | sovellettavaa MPR:ää on alennettu soveltamalla 28 artiklan luetteloon sisältyvää maariskin lieventämismenetelmää, tai |
| --- | --- |

—

sovellettavaa MPR:ää on alennettu soveltamalla 28 artiklan luetteloon sisältyvää maariskin lieventämismenetelmää, tai

| — | se aikoo myöntää tukea liitteessä IV olevan 7 artiklan a kohdan 2 alakohdan tai d kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

se aikoo myöntää tukea liitteessä IV olevan 7 artiklan a kohdan 2 alakohdan tai d kohdan mukaisesti,

| — | se aikoo myöntää tukea liitteessä V olevan 4 artiklan a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

se aikoo myöntää tukea liitteessä V olevan 4 artiklan a kohdan mukaisesti.

| b) | Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta. |
| --- | --- |

b)

Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta.

| c) | Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi 64 artiklan mukaisesti käytävien keskustelujen jälkeen osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille lopullisesta päätöksestään. Osallistujat pitävät kirjaa edellä olevan a kohdan mukaisesti ilmoitetuista takuumaksuista saamistaan kokemuksista. |
| --- | --- |

c)

Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi 64 artiklan mukaisesti käytävien keskustelujen jälkeen osallistujan on ilmoitettava kaikille muille osallistujille lopullisesta päätöksestään. Osallistujat pitävät kirjaa edellä olevan a kohdan mukaisesti ilmoitetuista takuumaksuista saamistaan kokemuksista.

46.   ENNAKKOILMOITUS

| a) | Osallistujan on ilmoitettava liitteen VII mukaisesti kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos se aikoo






  1) | myöntää tukea 12 artiklan d kohdan 3 alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on ilmoitettava liitteen VII mukaisesti kaikille muille osallistujille vähintään 10 vuorokautta ennen sellaisen sitoumuksen tekemistä, jonka luoton arvo ylittää kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta, jos se aikoo

1)

myöntää tukea 12 artiklan d kohdan 3 alakohdan mukaisesti.

| 2) | myöntää tukea 14 artiklan a kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

myöntää tukea 14 artiklan a kohdan mukaisesti.

| 3) | myöntää tukea 15 artiklan c kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

myöntää tukea 15 artiklan c kohdan mukaisesti.

| 4) | soveltaa takuumaksua 22 artiklan c kohdan 1 alakohdan määräysten mukaisesti, kun se osallistuu syndikoituun lainaan, |
| --- | --- |

4)

soveltaa takuumaksua 22 artiklan c kohdan 1 alakohdan määräysten mukaisesti, kun se osallistuu syndikoituun lainaan,

| 5) | soveltaa 23 artiklan c kohdan 2 alakohdan toisen luetelmakohdan mukaista takuumaksua, joka on alempi kuin TCMB-mallilla määritetty vastaava maksu, |
| --- | --- |

5)

soveltaa 23 artiklan c kohdan 2 alakohdan toisen luetelmakohdan mukaista takuumaksua, joka on alempi kuin TCMB-mallilla määritetty vastaava maksu,

| 6) | myöntää tukea markkinaviitearvoihin perustuviin toimiin, kun osallistuja luokittelee velallisen/takaajan luokkaan, joka on korkeampi kuin paras luokitus, jonka tämä on saanut akkreditoidulta CRA:lta, tai jos akkreditoitu CRA ei ole antanut luokitusta, kun osallistuja luokittelee toimen vähintään luokkaan CC2 tai luokkaan AAA–A– tai yhtä suotuisaksi tai suotuisammaksi kuin paras luokitus, jonka akkreditoitu CRA on antanut velallisen/takaajan sijoittautumisvaltiolle, |
| --- | --- |

6)

myöntää tukea markkinaviitearvoihin perustuviin toimiin, kun osallistuja luokittelee velallisen/takaajan luokkaan, joka on korkeampi kuin paras luokitus, jonka tämä on saanut akkreditoidulta CRA:lta, tai jos akkreditoitu CRA ei ole antanut luokitusta, kun osallistuja luokittelee toimen vähintään luokkaan CC2 tai luokkaan AAA–A– tai yhtä suotuisaksi tai suotuisammaksi kuin paras luokitus, jonka akkreditoitu CRA on antanut velallisen/takaajan sijoittautumisvaltiolle,

| 7) | soveltaa 26 artiklan e kohdan mukaista takuumaksua, jossa MPR:n laskennassa käytetty ostajariskiluokka on toimessa,






  — | jossa velallisena/takaajana on muu kuin valtio, alhaisempi kuin CC1 (eli CC0 tai SOV+), |
| --- | --- | --- |

7)

soveltaa 26 artiklan e kohdan mukaista takuumaksua, jossa MPR:n laskennassa käytetty ostajariskiluokka on toimessa,

—

jossa velallisena/takaajana on muu kuin valtio, alhaisempi kuin CC1 (eli CC0 tai SOV+),

| — | jossa velallisena/takaajana on muu kuin valtio, parempi kuin akkreditoidun luottolaitoksen antama luokitus. |
| --- | --- |

—

jossa velallisena/takaajana on muu kuin valtio, parempi kuin akkreditoidun luottolaitoksen antama luokitus.

| 8) | soveltaa 29 artiklan a kohdan mukaista takuumaksua toimiin, joissa velallisena/takaajana ei ole valtio, kun ostajariskeihin liittyvän lisävakuusjärjestelyn käyttäminen johtaa sellaisen CEF:n soveltamiseen, joka on suurempi kuin 0, tai aina, kun BRCE:itä käytetään markkinaviitearvoihin perustuvassa toimessa ja tämän seurauksena hinta alittaa TCMB-mallilla määritetyn vastaavan MPR:n hinnan, |
| --- | --- |

8)

soveltaa 29 artiklan a kohdan mukaista takuumaksua toimiin, joissa velallisena/takaajana ei ole valtio, kun ostajariskeihin liittyvän lisävakuusjärjestelyn käyttäminen johtaa sellaisen CEF:n soveltamiseen, joka on suurempi kuin 0, tai aina, kun BRCE:itä käytetään markkinaviitearvoihin perustuvassa toimessa ja tämän seurauksena hinta alittaa TCMB-mallilla määritetyn vastaavan MPR:n hinnan,

| 9) | myöntää tukea liitteessä II olevan 6 artiklan a kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

9)

myöntää tukea liitteessä II olevan 6 artiklan a kohdan mukaisesti,

| 10) | myöntää tukea liitteessä IV olevan 7 artiklan a kohdan 1 alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

10)

myöntää tukea liitteessä IV olevan 7 artiklan a kohdan 1 alakohdan mukaisesti,

| 11) | myöntää tukea liitteessä V olevan 4 artiklan b kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

11)

myöntää tukea liitteessä V olevan 4 artiklan b kohdan mukaisesti,

| b) | Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomuksiaan tai peruuttaa aikeensa tukea tällaista toimea, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
| --- | --- |

b)

Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomuksiaan tai peruuttaa aikeensa tukea tällaista toimea, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille.

3 jakso

Kauppaan liittyvää apua koskevat menettelyt

47.   ENNAKKOILMOITUS

| a) | Osallistujan on liitteen VII mukaisesti tehtävä ennakkoilmoitus aikoessaan myöntää julkista tukea






  — | kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia, |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on liitteen VII mukaisesti tehtävä ennakkoilmoitus aikoessaan myöntää julkista tukea

—

kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia,

| — | kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja (DAC:n määrittämä) lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia, |
| --- | --- |

—

kauppaan liittyvälle sitomattomalle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja (DAC:n määrittämä) lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia,

| — | kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia, tai |
| --- | --- |

—

kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 80 prosenttia, tai

| — | kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia, lukuun ottamatta 35 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia. |
| --- | --- |

—

kauppaan liittyvälle sidotulle avulle, jonka arvo on korkeintaan kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste pienempi kuin 50 prosenttia, lukuun ottamatta 35 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia.

| — | 37 artiklan d kohdan mukaiselle sidotulle avulle. |
| --- | --- |

—

37 artiklan d kohdan mukaiselle sidotulle avulle.

| b) | Ennakkoilmoitus on tehtävä viimeistään 30 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. |
| --- | --- |

b)

Ennakkoilmoitus on tehtävä viimeistään 30 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

| c) | Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille. |
| --- | --- |

c)

Jos aloitteen tehnyt osallistuja muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille osallistujille.

| d) | Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan sidottuun apuun, joka on osa 33 artiklassa tarkoitettua yhdistelmärahoitusta. |
| --- | --- |

d)

Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan sidottuun apuun, joka on osa 33 artiklassa tarkoitettua yhdistelmärahoitusta.

48.   VÄLITÖN ILMOITUS

| a) | Osallistujan on liitteen VII mukaisesti ilmoitettava kaikille muille osallistujille välittömästi eli kahden työpäivän kuluessa sitoumuksen tekemisestä, jos se antaa julkista tukea sidotulle avulle, jonka arvo on joko






  — | vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 80 prosenttia tai |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistujan on liitteen VII mukaisesti ilmoitettava kaikille muille osallistujille välittömästi eli kahden työpäivän kuluessa sitoumuksen tekemisestä, jos se antaa julkista tukea sidotulle avulle, jonka arvo on joko

—

vähintään kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 80 prosenttia tai

| — | vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 50 prosenttia lukuun ottamatta 36 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia. |
| --- | --- |

—

vähemmän kuin kaksi miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja lahja-aste vähintään 50 prosenttia lukuun ottamatta 36 artiklan a ja b kohdan mukaisia tapauksia.

| b) | Osallistujan on ilmoitettava välittömästi kaikille muille osallistujille myös avustuksen myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai muun vastaavan sopimuksen allekirjoittamisesta. |
| --- | --- |

b)

Osallistujan on ilmoitettava välittömästi kaikille muille osallistujille myös avustuksen myöntämistä koskevan pöytäkirjan, puiteluoton tai muun vastaavan sopimuksen allekirjoittamisesta.

| c) | Osallistujan ei tarvitse tehdä ennakkoilmoitusta aikoessaan sopeuttaa rahoitusehtojaan sellaisiin ehtoihin, joihin on sovellettu välitöntä ilmoitusta. |
| --- | --- |

c)

Osallistujan ei tarvitse tehdä ennakkoilmoitusta aikoessaan sopeuttaa rahoitusehtojaan sellaisiin ehtoihin, joihin on sovellettu välitöntä ilmoitusta.

4 jakso

Sidottua apua koskevat neuvottelumenettelyt

49.   NEUVOTTELUJEN TARKOITUS

| a) | Osallistuja, joka haluaa selvennystä sidotun avun mahdollisiin kaupallisiin perusteluihin, voi pyytää, että sille toimitetaan täydellinen avustuksen laatua koskeva arviointi (joka esitetään yksityiskohtaisemmin liitteessä XIII). |
| --- | --- |

a)

Osallistuja, joka haluaa selvennystä sidotun avun mahdollisiin kaupallisiin perusteluihin, voi pyytää, että sille toimitetaan täydellinen avustuksen laatua koskeva arviointi (joka esitetään yksityiskohtaisemmin liitteessä XIII).

| b) | Osallistuja voi lisäksi pyytää 50 artiklan mukaisia neuvotteluja muiden osallistujien kanssa. Niihin liittyy 55 artiklassa tarkoitettuja suullisia neuvotteluja, joissa keskustellaan siitä,






  — | täyttääkö apua koskeva tarjous 34 ja 35 artiklan vaatimukset, ja |
| --- | --- | --- |

b)

Osallistuja voi lisäksi pyytää 50 artiklan mukaisia neuvotteluja muiden osallistujien kanssa. Niihin liittyy 55 artiklassa tarkoitettuja suullisia neuvotteluja, joissa keskustellaan siitä,

—

täyttääkö apua koskeva tarjous 34 ja 35 artiklan vaatimukset, ja

| — | tarvittaessa siitä, onko apua koskeva tarjous perusteltu, vaikkeivät 34 ja 35 artiklan mukaiset vaatimukset täyty. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa siitä, onko apua koskeva tarjous perusteltu, vaikkeivät 34 ja 35 artiklan mukaiset vaatimukset täyty.

50.   NEUVOTTELUJEN LAAJUUS JA AJOITUS

| a) | Neuvottelujen aikana osallistuja voi pyytää muun muassa seuraavanlaista tietoa:






  — | yksityiskohtaisen toteutettavuustutkimuksen tai hankkeen arvioinnin tulokset, |
| --- | --- | --- |

a)

Neuvottelujen aikana osallistuja voi pyytää muun muassa seuraavanlaista tietoa:

—

yksityiskohtaisen toteutettavuustutkimuksen tai hankkeen arvioinnin tulokset,

| — | onko olemassa kilpaileva, muuta kuin pehmeäehtoista rahoitusta koskeva tarjous tai kehitysapurahoitusta koskeva tarjous, |
| --- | --- |

—

onko olemassa kilpaileva, muuta kuin pehmeäehtoista rahoitusta koskeva tarjous tai kehitysapurahoitusta koskeva tarjous,

| — | hankkeen odotetut valuuttatuotot ja -säästöt, |
| --- | --- |

—

hankkeen odotetut valuuttatuotot ja -säästöt,

| — | mahdollinen yhteistyö monikansallisten järjestöjen, kuten Maailmanpankin, kanssa, |
| --- | --- |

—

mahdollinen yhteistyö monikansallisten järjestöjen, kuten Maailmanpankin, kanssa,

| — | onko järjestetty kansainvälinen tarjouskilpailu (International Competitive Bidding, ICB), erityisesti jos rahoituksen myöntäjämaan toimittaja on antanut edullisimmaksi arvioidun tarjouksen, |
| --- | --- |

—

onko järjestetty kansainvälinen tarjouskilpailu (International Competitive Bidding, ICB), erityisesti jos rahoituksen myöntäjämaan toimittaja on antanut edullisimmaksi arvioidun tarjouksen,

| — | ympäristövaikutukset, |
| --- | --- |

—

ympäristövaikutukset,

| — | yksityisen sektorin osallistuminen ja |
| --- | --- |

—

yksityisen sektorin osallistuminen ja

| — | pehmeäehtoisia luottoja tai avustusluottoja koskevien ilmoitusten ajoitus (esimerkiksi kuusi kuukautta ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää). |
| --- | --- |

—

pehmeäehtoisia luottoja tai avustusluottoja koskevien ilmoitusten ajoitus (esimerkiksi kuusi kuukautta ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää).

| b) | Neuvottelut on saatettava päätökseen ja sihteeristön on toimitettava molempien 48 artiklassa olevien kysymysten vastaukset osallistujille viimeistään 10 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Jos osallistujien välisissä neuvotteluissa esiintyy erimielisyyksiä, sihteeristö pyytää muita osallistujia ilmaisemaan asiasta mielipiteensä viiden työpäivän kuluessa. Se kertoo näistä mielipiteistä ilmoituksen tehneelle osallistujalle, jonka on harkittava uudelleen asiassa etenemistä, jos apua koskevalle tarjoukselle ei ole merkittävästi tukea. |
| --- | --- |

b)

Neuvottelut on saatettava päätökseen ja sihteeristön on toimitettava molempien 48 artiklassa olevien kysymysten vastaukset osallistujille viimeistään 10 työpäivää ennen tarjousten määräajan päättymistä tai sitoumuksen tekopäivää sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Jos osallistujien välisissä neuvotteluissa esiintyy erimielisyyksiä, sihteeristö pyytää muita osallistujia ilmaisemaan asiasta mielipiteensä viiden työpäivän kuluessa. Se kertoo näistä mielipiteistä ilmoituksen tehneelle osallistujalle, jonka on harkittava uudelleen asiassa etenemistä, jos apua koskevalle tarjoukselle ei ole merkittävästi tukea.

51.   NEUVOTTELUJEN TULOS

| a) | Jos rahoituksen myöntävä maa haluaa jatkaa hanketta tuen puuttumisesta huolimatta, sen on ilmoitettava ennakolta aikeistaan muille osallistujille viimeistään 60 vuorokautta neuvottelujen päättymisen eli puheenjohtajan päätelmien hyväksymisen jälkeen. Rahoituksen myöntävän maan on myös laadittava OECD:n pääsihteerille kirje, jossa se kertoo neuvottelujen tuloksista ja selvittää ne muut kuin kauppaan liittyvät ratkaisevan tärkeät kansalliset edut, joiden vuoksi sen on toteutettava kyseinen toimi. Osallistujat olettavat, että tällainen menettely on poikkeuksellinen ja että sitä käytetään harvoin. |
| --- | --- |

a)

Jos rahoituksen myöntävä maa haluaa jatkaa hanketta tuen puuttumisesta huolimatta, sen on ilmoitettava ennakolta aikeistaan muille osallistujille viimeistään 60 vuorokautta neuvottelujen päättymisen eli puheenjohtajan päätelmien hyväksymisen jälkeen. Rahoituksen myöntävän maan on myös laadittava OECD:n pääsihteerille kirje, jossa se kertoo neuvottelujen tuloksista ja selvittää ne muut kuin kauppaan liittyvät ratkaisevan tärkeät kansalliset edut, joiden vuoksi sen on toteutettava kyseinen toimi. Osallistujat olettavat, että tällainen menettely on poikkeuksellinen ja että sitä käytetään harvoin.

| b) | Rahoituksen myöntävä maa ilmoittaa OECD:n pääsihteerille lähetetystä kirjeestä välittömästi osallistujille ja liittää ilmoitukseen kaksoiskappaleen kirjeestä. Rahoituksen myöntävä maa tai muu osallistuja saa tehdä sidottua apua koskevan sitoumuksen aikaisintaan 10 työpäivää mainitun ilmoituksen lähettämisen jälkeen. Kun kyse on hankkeista, joiden osalta neuvottelumenettelyn aikana yksilöitiin kilpailevia kaupallisia tarjouksia, edellä mainittua 10 työpäivän määräaikaa pidennetään 15 päivään. |
| --- | --- |

b)

Rahoituksen myöntävä maa ilmoittaa OECD:n pääsihteerille lähetetystä kirjeestä välittömästi osallistujille ja liittää ilmoitukseen kaksoiskappaleen kirjeestä. Rahoituksen myöntävä maa tai muu osallistuja saa tehdä sidottua apua koskevan sitoumuksen aikaisintaan 10 työpäivää mainitun ilmoituksen lähettämisen jälkeen. Kun kyse on hankkeista, joiden osalta neuvottelumenettelyn aikana yksilöitiin kilpailevia kaupallisia tarjouksia, edellä mainittua 10 työpäivän määräaikaa pidennetään 15 päivään.

| c) | Sihteeristö seuraa neuvottelujen edistymistä ja tuloksia. |
| --- | --- |

c)

Sihteeristö seuraa neuvottelujen edistymistä ja tuloksia.

5 jakso

Vientiluottoja ja kauppaan liittyvää apua koskeva tiedonvaihto

52.   YHTEYSTAHOT

Kaikki tiedonvaihdot kussakin maassa olevien nimettyjen yhteystahojen välillä hoidetaan reaaliaikaisilla viestimillä (esimerkiksi sähköposti), ja ne ovat luottamuksellisia.

53.   KYSELYJEN LAAJUUS

| a) | Osallistuja voi tiedustella toiselta osallistujalta tämän suhtautumista kolmanteen maahan, kolmannen maan elimeen tai tiettyyn kaupantekotapaan. |
| --- | --- |

a)

Osallistuja voi tiedustella toiselta osallistujalta tämän suhtautumista kolmanteen maahan, kolmannen maan elimeen tai tiettyyn kaupantekotapaan.

| b) | Osallistuja, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle osallistujalle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan. |
| --- | --- |

b)

Osallistuja, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle osallistujalle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan.

| c) | Jos kysely toimitetaan useammalle kuin yhdelle osallistujalle, siihen on liitettävä luettelo vastaanottajista. |
| --- | --- |

c)

Jos kysely toimitetaan useammalle kuin yhdelle osallistujalle, siihen on liitettävä luettelo vastaanottajista.

| d) | Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä.

54.   VASTAUSTEN LAAJUUS

| a) | Osallistujan, jolle kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon tietoa asiasta. Osallistujan on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. Muille kyselyn vastaanottajille ja sihteeristölle on toimitettava kaksoiskappaleet vastauksista. |
| --- | --- |

a)

Osallistujan, jolle kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon tietoa asiasta. Osallistujan on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. Muille kyselyn vastaanottajille ja sihteeristölle on toimitettava kaksoiskappaleet vastauksista.

| b) | Jos kyselyyn annetusta vastauksesta tulee myöhemmin jostain syystä pätemätön, esimerkiksi sen vuoksi, että






  — | on tehty hakemus, hakemusta on muutettu tai se on peruutettu tai |
| --- | --- | --- |

b)

Jos kyselyyn annetusta vastauksesta tulee myöhemmin jostain syystä pätemätön, esimerkiksi sen vuoksi, että

—

on tehty hakemus, hakemusta on muutettu tai se on peruutettu tai

| — | harkitaan muiden ehtojen soveltamista, |
| --- | --- |

—

harkitaan muiden ehtojen soveltamista,

asiasta on ilmoitettava viipymättä, ja tästä ilmoituksesta on toimitettava kaksoiskappaleet muille kyselyn vastaanottajille ja sihteeristölle.

55.   SUULLISET NEUVOTTELUT

| a) | Osallistujan on kymmenen työpäivän kuluessa myönnyttävä suullista neuvottelua koskevaan pyyntöön. |
| --- | --- |

a)

Osallistujan on kymmenen työpäivän kuluessa myönnyttävä suullista neuvottelua koskevaan pyyntöön.

| b) | Suullista neuvottelua koskeva pyyntö on toimitettava osallistujille ja osallistumattomille maille. Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä. |
| --- | --- |

b)

Suullista neuvottelua koskeva pyyntö on toimitettava osallistujille ja osallistumattomille maille. Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä.

| c) | Osallistujien puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet, esimerkiksi yhteisen kannan. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi. |
| --- | --- |

c)

Osallistujien puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet, esimerkiksi yhteisen kannan. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi.

56.   YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO

| a) | Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Sihteeristö toimittaa yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen kaikille osallistujille ja myös DAC:n yhteystahoille, jos asia koskee sidottua apua. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä sähköisellä ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board), jota sihteeristö pitää yllä OECD:n verkkoympäristössä. Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän osallistujalle tai DAC:n jäsenelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä. |
| --- | --- |

a)

Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Sihteeristö toimittaa yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen kaikille osallistujille ja myös DAC:n yhteystahoille, jos asia koskee sidottua apua. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä sähköisellä ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board), jota sihteeristö pitää yllä OECD:n verkkoympäristössä. Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän osallistujalle tai DAC:n jäsenelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä.

| b) | Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:






  — | viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”, |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:

—

viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”,

| — | tuojamaan ja ostajan nimi, |
| --- | --- |

—

tuojamaan ja ostajan nimi,

| — | hankkeen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta hanke voidaan yksilöidä, |
| --- | --- |

—

hankkeen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta hanke voidaan yksilöidä,

| — | aloitteen tehneen maan kaavailemat ehdot, |
| --- | --- |

—

aloitteen tehneen maan kaavailemat ehdot,

| — | ehdotus yhteiseksi kannaksi, |
| --- | --- |

—

ehdotus yhteiseksi kannaksi,

| — | tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi, |
| --- | --- |

—

tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi,

| — | kaupallisten tarjousten ja rahoitustarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa, |
| --- | --- |

—

kaupallisten tarjousten ja rahoitustarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa,

| — | muut asian kannalta tähdelliset tiedot, mukaan luettuina syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, hanketta koskevien tutkimusten saatavuus ja/tai erityisolosuhteet. |
| --- | --- |

—

muut asian kannalta tähdelliset tiedot, mukaan luettuina syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, hanketta koskevien tutkimusten saatavuus ja/tai erityisolosuhteet.

| c) | 34 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti tehty yhteistä kantaa koskeva ehdotus on toimitettava sihteeristölle ja sen kaksoiskappale on lähetettävä muille osallistujille. Yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tehneen osallistujan on selvitettävä perusteellisesti syyt, joiden vuoksi maan luokituksen olisi sen mielestä poikettava 34 artiklan b kohdassa määritetystä menettelystä. |
| --- | --- |

c)

34 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti tehty yhteistä kantaa koskeva ehdotus on toimitettava sihteeristölle ja sen kaksoiskappale on lähetettävä muille osallistujille. Yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tehneen osallistujan on selvitettävä perusteellisesti syyt, joiden vuoksi maan luokituksen olisi sen mielestä poikettava 34 artiklan b kohdassa määritetystä menettelystä.

| d) | Sihteeristö julkistaa kaikki hyväksytyt yhteiset kannat. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristö julkistaa kaikki hyväksytyt yhteiset kannat.

57.   VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN

| a) | Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta osallistujia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

a)

Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta osallistujia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti.

| b) | Vastauksessa voidaan pyytää lisätietoja, hyväksyä tai hylätä ehdotus, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

b)

Vastauksessa voidaan pyytää lisätietoja, hyväksyä tai hylätä ehdotus, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi.

| c) | Sellaisen osallistujan, joka ilmoittaa, että se ei ota asiaan kantaa, koska viejä tai rahoitusta saavan maan viranomaiset eivät ole ottaneet siihen yhteyttä hankkeelle myönnettävää avustusta koskevassa asiassa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

c)

Sellaisen osallistujan, joka ilmoittaa, että se ei ota asiaan kantaa, koska viejä tai rahoitusta saavan maan viranomaiset eivät ole ottaneet siihen yhteyttä hankkeelle myönnettävää avustusta koskevassa asiassa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi.

58.   YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN

| a) | Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille osallistujille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki osallistujat eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa, mutta kukaan ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille osallistujille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki osallistujat eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa, mutta kukaan ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi.

| b) | Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen osallistujan, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Osallistuja, mukaan luettuna aloitteen tehnyt osallistuja, voivat kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi osallistuja nimenomaisesti hyväksyy sen. |
| --- | --- |

b)

Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen osallistujan, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Osallistuja, mukaan luettuna aloitteen tehnyt osallistuja, voivat kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi osallistuja nimenomaisesti hyväksyy sen.

| c) | Jos osallistuja ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. Tällaisen osittaisen hyväksymisen vuoksi muut osallistujat voivat muuttaa suhtautumistaan ehdotettuun yhteiseen kantaan. Kaikki osallistujat voivat tarjota yhteiseen kantaan sisältymättömiä ehtoja tai sopeuttaa ehtojaan tällaisiin ehtoihin. |
| --- | --- |

c)

Jos osallistuja ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. Tällaisen osittaisen hyväksymisen vuoksi muut osallistujat voivat muuttaa suhtautumistaan ehdotettuun yhteiseen kantaan. Kaikki osallistujat voivat tarjota yhteiseen kantaan sisältymättömiä ehtoja tai sopeuttaa ehtojaan tällaisiin ehtoihin.

| d) | Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 56 ja 57 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin osallistujien alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia. |
| --- | --- |

d)

Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 56 ja 57 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin osallistujien alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia.

59.   YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET

Jos aloitteen tehnyt osallistuja ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut osallistuja eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, osallistujat voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille määräajan jatkamisesta.

60.   YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO

Sihteeristö ilmoittaa kaikille osallistujille yhteisen kannan voimaantulosta tai sen hylkäämisestä. Yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tämän ilmoituksen tekemisen jälkeen. Sihteeristö julkaisee sähköisellä ilmoitustaululla jatkuvasti päivitettyä luetteloa kaikista hyväksytyistä yhteisistä kannoista sekä sellaisista yhteisistä kannoista, joista ei vielä ole päätetty.

61.   YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA

| a) | Yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki osallistujat hyväksyvät tämän. Yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella, jos joku osallistujista sitä pyytää 14 vuorokauden kuluessa sen voimassaolon päättymispäivästä. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. Järjestelyn 34 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti hyväksytty yhteinen kanta on voimassa, kunnes seuraavaa vuotta koskevat Maailmanpankin tiedot ovat käytettävissä. |
| --- | --- |

a)

Yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki osallistujat hyväksyvät tämän. Yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella, jos joku osallistujista sitä pyytää 14 vuorokauden kuluessa sen voimassaolon päättymispäivästä. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. Järjestelyn 34 artiklan b kohdan 4 alakohdan mukaisesti hyväksytty yhteinen kanta on voimassa, kunnes seuraavaa vuotta koskevat Maailmanpankin tiedot ovat käytettävissä.

| b) | Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti osallistujille pitämällä ajan tasalla sähköisellä ilmoitustaululla olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö muun muassa






  — | lisää luetteloon uudet yhteiset kannat sen jälkeen, kun osallistujat ovat ne hyväksyneet. |
| --- | --- | --- |

b)

Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti osallistujille pitämällä ajan tasalla sähköisellä ilmoitustaululla olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö muun muassa

—

lisää luetteloon uudet yhteiset kannat sen jälkeen, kun osallistujat ovat ne hyväksyneet.

| — | muuttaa voimassaolon päättymispäivän silloin, kun osallistuja pyytää yhteisen kannan voimassaolon pidentämistä. |
| --- | --- |

—

muuttaa voimassaolon päättymispäivän silloin, kun osallistuja pyytää yhteisen kannan voimassaolon pidentämistä.

| — | poistaa luettelosta yhteiset kannat, joiden voimassaolo on päättynyt. |
| --- | --- |

—

poistaa luettelosta yhteiset kannat, joiden voimassaolo on päättynyt.

| — | julkaisee neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana. |
| --- | --- |

—

julkaisee neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana.

6 jakso

Uudelleentarkastelut

62.   JÄRJESTELYN SÄÄNNÖLLINEN UUDELLEENTARKASTELU

| a) | Osallistujat tarkastelevat järjestelyn toimintaa säännöllisesti. Tarkastelussa osallistujat tutkivat muun muassa ilmoitusmenettelyjä, DDR-järjestelmän toteuttamista ja toimintaa, sidottua apua koskevia sääntöjä ja menettelyjä, ehtojen sopeuttamista, aiempia sitoumuksia sekä mahdollisuuksia lisätä järjestelyyn osallistuvien maiden lukumäärää. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat tarkastelevat järjestelyn toimintaa säännöllisesti. Tarkastelussa osallistujat tutkivat muun muassa ilmoitusmenettelyjä, DDR-järjestelmän toteuttamista ja toimintaa, sidottua apua koskevia sääntöjä ja menettelyjä, ehtojen sopeuttamista, aiempia sitoumuksia sekä mahdollisuuksia lisätä järjestelyyn osallistuvien maiden lukumäärää.

| b) | Tarkastelu perustuu osallistujien kokemuksiin ja niiden ehdotuksiin järjestelyn toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi. Osallistujat ottavat huomioon järjestelyn tavoitteet ja vallitsevat taloudelliset ja rahapoliittiset olosuhteet. Osallistujien on toimitettava tarkastelussa käytettäviksi tarkoitetut tiedot ja ehdotukset sihteeristölle viimeistään 45 vuorokautta ennen tarkastelupäivää. |
| --- | --- |

b)

Tarkastelu perustuu osallistujien kokemuksiin ja niiden ehdotuksiin järjestelyn toiminnan ja tehokkuuden parantamiseksi. Osallistujat ottavat huomioon järjestelyn tavoitteet ja vallitsevat taloudelliset ja rahapoliittiset olosuhteet. Osallistujien on toimitettava tarkastelussa käytettäviksi tarkoitetut tiedot ja ehdotukset sihteeristölle viimeistään 45 vuorokautta ennen tarkastelupäivää.

63.   VÄHIMMÄISKORKOJEN UUDELLEENTARKASTELU

| a) | Osallistujat tarkastelevat määräajoin markkinaviitekorkojen määrittämistä koskevan järjestelmän toimintaa sen varmistamiseksi, että ilmoitetut korot kuvastavat vallitsevia markkinaolosuhteita ja vastaavat korkojen vahvistamisen taustalla olevia tavoitteita. Nämä tarkastelut koskevat myös korkoihin niitä sovellettaessa lisättävää marginaalia. |
| --- | --- |

a)

Osallistujat tarkastelevat määräajoin markkinaviitekorkojen määrittämistä koskevan järjestelmän toimintaa sen varmistamiseksi, että ilmoitetut korot kuvastavat vallitsevia markkinaolosuhteita ja vastaavat korkojen vahvistamisen taustalla olevia tavoitteita. Nämä tarkastelut koskevat myös korkoihin niitä sovellettaessa lisättävää marginaalia.

| b) | Osallistuja voi esittää puheenjohtajalle ylimääräistä tarkastelua koskevan perustellun pyynnön, jos kyseisen osallistujan mielestä yhden tai useamman valuutan markkinaviitekorko ei enää vastaa vallitsevia markkinaolosuhteita. |
| --- | --- |

b)

Osallistuja voi esittää puheenjohtajalle ylimääräistä tarkastelua koskevan perustellun pyynnön, jos kyseisen osallistujan mielestä yhden tai useamman valuutan markkinaviitekorko ei enää vastaa vallitsevia markkinaolosuhteita.

64.   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN JA NIIHIN LIITTYVIEN SEIKKOJEN TARKASTELU

Osallistujat seuraavat ja tarkastelevat säännöllisesti takuumaksuja koskevia sääntöjä ja menettelyjä. Tähän on sisällyttävä seuraavat jätteet:

| a) | maariskin ja valtion luottoriskin arviointimallin menetelmien kelpoisuuden tarkastelu saatujen kokemusten perusteella; |
| --- | --- |

a)

maariskin ja valtion luottoriskin arviointimallin menetelmien kelpoisuuden tarkastelu saatujen kokemusten perusteella;

| b) | vähimmäistakuumaksujen tason tarkastelu niiden luotettavuuden varmistamiseksi riskin mittausvälineinä, minkä yhteydessä otetaan huomioon virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todelliset kokemukset ja luottoriskin hinnoittelua koskevat yksityisten markkinoiden tiedot; |
| --- | --- |

b)

vähimmäistakuumaksujen tason tarkastelu niiden luotettavuuden varmistamiseksi riskin mittausvälineinä, minkä yhteydessä otetaan huomioon virallisia vientiluottoja tarjoavien instituutioiden todelliset kokemukset ja luottoriskin hinnoittelua koskevat yksityisten markkinoiden tiedot;

| c) | vähimmäistakuumaksujen eriyttäminen, jossa otetaan huomioon vientiluottotuotteiden laatuerot ja tarjottu takuukate; ja |
| --- | --- |

c)

vähimmäistakuumaksujen eriyttäminen, jossa otetaan huomioon vientiluottotuotteiden laatuerot ja tarjottu takuukate; ja

| d) | kokemukset, jotka saadaan riskin lieventämisestä ja ostajariskeihin liittyvistä lisävakuusjärjestelyistä, sekä niistä mahdollisesti vähimmäistakuumaksuihin kohdistuvien erityisvaikutusten kelpoisuus ja soveltuvuus. |
| --- | --- |

d)

kokemukset, jotka saadaan riskin lieventämisestä ja ostajariskeihin liittyvistä lisävakuusjärjestelyistä, sekä niistä mahdollisesti vähimmäistakuumaksuihin kohdistuvien erityisvaikutusten kelpoisuus ja soveltuvuus.

65.   PAIKALLISKUSTANNUSTEN JULKISEN TUEN TARKASTELU

Osallistujien on tarkasteltava uudelleen paikalliskustannusten tukea koskevia määräyksiä 20. huhtikuuta 2024 mennessä.

”LIITE I

ALAKOHTAINEN LAIVALUOTTOSOPIMUS

I LUKU

Alakohtaisen sopimuksen soveltamisala

1.   OSALLISTUMINEN

Alakohtaiseen sopimukseen osallistuvat Australia, Euroopan unioni, Japani, Korea, Norja ja Uusi-Seelanti.

2.   SOVELTAMISALA

Tässä järjestelyä täydentävässä alakohtaisessa sopimuksessa esitetään erityiset suuntaviivat julkisesti tuetuista vientiluotoista, jotka koskevat seuraavien alojen vientisopimuksia:

| a) | Kaikki uudet vähintään 100 bruttotonnin merialukset, joita käytetään tavaroiden tai matkustajien kuljettamiseen tai erityistehtäviin (esimerkiksi kalastusalukset, kalanjalostusalukset, jäänmurtajat ja ruoppaajat, joiden käyttövoima ja ohjauslaitteet ovat sellaiset, että alukset kaikilta osin soveltuvat pysyvästi autonomiseen navigointiin avomerellä), vähintään 365 kilowatin hinaajat sekä viimeistelyvaiheessa olevat, eivät vielä valmiit mutta vesillä olevat ja vapaasti kelluvat alusten rungot. Alakohtaista sopimusta ei sovelleta sotilasaluksiin. Myöskään uivat telakat ja liikkuvat avomeriyksiköt eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, mutta jos niitä koskeviin vientiluottoihin liittyy ongelmia, alakohtaisen sopimuksen osapuolet, jäljempänä ’sopimuspuolet’, voivat jonkin sopimuspuolen perusteltua pyyntöä tarkasteltuaan päättää, että niihin sovelletaan sopimusta. |
| --- | --- |

a)

Kaikki uudet vähintään 100 bruttotonnin merialukset, joita käytetään tavaroiden tai matkustajien kuljettamiseen tai erityistehtäviin (esimerkiksi kalastusalukset, kalanjalostusalukset, jäänmurtajat ja ruoppaajat, joiden käyttövoima ja ohjauslaitteet ovat sellaiset, että alukset kaikilta osin soveltuvat pysyvästi autonomiseen navigointiin avomerellä), vähintään 365 kilowatin hinaajat sekä viimeistelyvaiheessa olevat, eivät vielä valmiit mutta vesillä olevat ja vapaasti kelluvat alusten rungot. Alakohtaista sopimusta ei sovelleta sotilasaluksiin. Myöskään uivat telakat ja liikkuvat avomeriyksiköt eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, mutta jos niitä koskeviin vientiluottoihin liittyy ongelmia, alakohtaisen sopimuksen osapuolet, jäljempänä ’sopimuspuolet’, voivat jonkin sopimuspuolen perusteltua pyyntöä tarkasteltuaan päättää, että niihin sovelletaan sopimusta.

| b) | Laivojen muuntamiset. Laivojen muuntamisella tarkoitetaan kaikkia yli 1 000 bruttotonnin merialuksiin tehtäviä muunnoksia, jos niihin liittyy rahtikaavioon, runkoon tai käyttövoimajärjestelmään tehtäviä merkittäviä muutoksia.






  1) | Vaikka ilmatyynyalusten kaltaiset alukset eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, sopimuspuolet voivat myöntää vientiluottoja ilmatyynyaluksille alakohtaisen sopimuksen ehtoja vastaavilla ehdoilla. Sopimuspuolet ovat sitoutuneet käyttämään tätä mahdollisuutta kohtuullisesti. Ne eivät myönnä tällaisia luottoehtoja ilmatyynyaluksille tapauksissa, joissa on todettu, että tarjolla ei ole kilpailevia palveluja, joihin sovellettaisiin alakohtaisen sopimuksen ehtoja. |
| --- | --- | --- |

b)

Laivojen muuntamiset. Laivojen muuntamisella tarkoitetaan kaikkia yli 1 000 bruttotonnin merialuksiin tehtäviä muunnoksia, jos niihin liittyy rahtikaavioon, runkoon tai käyttövoimajärjestelmään tehtäviä merkittäviä muutoksia.

1)

Vaikka ilmatyynyalusten kaltaiset alukset eivät kuulu alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan, sopimuspuolet voivat myöntää vientiluottoja ilmatyynyaluksille alakohtaisen sopimuksen ehtoja vastaavilla ehdoilla. Sopimuspuolet ovat sitoutuneet käyttämään tätä mahdollisuutta kohtuullisesti. Ne eivät myönnä tällaisia luottoehtoja ilmatyynyaluksille tapauksissa, joissa on todettu, että tarjolla ei ole kilpailevia palveluja, joihin sovellettaisiin alakohtaisen sopimuksen ehtoja.

| 2) | Alakohtaisessa sopimuksessa ”ilmatyynyalus” määritellään seuraavasti: vähintään 100 tonnin maa- ja vesikulkuneuvo, jota kannattaa maan tai veden pinnan yläpuolella kulkuneuvosta puhallettavasta ilmasta muodostuva, aluksen reunoilla olevan joustavan liepeen sisään jäävä paineilmatyyny ja jota kuljetetaan eteenpäin ja ohjataan potkureilla taikka puhaltimista tai vastaavista laitteista johdetulla ilmalla. |
| --- | --- |

2)

Alakohtaisessa sopimuksessa ”ilmatyynyalus” määritellään seuraavasti: vähintään 100 tonnin maa- ja vesikulkuneuvo, jota kannattaa maan tai veden pinnan yläpuolella kulkuneuvosta puhallettavasta ilmasta muodostuva, aluksen reunoilla olevan joustavan liepeen sisään jäävä paineilmatyyny ja jota kuljetetaan eteenpäin ja ohjataan potkureilla taikka puhaltimista tai vastaavista laitteista johdetulla ilmalla.

| 3) | Yleisesti katsotaan, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti myönnetyt vientiluotot olisi rajoitettava niihin ilmatyynyaluksiin, joita käytetään merireiteillä ja muilla kuin maareiteillä, lukuun ottamatta yhteyksiä terminaalipalveluihin, jotka ovat enintään yhden kilometrin etäisyydellä vedestä. |
| --- | --- |

3)

Yleisesti katsotaan, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti myönnetyt vientiluotot olisi rajoitettava niihin ilmatyynyaluksiin, joita käytetään merireiteillä ja muilla kuin maareiteillä, lukuun ottamatta yhteyksiä terminaalipalveluihin, jotka ovat enintään yhden kilometrin etäisyydellä vedestä.

II LUKU

Vientiluottoja ja sidottua apua koskevat määräykset

3.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAIKA

Enimmäistakaisinmaksuaika on maan luokittelusta riippumatta 12 vuotta toimituksesta.

4.   KÄTEISMAKSUT

Sopimuspuolten on vaadittava, että vähintään 20 prosenttia sovitusta hinnasta peritään käteismaksuna ennen toimitusta.

5.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Vientiluoton pääomaa lyhennetään säännöllisinä tasaerinä yleensä joka kuudes ja enintään joka 12. kuukausi. |
| --- | --- |

a)

Vientiluoton pääomaa lyhennetään säännöllisinä tasaerinä yleensä joka kuudes ja enintään joka 12. kuukausi.

| b) | Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Korkoa on maksettava vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä. |
| --- | --- |

c)

Leasingtoimiin myönnettävien vientiluottojen osalta voidaan samansuuruiset pääomalyhennykset ja koronmaksut yhdistää toisiinsa sen sijaan, että käytettäisiin a kohdan mukaisia samansuuruisia pääomanlyhennyseriä.

| d) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

d)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

| e) | Tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolten, jotka aikovat tukea koron maksua muiden kuin b kohdan ehtojen mukaisesti, on tehtävä siitä ennakkoilmoitus vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen VII mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

Tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolten, jotka aikovat tukea koron maksua muiden kuin b kohdan ehtojen mukaisesti, on tehtävä siitä ennakkoilmoitus vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä järjestelyn liitteen VII mukaisesti.

6.   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT

Vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn määräyksiä ei sovelleta, ennen kuin tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet ovat tarkastelleet kyseisiä määräyksiä.

7.   HANKERAHOITUS

Järjestelyä koskevia 8 artiklan ja liitteen VI määräyksiä ei sovelleta ennen kuin tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet ovat tarkastelleet kyseisiä määräyksiä.

8.   TUKI

Sopimuspuolten, jotka haluavat myöntää tukea, on järjestelyn määräysten lisäksi vahvistettava, että alus ei ole avoimessa rekisterissä takaisinmaksukauden aikana ja että asianmukaiset vakuutukset ovat voimassa. Lisäksi on varmistettava, että todellinen omistaja asuu vakinaisesti tuensaajavaltiossa ja että tuensaajayritys ei ole ulkomaalaisen yhtiön ei-toimiva tytäryhtiö. Tuensaajan on annettava sitoumus, jonka mukaan se ei myy laivaa ilman viranomaisten hyväksyntää.

III LUKU

Menettelyt

9.   ILMOITUKSET

Avoimuuden varmistamiseksi kunkin sopimuspuolen on järjestelyn ja Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin (IBRD), Bernin unionin ja OECD:n luotonantajien ilmoituksia koskevan CRS-järjestelmän (Creditor Reporting System) määräysten lisäksi toimitettava vuosittain tietoja julkisia tukia koskevasta järjestelmästään sekä menetelmistään tämän alakohtaisen sopimuksen täytäntöönpanemiseksi, voimassa olevat järjestelmät mukaan luettuina.

10.   TARKASTELU

| a) | Alakohtaista sopimusta tarkastellaan uudelleen vuosittain tai jonkin sopimuspuolen pyynnöstä laivanrakennusta käsittelevän OECD:n työryhmän toiminnan yhteydessä, ja järjestelyn osallistujille laaditaan tästä kertomus. |
| --- | --- |

a)

Alakohtaista sopimusta tarkastellaan uudelleen vuosittain tai jonkin sopimuspuolen pyynnöstä laivanrakennusta käsittelevän OECD:n työryhmän toiminnan yhteydessä, ja järjestelyn osallistujille laaditaan tästä kertomus.

| b) | Jotta voitaisiin parantaa järjestelyn ja tämän alakohtaisen sopimuksen keskinäistä johdonmukaisuutta ja ottaa huomioon laivanrakennusteollisuuden erityispiirteet, tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet ja järjestelyn osallistujat ovat yhteydessä toisiinsa ja koordinoivat toimintaansa tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

b)

Jotta voitaisiin parantaa järjestelyn ja tämän alakohtaisen sopimuksen keskinäistä johdonmukaisuutta ja ottaa huomioon laivanrakennusteollisuuden erityispiirteet, tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet ja järjestelyn osallistujat ovat yhteydessä toisiinsa ja koordinoivat toimintaansa tarpeen mukaan.

| c) | Mikäli järjestelyn osallistujat päättävät muuttaa järjestelyä, tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet (sopimuspuolet) tarkastelevat kyseistä päätöstä ja sen merkitystä tälle alakohtaiselle sopimukselle. Tarkasteluvaiheen aikana ei järjestelyyn tehtyjä muutoksia sovelleta tähän alakohtaiseen sopimukseen. Jos sopimuspuolet voivat hyväksyä järjestelyyn tehtävät muutokset, ne ilmoittavat siitä kirjallisesti järjestelyn osallistujille. Jos sopimuspuolet eivät voi hyväksyä järjestelyyn tehtyjen muutosten soveltamista laivanrakennustoimintaan, niiden on ilmoitettava järjestelyn osallistujille vastustuksestaan ja neuvoteltava näiden kanssa asian ratkaisemiseksi. Mikäli ryhmien välillä ei saavuteta yhteisymmärrystä, noudatetaan sopimuspuolten kantaa muutosten soveltamisesta laivanrakennukseen. |
| --- | --- |

c)

Mikäli järjestelyn osallistujat päättävät muuttaa järjestelyä, tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet (sopimuspuolet) tarkastelevat kyseistä päätöstä ja sen merkitystä tälle alakohtaiselle sopimukselle. Tarkasteluvaiheen aikana ei järjestelyyn tehtyjä muutoksia sovelleta tähän alakohtaiseen sopimukseen. Jos sopimuspuolet voivat hyväksyä järjestelyyn tehtävät muutokset, ne ilmoittavat siitä kirjallisesti järjestelyn osallistujille. Jos sopimuspuolet eivät voi hyväksyä järjestelyyn tehtyjen muutosten soveltamista laivanrakennustoimintaan, niiden on ilmoitettava järjestelyn osallistujille vastustuksestaan ja neuvoteltava näiden kanssa asian ratkaisemiseksi. Mikäli ryhmien välillä ei saavuteta yhteisymmärrystä, noudatetaan sopimuspuolten kantaa muutosten soveltamisesta laivanrakennukseen.

”Lisäys

Tulevaa työtä koskevat sitoumukset

Järjestelyä koskevan tulevan työn lisäksi tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet sopivat, että ne

| a) | laativat viitteellisen luettelon aluksista, joita yleisesti pidetään kaupallisesti kannattamattomina, ottaen huomioon järjestelyssä esitetyt sidottua apua koskevat periaatteet. |
| --- | --- |

a)

laativat viitteellisen luettelon aluksista, joita yleisesti pidetään kaupallisesti kannattamattomina, ottaen huomioon järjestelyssä esitetyt sidottua apua koskevat periaatteet.

| b) | tarkastelevat vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn sääntöjä niiden sisällyttämiseksi tähän alakohtaiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

b)

tarkastelevat vähimmäistakuumaksujen viitearvoihin liittyviä järjestelyn sääntöjä niiden sisällyttämiseksi tähän alakohtaiseen sopimukseen.

| c) | keskustelevat asiaa koskevien kansainvälisten neuvottelujen kehittyessä siitä, olisiko mukaan otettava muita sääntöjä, jotka koskevat vähimmäiskorkoja, mukaan luettuina erityiset markkinaviitekorot ja vaihtuvat korot. |
| --- | --- |

c)

keskustelevat asiaa koskevien kansainvälisten neuvottelujen kehittyessä siitä, olisiko mukaan otettava muita sääntöjä, jotka koskevat vähimmäiskorkoja, mukaan luettuina erityiset markkinaviitekorot ja vaihtuvat korot.

| d) | tarkastelevat järjestelyn hankerahoitusta koskevien määräysten sovellettavuutta tähän alakohtaiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

d)

tarkastelevat järjestelyn hankerahoitusta koskevien määräysten sovellettavuutta tähän alakohtaiseen sopimukseen.

| e) | keskustelevat siitä, voidaanko






  — | pääoman ensimmäisen erän maksupäivämäärää, |
| --- | --- | --- |

e)

keskustelevat siitä, voidaanko

—

pääoman ensimmäisen erän maksupäivämäärää,

| — | keskimääräistä painotettua takaisinmaksuaikaa |
| --- | --- |

—

keskimääräistä painotettua takaisinmaksuaikaa

käyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 5 artiklan takaisinmaksuprofiilin yhteydessä.

”LIITE II

YDINVOIMALAITOSTEN VIENTILUOTTOJA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS

I LUKU

Alakohtaisen sopimuksen soveltamisala

1.   SOVELTAMISALA

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan määräykset, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat






  1) | kokonaisten voimalaitosten tai niiden osien, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, vientiä; |
| --- | --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan määräykset, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat

1)

kokonaisten voimalaitosten tai niiden osien, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, vientiä;

| 2) | nykyisten ydinvoimalaitosten nykyaikaistamista tapauksissa, joissa nykyaikaistamistyön kokonaisarvo on vähintään 80 miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos jompikumpi näistä ehdoista ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja; |
| --- | --- |

2)

nykyisten ydinvoimalaitosten nykyaikaistamista tapauksissa, joissa nykyaikaistamistyön kokonaisarvo on vähintään 80 miljoonaa erityisnosto-oikeutta ja voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos jompikumpi näistä ehdoista ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja;

| 3) | ydinpolttoaineen ja rikastamispalvelujen toimittamista; |
| --- | --- |

3)

ydinpolttoaineen ja rikastamispalvelujen toimittamista;

| 4) | polttoaineen jälleenkäsittelyn tarjoamista. |
| --- | --- |

4)

polttoaineen jälleenkäsittelyn tarjoamista.

| b) | Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta






  1) | sellaisiin ydinvoimalaitoksen rajojen ulkopuolisiin tavaroihin ja palveluihin, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin (19) ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista); |
| --- | --- | --- |

b)

Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta

1)

sellaisiin ydinvoimalaitoksen rajojen ulkopuolisiin tavaroihin ja palveluihin, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin, kytkentäkenttiin (19) ja vesihuoltoon liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista, rakennusluvista ja polttoaineen latausluvista);

| 2) | ala-asemiin, muuntajiin ja voimalinjoihin, jotka sijaitsevat ydinvoimalaitoksen ulkopuolella; |
| --- | --- |

2)

ala-asemiin, muuntajiin ja voimalinjoihin, jotka sijaitsevat ydinvoimalaitoksen ulkopuolella;

| 3) | ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamista koskevaan julkiseen tukeen. |
| --- | --- |

3)

ydinvoimalaitoksen käytöstä poistamista koskevaan julkiseen tukeen.

II LUKU

Vientiluottoja ja kauppaan liittyvää apua koskevat määräykset

2.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT

| a) | Tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdan määräyksiin sisältyvien tavaroiden ja palvelujen enimmäistakaisinmaksuaika on 18 vuotta. |
| --- | --- |

a)

Tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdan määräyksiin sisältyvien tavaroiden ja palvelujen enimmäistakaisinmaksuaika on 18 vuotta.

| b) | Ensimmäisen polttoainelatauksen enimmäistakaisinmaksuaika on neljä vuotta toimituspäivästä. Myöhempien ydinpolttoainelatausten takaisinmaksuaika saa olla enintään kaksi vuotta toimituspäivästä. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäisen polttoainelatauksen enimmäistakaisinmaksuaika on neljä vuotta toimituspäivästä. Myöhempien ydinpolttoainelatausten takaisinmaksuaika saa olla enintään kaksi vuotta toimituspäivästä.

| c) | Käytetyn polttoaineen hävittämistä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on kaksi vuotta. |
| --- | --- |

c)

Käytetyn polttoaineen hävittämistä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on kaksi vuotta.

| d) | Rikastamista ja käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta. |
| --- | --- |

d)

Rikastamista ja käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä koskeva enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta.

3.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1 ja 2 kohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa.






  1) | Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä. |
| --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1 ja 2 kohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa.

1)

Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä.

| 2) | Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä. |
| --- | --- |

2)

Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä.

| b) | Pääomaa lyhennetään ja korkoa maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Pääomaa lyhennetään ja korkoa maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdassa mainittuja tavaroita ja palveluja voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan takaisinmaksuprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:






  1) | Enimmäistakaisinmaksuaika on 15 vuotta. |
| --- | --- | --- |

c)

Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdassa mainittuja tavaroita ja palveluja voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan takaisinmaksuprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:

1)

Enimmäistakaisinmaksuaika on 15 vuotta.

| 2) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- |

2)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| 3) | Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

3)

Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| 4) | Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

4)

Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| 5) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää yhdeksää vuotta. |
| --- | --- |

5)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää yhdeksää vuotta.

| d) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

d)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

4.   YDINPOLTTOAINETTA JA YDINPOLTTOAINEESEEN LIITTYVIÄ PALVELUJA KOSKEVA JULKINEN TUKI

Sopimuspuolet eivät saa tarjota ydinpolttoainetta tai palveluja ilmaiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän alakohtaisen sopimuksen 5 artiklan määräysten soveltamista.

5.   TUKI

Sopimuspuolet eivät myönnä avustustukea.

III LUKU

Menettelyt

6.   ENNAKKOILMOITUS

| a) | Sopimuspuoli tekee järjestelyn 46 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli tekee järjestelyn 46 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti.

| b) | Jos tuen, jota ilmoituksen tekevä sopimuspuoli aikoo myöntää, takaisinmaksuaika on yli 15 vuotta ja/tai se myönnetään edellä olevan 3 artiklan c kohdan mukaisesti, sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, jos joku toinen sopimuspuoli pyytää keskusteluja ensimmäisten kymmenen vuorokauden aikana. |
| --- | --- |

b)

Jos tuen, jota ilmoituksen tekevä sopimuspuoli aikoo myöntää, takaisinmaksuaika on yli 15 vuotta ja/tai se myönnetään edellä olevan 3 artiklan c kohdan mukaisesti, sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, jos joku toinen sopimuspuoli pyytää keskusteluja ensimmäisten kymmenen vuorokauden aikana.

| c) | Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolen on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään. |
| --- | --- |

c)

Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolen on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään.

IV LUKU

Tarkastelu

7.   TULEVAT TOIMET

Sopimuspuolet sopivat tarkastelevansa seuraavia seikkoja:

| a) | vaihtuvan vähimmäiskoron järjestelmä |
| --- | --- |

a)

vaihtuvan vähimmäiskoron järjestelmä

| b) | paikalliskustannuksia koskevan julkisen tuen enimmäismäärä. |
| --- | --- |

b)

paikalliskustannuksia koskevan julkisen tuen enimmäismäärä.

8.   TARKASTELU JA VALVONTA

Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä säännöllisesti ja viimeistään vuoden 2023 loppuun mennessä.

”LIITE III

SIVIILI-ILMA-ALUSTEN VIENTILUOTTOJA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS

OSA 1

YLEISET MÄÄRÄYKSET

1.   TARKOITUS

| a) | Tämän alakohtaisen sopimuksen tarkoitus on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka koskevat ilma-alusten ja jäljempänä 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen muiden tavaroiden ja palvelujen myyntiä ja leasingvuokraamista, ennakoitavalle, johdonmukaiselle ja avoimelle käytölle. Alakohtaisen sopimuksen avulla pyritään edistämään tällaisten vientiluottojen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin. |
| --- | --- |

a)

Tämän alakohtaisen sopimuksen tarkoitus on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka koskevat ilma-alusten ja jäljempänä 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen muiden tavaroiden ja palvelujen myyntiä ja leasingvuokraamista, ennakoitavalle, johdonmukaiselle ja avoimelle käytölle. Alakohtaisen sopimuksen avulla pyritään edistämään tällaisten vientiluottojen toimintaedellytyksiä tukemalla viejien välistä kilpailua siten, että se perustuisi pikemminkin tavaroiden ja palveluiden laatuun ja hintaan kuin mahdollisimman edullisiin julkisesti tuettuihin ehtoihin.

| b) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan suotuisimmat ehdot, joiden mukaisesti julkisesti tuettuja vientiluottoja voidaan tarjota. |
| --- | --- |

b)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan suotuisimmat ehdot, joiden mukaisesti julkisesti tuettuja vientiluottoja voidaan tarjota.

| c) | Tätä tavoitetta varten alakohtaisella sopimuksella pyritään saavuttamaan tasapainotila, jonka avulla kaikilla markkinoilla voidaan






  1) | tasapainottaa sopimuspuolten kilpailevat rahoitusehdot, |
| --- | --- | --- |

c)

Tätä tavoitetta varten alakohtaisella sopimuksella pyritään saavuttamaan tasapainotila, jonka avulla kaikilla markkinoilla voidaan

1)

tasapainottaa sopimuspuolten kilpailevat rahoitusehdot,

| 2) | tasapainottaa sopimuspuolten julkisen tuen vaikutusta jäljempänä 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen tavaroiden ja palvelujen valintaan, ja |
| --- | --- |

2)

tasapainottaa sopimuspuolten julkisen tuen vaikutusta jäljempänä 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen tavaroiden ja palvelujen valintaan, ja

| 3) | estää kilpailun vääristyminen tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten ja muiden rahoituslähteiden välillä. |
| --- | --- |

3)

estää kilpailun vääristyminen tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten ja muiden rahoituslähteiden välillä.

| d) | Tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet, jäljempänä ”sopimuspuolet”, tunnustavat, että alakohtaiseen sopimukseen sisällytetyt määräykset on laadittu ainoastaan tätä alakohtaista sopimusta varten ja etteivät sen määräykset rajoita julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ”järjestely”, muiden osien soveltamista ja kehittämistä. |
| --- | --- |

d)

Tämän alakohtaisen sopimuksen osapuolet, jäljempänä ”sopimuspuolet”, tunnustavat, että alakohtaiseen sopimukseen sisällytetyt määräykset on laadittu ainoastaan tätä alakohtaista sopimusta varten ja etteivät sen määräykset rajoita julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ”järjestely”, muiden osien soveltamista ja kehittämistä.

2.   STATUS

Tämä alakohtainen sopimus on sopimuspuolten välinen herrasmiessopimus ja järjestelyn liite III. Se on keskeinen osa järjestelyä ja heinäkuussa 2007 voimaan tulleen alakohtaisen sopimuksen seuraaja.

3.   OSALLISTUMINEN

Sopimuspuolia ovat tällä hetkellä Australia, Brasilia, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Korea, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. Sopimukseen voi liittyä sopimuspuoleksi lisäyksessä I määriteltyjen menettelyjen mukaisesti.

4.   SOVELTAMISALA

| a) | Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan kaikkeen julkishallinnon myöntämään tai sen lukuun myönnettyyn julkiseen tukeen, jonka takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta ja joka on osoitettu seuraavien vientiin:






  1) | uudet siviili-ilma-alukset ja niihin asennetut moottorit, myös ostajan toimittama kalusto, |
| --- | --- | --- |

a)

Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan kaikkeen julkishallinnon myöntämään tai sen lukuun myönnettyyn julkiseen tukeen, jonka takaisinmaksuaika on vähintään kaksi vuotta ja joka on osoitettu seuraavien vientiin:

1)

uudet siviili-ilma-alukset ja niihin asennetut moottorit, myös ostajan toimittama kalusto,

| 2) | käytetyt, muunnetut ja kunnostetut siviili-ilma-alukset ja niihin asennetut moottorit, myös ostajan toimittama kalusto, |
| --- | --- |

2)

käytetyt, muunnetut ja kunnostetut siviili-ilma-alukset ja niihin asennetut moottorit, myös ostajan toimittama kalusto,

| 3) | varamoottorit, |
| --- | --- |

3)

varamoottorit,

| 4) | siviili-ilma-alusten ja moottorien varaosat, |
| --- | --- |

4)

siviili-ilma-alusten ja moottorien varaosat,

| 5) | siviili-ilma-alusten ja moottoreiden kunnossapito- ja huoltosopimukset, |
| --- | --- |

5)

siviili-ilma-alusten ja moottoreiden kunnossapito- ja huoltosopimukset,

| 6) | siviili-ilma-aluksen muunnos, merkittävät muutokset ja kunnostaminen, |
| --- | --- |

6)

siviili-ilma-aluksen muunnos, merkittävät muutokset ja kunnostaminen,

| 7) | moottorisarjat. |
| --- | --- |

7)

moottorisarjat.

| b) | Julkista tukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:






  1) | Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate). |
| --- | --- | --- |

b)

Julkista tukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:

1)

Vientitakuu tai vientiluottovakuutus (pelkkä takuukate).

| 2) | Julkinen rahoitustuki:






  — | suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai |
| --- | --- | --- |

2)

Julkinen rahoitustuki:

—

suora luotto/rahoitus ja jälleenrahoitus tai

| — | korkotuki. |
| --- | --- |

—

korkotuki.

| 3) | Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä. |
| --- | --- |

3)

Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä.

| c) | Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta julkiseen tukeen, joka on osoitettu






  1) | uusien tai käytettyjen sotilasilma-alusten sekä niihin liittyvien edellä a kohdassa lueteltujen tavaroiden ja palvelujen vientiin, ei myöskään siinä tapauksessa, että viimeksi mainittuja käytetään sotilaallisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- | --- |

c)

Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta julkiseen tukeen, joka on osoitettu

1)

uusien tai käytettyjen sotilasilma-alusten sekä niihin liittyvien edellä a kohdassa lueteltujen tavaroiden ja palvelujen vientiin, ei myöskään siinä tapauksessa, että viimeksi mainittuja käytetään sotilaallisiin tarkoituksiin;

| 2) | uusiin tai käytettyihin lentosimulaattoreihin. |
| --- | --- |

2)

uusiin tai käytettyihin lentosimulaattoreihin.

5.   OSALLISTUMATTOMILLE MAILLE TARJOLLA OLEVA TIETO

Vastavuoroisuuteen perustuen sopimuspuoli toimittaa kilpailutilanteessa olevan sopimuksen ulkopuolisen maan pyynnöstä vastauksen julkisen tukensa rahoitusehdoista, samalla tavoin kuin se vastaisi sopimuspuolen pyyntöön.

6.   AVUSTUSTUKI

Sopimuspuolet eivät myönnä avustustukea muutoin kuin humanitaarisiin tarkoituksiin yhteistä kantaa koskevan menettelyn mukaisesti.

7.   TAPPIOIDEN VÄLTTÄMIS- TAI RAJOITTAMISTOIMET

Tämä alakohtainen sopimus ei vaikuta sen sopimuspuolten oikeuteen sopia järjestelyn määräyksiä edullisemmista ehdoista, jos kyseiset toimet toteutetaan vientiluottosopimuksen ja siihen liittyvien asiakirjojen tultua voimaan ja kun tarkoituksena on yksinomaan välttää tai rajoittaa tappioita sellaisten tapausten yhteydessä, jotka voivat johtaa maksamatta jättämiseen tai vaateisiin. Sopimuspuoli ilmoittaa muuttuneista rahoitusehdoista kaikille muille sopimuspuolille ja OECD:n sihteeristölle (jäljempänä ”sihteeristö”) 20 työpäivän kuluessa ostajan/luotonsaajan kanssa tekemästään sopimuksesta. Lisäykseen IV sisältyvän raportointikaavakkeen perusteella tehtävässä ilmoituksessa on annettava tiedot, myös perustelut, uusista rahoitusehdoista.

OSA 2

UUDET ILMA-ALUKSET

I LUKU

Soveltamisala

8.   UUDET ILMA-ALUKSET

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa uudella ilma-aluksella tarkoitetaan






  1) | valmistajan omistamaa ilma-alusta, myös ostajan toimittamaa kalustoa, ja siihen asennettuja moottoreita, jota ei ole toimitettu eikä aikaisemmin käytetty matkustajien ja/tai rahdin kuljetukseen, ja |
| --- | --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa uudella ilma-aluksella tarkoitetaan

1)

valmistajan omistamaa ilma-alusta, myös ostajan toimittamaa kalustoa, ja siihen asennettuja moottoreita, jota ei ole toimitettu eikä aikaisemmin käytetty matkustajien ja/tai rahdin kuljetukseen, ja

| 2) | varamoottoreita ja varaosia, jos ne ovat osa alkuperäistä ilma-alustilausta jäljempänä olevan 20 artiklan a kohdan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

varamoottoreita ja varaosia, jos ne ovat osa alkuperäistä ilma-alustilausta jäljempänä olevan 20 artiklan a kohdan määräysten mukaisesti.

| b) | Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, sopimuspuoli voi tukea uusia ilma-aluksia koskevia ehtoja toimissa, joissa sopimuspuolen ennakkotiedon mukaan on toteutettu väliaikaisia rahoitusjärjestelyjä julkisen tuen viivästymisen vuoksi. Viivästyminen voi olla enintään 18 kuukautta. Tällaisissa tapauksissa takaisinmaksuehdot ja viimeisen takaisinmaksuerän ajankohta ovat samat, kuin ne olisivat olleet, jos ilma-aluksen myynti tai leasingvuokraus olisi saanut julkista tukea siitä päivästä alkaen, jolloin ilma-alus alun perin toimitettiin. |
| --- | --- |

b)

Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, sopimuspuoli voi tukea uusia ilma-aluksia koskevia ehtoja toimissa, joissa sopimuspuolen ennakkotiedon mukaan on toteutettu väliaikaisia rahoitusjärjestelyjä julkisen tuen viivästymisen vuoksi. Viivästyminen voi olla enintään 18 kuukautta. Tällaisissa tapauksissa takaisinmaksuehdot ja viimeisen takaisinmaksuerän ajankohta ovat samat, kuin ne olisivat olleet, jos ilma-aluksen myynti tai leasingvuokraus olisi saanut julkista tukea siitä päivästä alkaen, jolloin ilma-alus alun perin toimitettiin.

II LUKU

Rahoitusehdot

Vientiluottoja koskeviin rahoitusehtoihin sisältyvät kaikki tässä luvussa olevat määräykset, joita on tulkittava yhteydessä toisiinsa.

9.   SOVELTUVAT VALUUTAT

Julkiseen rahoitustukeen soveltuvia valuuttoja ovat euro, Japanin jeni, Yhdistyneen kuningaskunnan punta, Yhdysvaltain dollari ja muut täysin muunnettavissa olevat valuutat, joista on saatavilla tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää lisäyksessä III mainitut vähimmäiskorot.

10.   ENNAKKOMAKSU JA SUURIN MAHDOLLINEN JULKINEN TUKI

| a) | Riskiluokkaan 1 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten






  1) | on perittävä vähintään 20 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen, |
| --- | --- | --- |

a)

Riskiluokkaan 1 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten

1)

on perittävä vähintään 20 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen,

| 2) | on pidätyttävä myöntämästä julkista tukea yli 80 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta. |
| --- | --- |

2)

on pidätyttävä myöntämästä julkista tukea yli 80 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta.

| b) | Riskiluokkaan 2–8 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten






  1) | on perittävä vähintään 15 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen, |
| --- | --- | --- |

b)

Riskiluokkaan 2–8 luokiteltuja ostajia/luotonsaajia (lisäykseen II sisältyvän taulukon 1 mukaan) koskevissa toimissa sopimuspuolten

1)

on perittävä vähintään 15 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen,

| 2) | on pidätyttävä myöntämästä julkista tukea yli 85 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta. |
| --- | --- |

2)

on pidätyttävä myöntämästä julkista tukea yli 85 prosenttia ilma-aluksen nettohinnasta.

| c) | Sopimuspuoli, joka soveltaa edellä olevaa 8 artiklan b kohtaa, vähentää suurimman mahdollisen julkisen tuen määrästä luoton alkamisajankohdasta alkaen arvioiden mukaan maksettavaksi tulevien erien pääoman, jotta voidaan varmistaa, että jäljellä oleva määrä on maksamisajankohtana sama kuin se olisi, jos vastaava julkisesti tuettu vientiluotto olisi myönnetty toimituspäivänä. Tällaisissa tilanteissa sopimuspuoli on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen ennen toimitusta. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuoli, joka soveltaa edellä olevaa 8 artiklan b kohtaa, vähentää suurimman mahdollisen julkisen tuen määrästä luoton alkamisajankohdasta alkaen arvioiden mukaan maksettavaksi tulevien erien pääoman, jotta voidaan varmistaa, että jäljellä oleva määrä on maksamisajankohtana sama kuin se olisi, jos vastaava julkisesti tuettu vientiluotto olisi myönnetty toimituspäivänä. Tällaisissa tilanteissa sopimuspuoli on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen ennen toimitusta.

11.   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUT

| a) | Julkista tukea tarjoavien sopimuspuolten on laskutettava julkista tukea saaneen luoton määrästä vähintään vähimmäistakuumaksu, jota sovelletaan luottoriskeihin lisäyksen II mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Julkista tukea tarjoavien sopimuspuolten on laskutettava julkista tukea saaneen luoton määrästä vähintään vähimmäistakuumaksu, jota sovelletaan luottoriskeihin lisäyksen II mukaisesti.

| b) | Sopimuspuolet käyttävät tarvittaessa sovittua takuumaksun muuntotapaa muuntaakseen jäljellä olevan julkisen tuen määrästä lasketut vuotuiset spreadit ja julkisen tuen alkuperäisestä määrästä lasketut yksittäiset ennakkomaksut. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuolet käyttävät tarvittaessa sovittua takuumaksun muuntotapaa muuntaakseen jäljellä olevan julkisen tuen määrästä lasketut vuotuiset spreadit ja julkisen tuen alkuperäisestä määrästä lasketut yksittäiset ennakkomaksut.

12.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAIKA

| a) | Kaikkiin uusiin ilma-aluksiin sovellettava enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. |
| --- | --- |

a)

Kaikkiin uusiin ilma-aluksiin sovellettava enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta.

| b) | Poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa on tehty ennakkoilmoitus, enimmäistakaisinmaksuaika voi olla enintään 15 vuotta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 35 peruspisteen korotusta. |
| --- | --- |

b)

Poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa on tehty ennakkoilmoitus, enimmäistakaisinmaksuaika voi olla enintään 15 vuotta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 35 peruspisteen korotusta.

| c) | Takaisinmaksuaikaa ei voida pidentää jakamalla samalla oikeuksia julkisesti tuetun vientiluoton vakuuteen kaupallisten luotonantajien kanssa. |
| --- | --- |

c)

Takaisinmaksuaikaa ei voida pidentää jakamalla samalla oikeuksia julkisesti tuetun vientiluoton vakuuteen kaupallisten luotonantajien kanssa.

13.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1 ja 2 kohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa (20).






  1) | Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä:






  — | Erät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1 ja 2 kohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa (20).

1)

Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä:

—

Erät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| — | Vaihtoehtoisesti, ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus (paitsi jos kyseessä on vähäinen maksu), erät maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta. |
| --- | --- |

—

Vaihtoehtoisesti, ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus (paitsi jos kyseessä on vähäinen maksu), erät maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta.

| — | Jos kyseessä on vaihtuvakorkoinen toimi, pääoman lyhentämisprofiili laaditaan koko ajalle enintään viisi työpäivää ennen maksupäivämäärää tuona päivänä voimassa olevan vaihtuvan koron tai swap-koron mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Jos kyseessä on vaihtuvakorkoinen toimi, pääoman lyhentämisprofiili laaditaan koko ajalle enintään viisi työpäivää ennen maksupäivämäärää tuona päivänä voimassa olevan vaihtuvan koron tai swap-koron mukaisesti.

| 2) | Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä, ja korkoa maksetaan jäljellä olevasta määrästä:






  — | Erät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- | --- |

2)

Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä, ja korkoa maksetaan jäljellä olevasta määrästä:

—

Erät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| — | Vaihtoehtoisesti, ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus (paitsi jos kyseessä on vähäinen maksu), erät maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta. |
| --- | --- |

—

Vaihtoehtoisesti, ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus (paitsi jos kyseessä on vähäinen maksu), erät maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta.

| b) | Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, pääoman takaisinmaksu voidaan suorittaa siten, että se kattaa kaiken jäljellä olevan määrän lopullisen takaisinmaksun tiettynä päivämääränä. Tällaisessa tapauksessa ennen lopullista takaisinmaksua suoritettavat pääoman takaisinmaksut tehdään edellä olevan a kohdan mukaisesti siten, ettei lyhentämisaika ylitä tuettavien tavaroiden ja palvelujen sallittua enimmäistakaisinmaksuaikaa. |
| --- | --- |

b)

Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, ja jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, pääoman takaisinmaksu voidaan suorittaa siten, että se kattaa kaiken jäljellä olevan määrän lopullisen takaisinmaksun tiettynä päivämääränä. Tällaisessa tapauksessa ennen lopullista takaisinmaksua suoritettavat pääoman takaisinmaksut tehdään edellä olevan a kohdan mukaisesti siten, ettei lyhentämisaika ylitä tuettavien tavaroiden ja palvelujen sallittua enimmäistakaisinmaksuaikaa.

| c) | Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, pääoman takaisinmaksussa voidaan soveltaa velallisen kannalta epäsuotuisampia ehtoja. |
| --- | --- |

c)

Sen estämättä, mitä edellä a kohdassa määrätään, pääoman takaisinmaksussa voidaan soveltaa velallisen kannalta epäsuotuisampia ehtoja.

| d) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

d)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

14.   VÄHIMMÄISKOROT

| a) | Julkista rahoitustukea tarjoavien sopimuspuolten on sovellettava vaihtuvaa tai kiinteää vähimmäiskorkoa lisäyksen III mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Julkista rahoitustukea tarjoavien sopimuspuolten on sovellettava vaihtuvaa tai kiinteää vähimmäiskorkoa lisäyksen III mukaisesti.

| b) | Suihkukoneille, joiden nettohinta ylittää 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, myönnetään markkinaviitekorkoon perustuvaa julkista rahoitustukea ainoastaan poikkeustapauksissa. Sopimuspuolen, joka aikoo myöntää tällaista tukea, on ilmoitettava siitä ja kyseisestä luotonsaajasta kaikille muille sopimuspuolille vähintään 20 vuorokautta ennen lopullisen maksusitoumuksen tekemistä. |
| --- | --- |

b)

Suihkukoneille, joiden nettohinta ylittää 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, myönnetään markkinaviitekorkoon perustuvaa julkista rahoitustukea ainoastaan poikkeustapauksissa. Sopimuspuolen, joka aikoo myöntää tällaista tukea, on ilmoitettava siitä ja kyseisestä luotonsaajasta kaikille muille sopimuspuolille vähintään 20 vuorokautta ennen lopullisen maksusitoumuksen tekemistä.

| c) | Korkoon eivät sisälly edellä 11 artiklassa tarkoitetut takuumaksut tai jäljempänä 16 artiklassa tarkoitetut maksut. |
| --- | --- |

c)

Korkoon eivät sisälly edellä 11 artiklassa tarkoitetut takuumaksut tai jäljempänä 16 artiklassa tarkoitetut maksut.

15.   KORKOTUKI

Sopimuspuolten, jotka myöntävät korkotukea, on noudatettava tämän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehtoja ja vaadittava kaikkia pankkeja ja muita rahoituslaitoksia, jotka osallistuvat korkotukea saavaan toimeen, soveltamaan toimessa ainoastaan täysin tämän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehtoja vastaavia ehtoja.

16.   MAKSUT

| a) | Julkista tukea pelkkänä takuukatteena tarjoavien sopimuspuolten on takuumaksukauden perusteella laskutettava seuraava takuumaksun hallinnointipalkkio julkisen tuen nostamatta olevasta määrästä takuumaksukaudella:






  1) | Takuumaksukauden ensimmäiseltä kuudelta kuukaudelta: nolla peruspistettä vuodessa. |
| --- | --- | --- |

a)

Julkista tukea pelkkänä takuukatteena tarjoavien sopimuspuolten on takuumaksukauden perusteella laskutettava seuraava takuumaksun hallinnointipalkkio julkisen tuen nostamatta olevasta määrästä takuumaksukaudella:

1)

Takuumaksukauden ensimmäiseltä kuudelta kuukaudelta: nolla peruspistettä vuodessa.

| 2) | Takuumaksukauden toiselta kuudelta kuukaudelta: 12,5 peruspistettä vuodessa. |
| --- | --- |

2)

Takuumaksukauden toiselta kuudelta kuukaudelta: 12,5 peruspistettä vuodessa.

| 3) | Takuumaksukauden kolmannelta ja viimeiseltä kuudelta kuukaudelta: 25 peruspistettä vuodessa. |
| --- | --- |

3)

Takuumaksukauden kolmannelta ja viimeiseltä kuudelta kuukaudelta: 25 peruspistettä vuodessa.

| b) | Suorina luottoina / suorana rahoituksena julkista tukea tarjoavat sopimuspuolet perivät seuraavat maksut:






  1) | Järjestely-/muodostamismaksu: kunkin maksun ajankohtana 25 peruspistettä maksettavasta summasta. |
| --- | --- | --- |

b)

Suorina luottoina / suorana rahoituksena julkista tukea tarjoavat sopimuspuolet perivät seuraavat maksut:

1)

Järjestely-/muodostamismaksu: kunkin maksun ajankohtana 25 peruspistettä maksettavasta summasta.

| 2) | Sitoumusmaksu ja takuumaksun hallinnointipalkkio: takautuvasti 20 peruspistettä vuodessa julkisesti tuetun maksettavana olevan vientiluoton nostamatta olevasta määrästä takuumaksukaudella. |
| --- | --- |

2)

Sitoumusmaksu ja takuumaksun hallinnointipalkkio: takautuvasti 20 peruspistettä vuodessa julkisesti tuetun maksettavana olevan vientiluoton nostamatta olevasta määrästä takuumaksukaudella.

| 3) | Hallinnointimaksu: takautuvasti viisi peruspistettä vuodessa jäljellä olevan julkisen tuen määrästä. Sopimuspuolet voivat vaihtoehtoisesti päättää, että tämä maksu suoritetaan maksettavan summan perusteella ennakolta kunkin maksun ajankohtana edellä olevan 11 artiklan b kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Hallinnointimaksu: takautuvasti viisi peruspistettä vuodessa jäljellä olevan julkisen tuen määrästä. Sopimuspuolet voivat vaihtoehtoisesti päättää, että tämä maksu suoritetaan maksettavan summan perusteella ennakolta kunkin maksun ajankohtana edellä olevan 11 artiklan b kohdan mukaisesti.

17.   YHTEISRAHOITUS

Sen estämättä, mitä 14 ja 16 artiklassa määrätään, yhteisrahoituksessa, jossa julkinen tuki myönnetään suoran luoton tai takuukatteen muodossa ja jossa suora takuuturva on vähintään 35 prosenttia julkisesti tuetusta määrästä, suoran luoton myöntävä sopimuspuoli soveltaa samoja rahoitusehtoja, myös maksuja, kuin takuuturvan alainen rahoituslaitos, jotta kokonaiskustannukset ovat tasapainossa takuuturvan tarjoajan ja suoran luotonantajan välillä. Mainittua tukea tarjoava sopimuspuoli ilmoittaa tällaisissa tapauksissa tuen rahoitusehdot, myös maksut, lisäyksessä IV olevan raportointikaavakkeen mukaisesti.

OSA 3

KÄYTETYT ILMA-ALUKSET, VARAMOOTTORIT, VARAOSAT, KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET

I LUKU

Soveltamisala

18.   KÄYTETYT LENTOKONEET SEKÄ MUUT TAVARAT JA PALVELUT

Alakohtaisen sopimuksen tätä osaa sovelletaan käytettyihin lentokoneisiin sekä uusien ja käytettyjen lentokoneiden ja moottorisarjojen varamoottoreihin, varaosiin, muunnoksiin, merkittäviin muutoksiin ja kunnostamiseen sekä kunnossapito- ja huoltosopimuksiin.

II LUKU

Rahoitusehdot

Muut kuin enimmäistakaisinmaksuaikaa koskevat rahoitusehdot esitetään tämän alakohtaisen sopimuksen 2 osassa.

19.   KÄYTETTYJEN ILMA-ALUSTEN MYYNTI

| a) | Jollei b kohdasta muuta johdu, käytettyjen ilma-alusten enimmäistakaisinmaksuaika määritetään ilma-aluksen iän perusteella seuraavan taulukon mukaisesti:







  Ilma-aluksen ikä (vuotta alkuperäisen valmistuksen päivämäärästä) | Omaisuusvakuudellisten toimien tai valtion toimien enimmäistakaisinmaksuaika (vuotta) | Toimien, joilla ei ole omaisuusvakuutta ja jotka eivät ole valtion toimia, enimmäistakaisinmaksuaika (vuotta) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 10 | 8,5 |
| 2 | 9 | 7,5 |
| 3 | 8 | 6,5 |
| 4 | 7 | 6 |
| 5–8 | 6 | 5,5 |
| yli 8 | 5 | 5 |

a)

Jollei b kohdasta muuta johdu, käytettyjen ilma-alusten enimmäistakaisinmaksuaika määritetään ilma-aluksen iän perusteella seuraavan taulukon mukaisesti:

Ilma-aluksen ikä (vuotta alkuperäisen valmistuksen päivämäärästä)

Omaisuusvakuudellisten toimien tai valtion toimien enimmäistakaisinmaksuaika (vuotta)

Toimien, joilla ei ole omaisuusvakuutta ja jotka eivät ole valtion toimia, enimmäistakaisinmaksuaika (vuotta)

1

10

8,5

2

9

7,5

3

8

6,5

4

7

6

5–8

6

5,5

yli 8

5

5

| b) | Sellaisten ilma-alusten, joita on muunnettu, enimmäistakaisinmaksuaika, edellyttäen että toimi täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset ja ettei tällaiselle muuntamiselle mahdollisesti myönnettyä julkista tukea ole myönnetty 21 artiklan a kohdan mukaisesti, on vahvistettava muuntamispäivästä kuluneen ajan ja ilma-aluksen iän mukaisesti, kuten seuraavassa taulukossa esitetään:

  Omaisuusvakuudellisten muunnettujen ilma-alusten enimmäistakaisinmaksuaika (vuotta)












  Muuntamisesta kulunut aika (vuotta) | Ilma-aluksen ikä (vuotta alkuperäisen valmistuksen päivämäärästä) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5–8 | yli 8 |
| 0 (vastikään muunnettu) | 10 | 9 | 8 | 8 | 8 | 8 |
| 1 | 10 | 9 | 8 | 7 | 7 | 7 |
| 2 | | 9 | 8 | 7 | 6 | 6 |
| 3 tai enemmän | | | 8 | 7 | 6 | 5 |

b)

Sellaisten ilma-alusten, joita on muunnettu, enimmäistakaisinmaksuaika, edellyttäen että toimi täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset ja ettei tällaiselle muuntamiselle mahdollisesti myönnettyä julkista tukea ole myönnetty 21 artiklan a kohdan mukaisesti, on vahvistettava muuntamispäivästä kuluneen ajan ja ilma-aluksen iän mukaisesti, kuten seuraavassa taulukossa esitetään:

Omaisuusvakuudellisten muunnettujen ilma-alusten enimmäistakaisinmaksuaika (vuotta)

Muuntamisesta kulunut aika (vuotta)

Ilma-aluksen ikä (vuotta alkuperäisen valmistuksen päivämäärästä)

1

2

3

4

5–8

yli 8

0 (vastikään muunnettu)

10

9

8

8

8

8

1

10

9

8

7

7

7

2

9

8

7

6

6

3 tai enemmän

8

7

6

5

20.   VARAMOOTTORIT JA VARAOSAT

| a) | Kun varamoottorit ostetaan tai tilataan samanaikaisesti uuteen ilma-alukseen asennettavien moottoreiden kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta. |
| --- | --- |

a)

Kun varamoottorit ostetaan tai tilataan samanaikaisesti uuteen ilma-alukseen asennettavien moottoreiden kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta.

| b) | Kun varaosat ostetaan samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta, kunhan tuki on enintään 5 prosenttia uuden ilma-aluksen ja asennettujen moottoreiden nettohinnasta. Jäljempänä olevaa d kohtaa sovelletaan varaosiin, joiden nettohinta ylittää tämän 5 prosentin rajan. |
| --- | --- |

b)

Kun varaosat ostetaan samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, niitä voidaan tukea julkisesti samoin ehdoin kuin ilma-alusta, kunhan tuki on enintään 5 prosenttia uuden ilma-aluksen ja asennettujen moottoreiden nettohinnasta. Jäljempänä olevaa d kohtaa sovelletaan varaosiin, joiden nettohinta ylittää tämän 5 prosentin rajan.

| c) | Kun varamoottoreita ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-alukseen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on kahdeksan vuotta. Yksikköarvoltaan vähintään 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria olevien varamoottorien enimmäistakaisinmaksuaika voidaan pidentää 10 vuoteen, kunhan toimi täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Kun varamoottoreita ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-alukseen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on kahdeksan vuotta. Yksikköarvoltaan vähintään 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria olevien varamoottorien enimmäistakaisinmaksuaika voidaan pidentää 10 vuoteen, kunhan toimi täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset.

| d) | Kun muita varaosia ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on






  1) | viisi vuotta, kun sopimuksen arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria; |
| --- | --- | --- |

d)

Kun muita varaosia ei osteta samanaikaisesti uuden ilma-aluksen kanssa, enimmäistakaisinmaksuaika on

1)

viisi vuotta, kun sopimuksen arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria;

| 2) | kaksi vuotta, kun sopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

2)

kaksi vuotta, kun sopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

21.   MUUNNOKSIA, MERKITTÄVIÄ MUUTOKSIA JA KUNNOSTAMISTA KOSKEVAT SOPIMUKSET

| a) | Jos muunnostoimen






  1) | arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja






  — | se täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset, sopimuspuoli voi tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään kahdeksan vuotta. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Jos muunnostoimen

1)

arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja

—

se täyttää kaikki lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimukset, sopimuspuoli voi tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään kahdeksan vuotta.

| — | se ei täytä kaikkia lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimuksia, sopimuspuoli voi tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta. |
| --- | --- |

—

se ei täytä kaikkia lisäyksessä II olevan 19 artiklan vaatimuksia, sopimuspuoli voi tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta.

| 2) | arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, sopimuspuoli voi tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään kaksi vuotta. |
| --- | --- |

2)

arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, sopimuspuoli voi tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään kaksi vuotta.

| b) | Jos toimi koskee merkittävää muutosta tai kunnostamista, sopimuspuoli voi tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään






  1) | viisi vuotta, jos sopimuksen arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria; |
| --- | --- | --- |

b)

Jos toimi koskee merkittävää muutosta tai kunnostamista, sopimuspuoli voi tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään

1)

viisi vuotta, jos sopimuksen arvo on vähintään 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria;

| 2) | kaksi vuotta, jos sopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

2)

kaksi vuotta, jos sopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

22.   KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET

Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään kolme vuotta.

23.   MOOTTORISARJAT

Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea, jonka takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta.

OSA 4

AVOIMUUSMENETTELYT

Kaikki tiedonvaihdot kussakin osallistuvassa maassa olevien nimettyjen yhteystahojen välillä hoidetaan reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi käyttämällä sihteeristön ylläpitämää sähköpostijärjestelmää, jolla helpotetaan osallistujien ja sihteeristön välistä viestintää. Ellei muuta sovita, sopimuspuolten on käsiteltävä kaikkea alakohtaisen sopimuksen tämän osan mukaisesti vaihdettua tietoa luottamuksellisena.

1 jakso

Tietovaatimukset

24.   JULKISTA TUKEA KOSKEVA TIETO

| a) | Sopimuspuolen on kuukauden kuluttua lopullisen sitoumuksen tekemisestä toimitettava lisäyksessä IV vaaditut tiedot kaikille muille sopimuspuolille ja kaksoiskappale niistä sihteeristölle. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuolen on kuukauden kuluttua lopullisen sitoumuksen tekemisestä toimitettava lisäyksessä IV vaaditut tiedot kaikille muille sopimuspuolille ja kaksoiskappale niistä sihteeristölle.

| b) | Jotta viitemarginaali voidaan määrittää lisäyksessä III olevan 8 artiklan b kohdan mukaisesti, lisäyksessä III olevan 8 artiklan c ja d kohdassa tarkoitettuja pelkkien takuukatteiden marginaaleja koskevat tiedot on toimitettava sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä. |
| --- | --- |

b)

Jotta viitemarginaali voidaan määrittää lisäyksessä III olevan 8 artiklan b kohdan mukaisesti, lisäyksessä III olevan 8 artiklan c ja d kohdassa tarkoitettuja pelkkien takuukatteiden marginaaleja koskevat tiedot on toimitettava sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä.

2 jakso

Tiedonvaihto

25.   TIETOPYYNNÖT

| a) | Sopimuspuoli voi pyytää toiselta sopimuspuolelta tietoja tämän julkisesti tukemista vientiluotoista, jotka on tarkoitettu tässä alakohtaisessa sopimuksessa tarkoitettujen ilma-alusten myyntiä tai leasingvuokrausta varten. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli voi pyytää toiselta sopimuspuolelta tietoja tämän julkisesti tukemista vientiluotoista, jotka on tarkoitettu tässä alakohtaisessa sopimuksessa tarkoitettujen ilma-alusten myyntiä tai leasingvuokrausta varten.

| b) | Sopimuspuoli, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle sopimuspuolelle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuoli, joka on vastaanottanut julkista tukea koskevan hakemuksen, voi toimittaa toiselle sopimuspuolelle kyselyn ja esittää siinä edullisimmat luottoehdot, joita se olisi halukas tukemaan.

| c) | Sopimuspuolen, jolle tällainen kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon vastavuoroista tietoa. Sopimuspuolen on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuolen, jolle tällainen kysely on osoitettu, on vastattava siihen seitsemän vuorokauden kuluessa ja annettava vastauksessaan mahdollisimman paljon vastavuoroista tietoa. Sopimuspuolen on esitettävä vastauksessaan mahdollisimman tarkkaan se päätös, joka todennäköisesti tehdään. Tarvittaessa sen on toimitettava mahdollisimman pian täydellinen vastaus.

| d) | Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä ja vastauksista. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristölle on lähetettävä kaksoiskappale kaikista kyselyistä ja vastauksista.

26.   SUULLISET NEUVOTTELUT

| a) | Sopimuspuoli voi pyytää kilpailutilanteessa suullisten neuvottelujen käymistä yhden tai useamman sopimuspuolen kanssa. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli voi pyytää kilpailutilanteessa suullisten neuvottelujen käymistä yhden tai useamman sopimuspuolen kanssa.

| b) | Sopimuspuolen on myönnyttävä pyyntöön kymmenen työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuolen on myönnyttävä pyyntöön kymmenen työpäivän kuluessa.

| c) | Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä. |
| --- | --- |

c)

Neuvottelut järjestetään mahdollisimman pian mainitun kymmenen työpäivän määräajan päätyttyä.

| d) | Sopimuspuolten puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi kaikille sopimuspuolille. |
| --- | --- |

d)

Sopimuspuolten puheenjohtaja koordinoi yhdessä sihteeristön kanssa mahdollisesti tarvittavat seurantatoimet. Sihteeristö julkaisee neuvottelun tulokset välittömästi kaikille sopimuspuolille.

27.   ERITYISNEUVOTTELUT

| a) | Sopimuspuolen (aloitteen tehneen sopimuspuolen), jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen sopimuspuolen (vastaajana olevan sopimuspuolen) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi vastaajana olevalle sopimuspuolelle. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuolen (aloitteen tehneen sopimuspuolen), jolla on perustellut syyt epäillä, että toisen sopimuspuolen (vastaajana olevan sopimuspuolen) tarjoamat rahoitusehdot ovat edullisemmat kuin tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiset ehdot, on ilmoitettava epäilyksistään sihteeristölle. Sihteeristö julkistaa tiedon välittömästi vastaajana olevalle sopimuspuolelle.

| b) | Vastaajana olevan sopimuspuolen on selvennettävä tarkasteltavana olevan julkisen tuen rahoitusehdot viiden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon. |
| --- | --- |

b)

Vastaajana olevan sopimuspuolen on selvennettävä tarkasteltavana olevan julkisen tuen rahoitusehdot viiden työpäivän kuluessa siitä, kun sihteeristö on julkistanut tiedon.

| c) | Sen jälkeen, kun vastaajana oleva sopimuspuoli on antanut selvennyksensä, aloitteen tehnyt sopimuspuoli voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa sopimuspuolten erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään. |
| --- | --- |

c)

Sen jälkeen, kun vastaajana oleva sopimuspuoli on antanut selvennyksensä, aloitteen tehnyt sopimuspuoli voi pyytää sihteeristöä järjestämään viiden työpäivän kuluessa sopimuspuolten erityisneuvottelut, joissa asiaa käsitellään.

| d) | Vastaajana oleva sopimuspuoli odottaa neuvottelujen tuloksia, jotka vahvistetaan neuvottelupäivänä, ennen toimen jatkamista. |
| --- | --- |

d)

Vastaajana oleva sopimuspuoli odottaa neuvottelujen tuloksia, jotka vahvistetaan neuvottelupäivänä, ennen toimen jatkamista.

3 jakso

Yhteiset kannat

28.   YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT MENETTELYT JA NIIDEN MUOTO

| a) | Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä sähköisellä ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board), jota sihteeristö pitää yllä OECD:n verkkoympäristössä. Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän sopimuspuolelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä. |
| --- | --- |

a)

Yhteisiä kantoja koskevat ehdotukset toimitetaan yksinomaan sihteeristölle. Ehdotuksen tekijää ei mainita yhteisiä kantoja koskevassa rekisterissä sähköisellä ”ilmoitustaululla” (Bulletin Board), jota sihteeristö pitää yllä OECD:n verkkoympäristössä. Sihteeristö voi kuitenkin pyynnöstä nimetä suullisesti ehdotuksen tekijän sopimuspuolelle. Sihteeristö pitää kirjaa tällaisista pyynnöistä.

| b) | Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:






  1) | viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”, |
| --- | --- | --- |

b)

Yhteistä kantaa koskeva ehdotus päivätään, ja se on tehtävä seuraavassa muodossa:

1)

viitenumero, jonka jälkeen lisätään maininta ”yhteinen kanta”,

| 2) | tuojamaan ja ostajan/luotonsaajan nimi, |
| --- | --- |

2)

tuojamaan ja ostajan/luotonsaajan nimi,

| 3) | toimen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta toimi voidaan yksilöidä, |
| --- | --- |

3)

toimen nimi tai kuvaus mahdollisimman täsmällisesti, jotta toimi voidaan yksilöidä,

| 4) | yhteinen kanta tuen edullisimmista mahdollisista ehdoista, |
| --- | --- |

4)

yhteinen kanta tuen edullisimmista mahdollisista ehdoista,

| 5) | tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi, |
| --- | --- |

5)

tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi,

| 6) | tarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa, |
| --- | --- |

6)

tarjousten määräpäivä ja tarjouksen numero, jos se on tiedossa,

| 7) | muut asian kannalta tähdelliset tiedot, myös syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, ja tarvittaessa erityisolosuhteet. |
| --- | --- |

7)

muut asian kannalta tähdelliset tiedot, myös syyt yhteisen kannan ehdottamiselle, ja tarvittaessa erityisolosuhteet.

29.   VASTAUKSET YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVIIN EHDOTUKSIIN

| a) | Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta sopimuspuolia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

a)

Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava 20 vuorokauden kuluessa, mutta sopimuspuolia kehotetaan vastaamaan mahdollisimman nopeasti.

| b) | Vastauksessa voidaan hyväksyä tai hylätä ehdotus, pyytää lisätietoja, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

b)

Vastauksessa voidaan hyväksyä tai hylätä ehdotus, pyytää lisätietoja, ehdottaa muutosta yhteiseen kantaan tai esittää vaihtoehtoinen ehdotus yhteiseksi kannaksi.

| c) | Sellaisen sopimuspuolen, joka vaikenee tai ilmoittaa, ettei se ota asiaan kantaa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi. |
| --- | --- |

c)

Sellaisen sopimuspuolen, joka vaikenee tai ilmoittaa, ettei se ota asiaan kantaa, katsotaan hyväksyneen ehdotuksen yhteiseksi kannaksi.

30.   YHTEISTEN KANTOJEN HYVÄKSYMINEN

| a) | Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille sopimuspuolille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki sopimuspuolet eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa, mutta kukaan ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö ilmoittaa 20 vuorokauden kuluttua kaikille sopimuspuolille yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen tilanteesta. Jos kaikki sopimuspuolet eivät ole hyväksyneet yhteistä kantaa, mutta kukaan ei ole sitä hylännyt, ehdotus jätetään lepäämään vielä kahdeksan vuorokauden ajaksi.

| b) | Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen sopimuspuolen, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Sopimuspuoli, mukaan luettuna aloitteen tehnyt sopimuspuoli, voi kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi sopimuspuoli nimenomaisesti hyväksyy sen. |
| --- | --- |

b)

Tämän uuden määräajan päätyttyä sellaisen sopimuspuolen, joka ei ole nimenomaisesti hylännyt yhteistä kantaa koskevaa ehdotusta, katsotaan hyväksyneen yhteisen kannan. Sopimuspuoli, mukaan luettuna aloitteen tehnyt sopimuspuoli, voi kuitenkin asettaa yhteistä kantaa koskevan hyväksymisensä ehdoksi sen, että yksi tai useampi sopimuspuoli nimenomaisesti hyväksyy sen.

| c) | Jos sopimuspuoli ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät. |
| --- | --- |

c)

Jos sopimuspuoli ei hyväksy yhtä tai useampaa yhteiseen kantaan sisältyvää osatekijää, se hyväksyy välillisesti kaikki muut yhteisen kannan osatekijät.

31.   YHTEISIÄ KANTOJA KOSKEVAT ERIMIELISYYDET

| a) | Jos aloitteen tehnyt sopimuspuoli ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut sopimuspuoli eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta edellä 30 artiklassa mainittujen ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, sopimuspuolet voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille määräajan jatkamisesta. |
| --- | --- |

a)

Jos aloitteen tehnyt sopimuspuoli ja muutosta tai vaihtoehtoista kantaa ehdottanut sopimuspuoli eivät pääse sopimukseen yhteisestä kannasta edellä 30 artiklassa mainittujen ylimääräisten kahdeksan vuorokauden aikana, sopimuspuolet voivat jatkaa määräaikaa keskinäisellä sopimuksella. Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille määräajan jatkamisesta.

| b) | Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 28–30 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin sopimuspuolten alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia. |
| --- | --- |

b)

Yhteistä kantaa, jota ei ole hyväksytty, voidaan tutkia uudelleen 28–30 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti. Tällöin sopimuspuolten alkuperäiset päätökset eivät ole sitovia.

32.   YHTEISEN KANNAN VOIMAANTULO

Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille yhteisen kannan voimaantulosta tai sen hylkäämisestä. Hyväksytty yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tämän ilmoituksen tekemisen jälkeen.

33.   YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA

| a) | Ellei muuta sovita, yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki sopimuspuolet hyväksyvät tämän tilanteen. |
| --- | --- |

a)

Ellei muuta sovita, yhteinen kanta on hyväksymisensä jälkeen voimassa kaksi vuotta voimaantulopäivästä, ellei sihteeristölle ilmoiteta, että yhteinen kanta ei enää ole tarkoituksenmukainen ja että kaikki sopimuspuolet hyväksyvät tämän tilanteen.

| b) | Jos sopimuspuoli pyytää voimassaolon pidentämistä 14 vuorokauden kuluessa alkuperäisen voimassaolon päättymispäivästä ja jos sitä ei vastusteta, yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Jos sopimuspuoli pyytää voimassaolon pidentämistä 14 vuorokauden kuluessa alkuperäisen voimassaolon päättymispäivästä ja jos sitä ei vastusteta, yhteisen kannan voimassaoloa voidaan pidentää kahdella vuodella. Yhteisen kannan voimassaolon pidentämisestä voidaan sopia tämän jälkeen saman menettelyn mukaisesti.

| c) | b) Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti osallistujille pitämällä ajan tasalla sähköisellä ilmoitustaululla olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö julkaisee tämän mukaisesti muun muassa neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana. |
| --- | --- |

c)

b) Sihteeristö seuraa yhteisten kantojen tilanteen kehittymistä ja tiedottaa siitä säännöllisesti osallistujille pitämällä ajan tasalla sähköisellä ilmoitustaululla olevaa luetteloa voimassa olevien yhteisten kantojen tilanteesta (Status of Valid Common Lines). Sihteeristö julkaisee tämän mukaisesti muun muassa neljännesvuosittain luettelon sellaisista yhteisistä kannoista, joiden voimassaolon on määrä päättyä seuraavan vuosineljänneksen aikana.

| d) | Sihteeristö julkistaa yhteiset kannat pyynnöstä sopimuksen ulkopuoliselle maalle, joka valmistaa kilpailevia ilma-aluksia. |
| --- | --- |

d)

Sihteeristö julkistaa yhteiset kannat pyynnöstä sopimuksen ulkopuoliselle maalle, joka valmistaa kilpailevia ilma-aluksia.

4 jakso

Sopeuttaminen

34.   SOPEUTTAMINEN

| a) | Sopimuspuoli voi kansainvälisiä velvoitteitaan noudattaen sopeuttaa sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia rahoitusehtoja. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli voi kansainvälisiä velvoitteitaan noudattaen sopeuttaa sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia rahoitusehtoja.

| b) | Jos sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia poikkeavia rahoitusehtoja sopeutetaan,






  1) | sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on pyrittävä kaikin keinon todentamaan nämä ehdot, |
| --- | --- | --- |

b)

Jos sopimuksen ulkopuolisen maan tarjoamia poikkeavia rahoitusehtoja sopeutetaan,

1)

sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on pyrittävä kaikin keinon todentamaan nämä ehdot,

| 2) | sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on ilmoitettava vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä sihteeristölle ja kaikille muille sopimuspuolille sopeuttamisen luonteesta ja tuloksesta sekä ehdoista, joita se aikoo tukea. |
| --- | --- |

2)

sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on ilmoitettava vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä sihteeristölle ja kaikille muille sopimuspuolille sopeuttamisen luonteesta ja tuloksesta sekä ehdoista, joita se aikoo tukea.

| 3) | jos kilpaileva sopimuspuoli pyytää keskusteluja näiden kymmenen vuorokauden aikana, sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, ennen kuin se sitoutuu tukemaan kyseisiä ehtoja. |
| --- | --- |

3)

jos kilpaileva sopimuspuoli pyytää keskusteluja näiden kymmenen vuorokauden aikana, sopeutuksen tekevän sopimuspuolen on odotettava vielä toiset kymmenen vuorokautta, ennen kuin se sitoutuu tukemaan kyseisiä ehtoja.

| c) | Jos sopeutuksen tekevä sopimuspuoli muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille sopimuspuolille. |
| --- | --- |

c)

Jos sopeutuksen tekevä sopimuspuoli muuttaa aikomustaan tukea ilmoitettuja ehtoja tai peruuttaa sen, sen on ilmoitettava siitä välittömästi kaikille muille sopimuspuolille.

OSA 5

SEURANTA JA TARKASTELU

35.   SEURANTA

Sihteeristö seuraa tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamista ja raportoi sopimuspuolille vuosittain.

36.   TARKASTELU

Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen menettelyjä ja määräyksiä a ja b kohdassa esitettyjen perusteiden ja aikataulujen mukaisesti.

| a) | Sopimuspuolet tarkastelevat tätä alakohtaista sopimusta seuraavasti:






  1) | kalenterivuonna 2019 ja joka neljäs vuosi tämän jälkeen niin, että sihteeristö ilmoittaa tarkastelusta kolme kuukautta etukäteen; |
| --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolet tarkastelevat tätä alakohtaista sopimusta seuraavasti:

1)

kalenterivuonna 2019 ja joka neljäs vuosi tämän jälkeen niin, että sihteeristö ilmoittaa tarkastelusta kolme kuukautta etukäteen;

| 2) | sopimuspuolen pyynnöstä asianmukaisten neuvottelujen jälkeen edellyttäen, että sihteeristö on ilmoittanut siitä kolme kuukautta etukäteen ja että pyynnön esittänyt sopimuspuoli esittää kirjallisesti tarkastelun syyt ja tavoitteet sekä esittämäänsä pyyntöä edeltäneiden neuvottelujen tiivistelmän; |
| --- | --- |

2)

sopimuspuolen pyynnöstä asianmukaisten neuvottelujen jälkeen edellyttäen, että sihteeristö on ilmoittanut siitä kolme kuukautta etukäteen ja että pyynnön esittänyt sopimuspuoli esittää kirjallisesti tarkastelun syyt ja tavoitteet sekä esittämäänsä pyyntöä edeltäneiden neuvottelujen tiivistelmän;

| 3) | ajantasaistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään vähimmäistakuumaksujen osalta lisäyksessä II ja vähimmäiskorkojen osalta lisäyksessä III; |
| --- | --- |

3)

ajantasaistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään vähimmäistakuumaksujen osalta lisäyksessä II ja vähimmäiskorkojen osalta lisäyksessä III;

| 4) | tarkastelut koskevat myös 16 artiklassa vahvistettuja maksuja. |
| --- | --- |

4)

tarkastelut koskevat myös 16 artiklassa vahvistettuja maksuja.

| b) | Edellä olevan a kohdan 1 alakohdan mukaisessa tarkastelussa selvitetään,






  1) | missä määrin tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklassa vahvistetut tavoitteet on saavutettu, ja muita seikkoja, joita sopimuspuoli haluaa käsitellä; |
| --- | --- | --- |

b)

Edellä olevan a kohdan 1 alakohdan mukaisessa tarkastelussa selvitetään,

1)

missä määrin tämän alakohtaisen sopimuksen 1 artiklassa vahvistetut tavoitteet on saavutettu, ja muita seikkoja, joita sopimuspuoli haluaa käsitellä;

| 2) | ovatko tämän alakohtaisen sopimuksen muutokset perusteltuja edellä b kohdan 1 alakohdassa esitettyjen seikkojen perusteella. |
| --- | --- |

2)

ovatko tämän alakohtaisen sopimuksen muutokset perusteltuja edellä b kohdan 1 alakohdassa esitettyjen seikkojen perusteella.

| c) | Tarkasteluprosessin merkityksen vuoksi ja sen varmistamiseksi, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehdot vastaavat jatkossakin sopimuspuolten tarpeita, sopimuspuoli voi erota alakohtaisesta sopimuksesta jäljempänä olevan 40 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Tarkasteluprosessin merkityksen vuoksi ja sen varmistamiseksi, että tämän alakohtaisen sopimuksen ehdot vastaavat jatkossakin sopimuspuolten tarpeita, sopimuspuoli voi erota alakohtaisesta sopimuksesta jäljempänä olevan 40 artiklan mukaisesti.

37.   TULEVAT TOIMET

Huomioon on otettava

| a) | sopimuspuolten ennen luoton alkamisajankohtaa soveltamat julkisen tuen myöntämiskäytännöt, |
| --- | --- |

a)

sopimuspuolten ennen luoton alkamisajankohtaa soveltamat julkisen tuen myöntämiskäytännöt,

| b) | epäsuoriin lainoihin sovellettavat määräykset, |
| --- | --- |

b)

epäsuoriin lainoihin sovellettavat määräykset,

| c) | 19 artiklassa säädettyjen enimmäistakaisinmaksuaikojen pidentäminen sellaisten käytettyjen ilma-alusten osalta, joita on kunnostettu merkittävästi ennen myyntiä, |
| --- | --- |

c)

19 artiklassa säädettyjen enimmäistakaisinmaksuaikojen pidentäminen sellaisten käytettyjen ilma-alusten osalta, joita on kunnostettu merkittävästi ennen myyntiä,

| d) | 21 artiklassa säädettyjen enimmäistakaisinmaksuaikojen pidentäminen sellaisten sopimusten osalta, joiden arvo on suuri, |
| --- | --- |

d)

21 artiklassa säädettyjen enimmäistakaisinmaksuaikojen pidentäminen sellaisten sopimusten osalta, joiden arvo on suuri,

| e) | muutoksiin (21 artikla) ja palveluihin (22 artikla) sovellettavat määräykset, |
| --- | --- |

e)

muutoksiin (21 artikla) ja palveluihin (22 artikla) sovellettavat määräykset,

| f) | Kapkaupungin soveltuvuusprosessi, |
| --- | --- |

f)

Kapkaupungin soveltuvuusprosessi,

| g) | ”asianomaisen sopimuspuolen” määritelmä. |
| --- | --- |

g)

”asianomaisen sopimuspuolen” määritelmä.

OSA 6

LOPPUMÄÄRÄYKSET

38.   VOIMAANTULO

Tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulopäivä on 1. helmikuuta 2011.

39.   SOPIMUKSEN IRTISANOMINEN

Sopimuspuoli voi irtisanoutua tästä alakohtaisesta sopimuksesta ilmoittamalla aikomuksestaan sihteeristölle kirjallisesti reaaliaikaisilla viestimillä, esimerkiksi sähköpostilla. Irtisanoutuminen tulee voimaan kuusi kuukautta sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut kyseisen ilmoituksen. Irtisanoutuminen ei vaikuta yksittäisiä toimia koskeviin sopimuksiin, jotka on tehty ennen irtisanoutumisen voimaantulopäivää.

”Lisäys I

Osallistuminen lentokonealan alakohtaiseen sopimukseen

| 1. | Sopimuspuolet kannustavat sopimuksen ulkopuolisia maita, jotka kehittävät siviili-ilma-alusten tuotantovalmiuksia, soveltamaan tämän alakohtaisen sopimuksen määräyksiä. Sopimuspuolet kutsuvat sopimuksen ulkopuolisia maita käymään tässä yhteydessä vuoropuhelua edellytyksistä, joiden mukaisesti nämä voisivat liittyä alakohtaiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sihteeristön on varmistettava, että sopimuksen ulkopuolisille maille, jotka ovat kiinnostuneita liittymään tähän alakohtaiseen sopimukseen, annetaan kaikki tiedot niistä ehdoista, joiden mukaisesti ne voivat liittyä alakohtaiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sopimuspuolet pyytävät tällöin sopimuksen ulkopuolisen maan mukaan tämän alakohtaisen sopimuksen mukaiseen toimintaan ja osallistumaan siihen liittyviin kokouksiin tarkkailijana. Tällainen kutsu on voimassa enintään kaksi vuotta, ja se voidaan uusia kerran toiseksi kahdeksi vuodeksi. Tänä aikana sopimuksen ulkopuolista maata pyydetään esittelemään vientiluottojärjestelmänsä erityisesti siviili-ilma-alusten viennin osalta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kyseisen ajanjakson päätyttyä sopimuksen ulkopuolinen maa ilmoittaa mahdollisesta halustaan liittyä tähän alakohtaiseen sopimukseen ja noudattaa sen määräyksiä. Mikäli sopimuksen ulkopuolinen maa vahvistaa halunsa liittyä sopimukseen, se osallistuu vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen täytäntöönpanokustannuksiin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Asianomaisesta sopimuksen ulkopuolisesta maasta tulee sopimuspuoli 30 työpäivän kuluttua siitä, kun se on antanut tämän lisäyksen 4 artiklassa tarkoitetun vahvistuksen. |
| --- | --- |

5.

”Lisäys II

Vähimmäistakuumaksut

Tässä lisäyksessä vahvistetaan menettelyt, joita sovelletaan määritettäessä tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisen toimen julkisen tuen hinnoittelua. 1 jaksossa käsitellään riskin luokittelumenetelmiä, 2 jaksossa vähimmäistakuumaksuja, joita peritään uusilta ja käytetyiltä ilma-aluksilta, ja 3 jaksossa asetetaan vähimmäistakuumaksut, joita peritään varamoottoreista, varaosista, muunnoksista / merkittävistä muutoksista / kunnostamisesta, kunnossapito- ja huoltosopimuksista sekä moottorisarjoista.

1 jakso

Riskin luokittelumenetelmät

| 1. | Sopimuspuolet ovat sopineet ostajien/luotonsaajien riskiluokitusluettelosta, jäljempänä ’luettelo’. Riskiluokittelussa otetaan huomioon ostajien/luotonsaajien etuoikeutetut vakuudettomat lainat, ja siinä käytetään yhteistä luokitteluasteikkoa, esimerkiksi luottolaitosten laatimaa luokittelua. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Riskiluokituksia tekevät sopimuspuolten nimittämät asiantuntijat tämän lisäyksen taulukossa 1 esitettyjen riskiluokkien perusteella. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Luettelo on tämän lisäyksen 15 artiklan mukaisesti sitova toimen kaikissa vaiheissa (esimerkiksi kampanjointi ja toimitus). |
| --- | --- |

3.

I   RISKILUOKITUSLUETTELON LAATIMINEN

| 4. | Sopimuspuolet laativat ja hyväksyvät luettelon ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa. Sihteeristö ylläpitää luetteloa, joka julkistetaan kaikille sopimuspuolille luottamuksellisesti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sihteeristö voi pyynnöstä tiedottaa luottamuksellisesti ilma-aluksia valmistavalle sopimuksen ulkopuoliselle maalle ostajan/luotonsaajan riskiluokituksesta. Sihteeristö ilmoittaa kaikille sopimuspuolille tällaisesta pyynnöstä. Sopimuksen ulkopuolinen maa voi milloin tahansa ehdottaa sihteeristölle lisäyksiä luetteloon. Sopimuksen ulkopuolinen maa, joka ehdottaa lisäystä luetteloon, voi osallistua riskiluokitusmenettelyyn ikään kuin se olisi asianomainen sopimuspuoli. |
| --- | --- |

5.

II   RISKILUOKITUSLUETTELON PÄIVITTÄMINEN

| 6. | Luetteloa voidaan tämän lisäyksen 15 artiklan mukaisesti päivittää väliaikaisesti, jos sopimuspuoli ilmaisee jossain muodossa aikomuksestaan soveltaa muuta kuin luettelon riskiluokitusta tai sopimuspuoli tarvitsee sellaisen ostajan/luotonsaajan riskiluokitusta, joka ei vielä sisälly luetteloon (21) (22). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mikä tahansa sopimuspuoli voi ennen vaihtoehtoisen tai uuden riskiluokituksen käyttöä esittää sihteeristölle pyynnön luettelon päivittämisestä vaihtoehtoisen tai uuden riskiluokituksen mukaisesti. Sihteeristö esittelee pyynnön kaikille sopimuspuolille kahden työpäivän kuluessa mutta ei yksilöi pyynnön esittänyttä sopimuspuolta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Asianomaisten sopimuspuolten on kymmenen (23) työpäivän kuluessa joko hyväksyttävä luetteloon ehdotetut muutokset tai vastustettava niitä. Jos sopimuspuoli ei esitä kantaansa tässä ajassa, sen katsotaan hyväksyvän ehdotuksen. Jos ehdotusta ei ole vastustettu näiden kymmenen päivän aikana, luetteloon ehdotettu muutos katsotaan hyväksytyn. Sihteeristö muuttaa luetteloa tämän mukaisesti ja lähettää sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. Muutettu luettelo on sitova viestin lähettämispäivämäärästä alkaen. |
| --- | --- |

8.

III   ERIMIELISYYKSIEN RATKAISEMINEN

| 9. | Jos ehdotettua riskiluokitusta vastustetaan, asianomaiset sopimuspuolet pyrkivät asiantuntijatasolla parhaansa mukaisesti sopimaan riskiluokituksesta kymmenen työpäivän kuluessa erimielisyydestä ilmoittamisesta. Kaikki keinot erimielisyyden ratkaisemiseksi on tutkittava, ja tässä on tarvittaessa käytettävä sihteeristön apua (esimerkiksi konferenssipuhelut tai suulliset neuvottelut). Jos asianomaiset sopimuspuolet sopivat riskiluokituksesta kymmenen työpäivän ajanjakson aikana, ne ilmoittavat tuloksesta sihteeristölle, joka päivittää luettelon sen mukaisesti ja lähettää sähköpostiviestin seuraavan viiden työpäivän aikana. Muutettu luettelo on sitova tämän viestin lähettämispäivästä alkaen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Jos asiantuntijat eivät saa sovittua erimielisyyttä kymmenen työpäivän aikana, asianmukaista riskiluokitusta koskeva päätöksenteko annetaan sopimuspuolten tehtäväksi viiden työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jos lopullista yhteisymmärrystä ei saavuteta, sopimuspuoli voi pyytää riskiluokituslaitokselta apua ostajan/luotonsaajan riskiluokituksen määrittämiseksi. Tällaisissa tapauksissa sopimuspuolten puheenjohtaja antaa sopimuspuolten puolesta ostajalle/luotonsaajalle tiedonannon kymmenen työpäivän kuluessa. Tiedonannon on sisällettävä sopimuspuolten sopimat riskinarviointineuvottelujen ehdot. Riskiluokitusta koskeva neuvottelutulos rekisteröidään luetteloon, ja siitä tulee sitova välittömästi sen jälkeen, kun sihteeristö on päättänyt päivitysmenettelyn lähettämällä viiden työpäivän kuluessa viestin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Jollei muuta sovita, asianomainen ostaja/luotonsaaja maksaa kulut, jotka aiheutuvat luottolaitoksen käytöstä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tämän lisäyksen 9–11 artiklan mukaisten menettelyjen aikana sovelletaan voimassa olevaa riskiluokitusta (jos sellainen on luettelossa). |
| --- | --- |

13.

IV   LUOKITUSTEN VOIMASSAOLOAIKA

| 14. | Pätevät ja voimassa olevat riskiluokitukset merkitään sihteeristön ylläpitämään luetteloon. Takuumaksujen ennakkotiedoissa ja sitoumuksissa voidaan käyttää ainoastaan näitä riskiluokituksia. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Riskiluokitukset ovat voimassa enintään 12 kuukautta siitä päivästä, jona sihteeristö on merkinnyt ne luetteloon, jotta sopimuspuolet voisivat antaa takuumaksuja koskevat ennakkotiedot ja tehdä lopulliset maksusitoumukset. Tietyn toimen voimassaoloa voidaan jatkaa toiset 18 kuukautta sen jälkeen, kun sitoumus tai lopullinen sitoumus on tehty ja takuumaksun hallinnointipalkkio on laskutettu. Riskiluokituksia voidaan tarkistaa niiden 12 kuukauden voimassaolon aikana, jos ostajan/luotonsaajan riskiprofiilit muuttuvat olennaisesti, esimerkiksi jos luottolaitos muuttaa myöntämäänsä luokitusta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ellei yksikään sopimuspuoli pyydä riskiluokituksen päivittämistä, sihteeristö poistaa riskiluokituksen seuraavasta päivitetystä luettelosta vähintään 20 työpäivää ennen riskiluokituksen voimassaolon päättymistä. Sihteeristö esittelee päivityspyynnön kaikille sopimuspuolille kahden työpäivän kuluessa yksilöimättä kuitenkaan pyynnön esittänyttä sopimuspuolta. Tässä yhteydessä sovelletaan tämän lisäyksen 9–11 artiklan mukaisia menettelyjä. |
| --- | --- |

16.

V   OSTAJAN/LUOTONSAAJAN RISKILUOKITUSTA KOSKEVA PYYNTÖ

| 17. | Jos ostaja/luotonsaaja pyytää kampanjointivaiheessa sitä koskevaa riskiluokitusta koskevan ennakkotiedon antamista ja jos sitä ei ole vielä luettelossa, ostaja/luotonsaaja voi pyytää ohjeellista riskiluokitusta luotonantajalta omalla kustannuksellaan. Tätä riskiluokitusta ei sisällytetä luetteloon, mutta sopimuspuolet voivat käyttää sitä oman riskinarviointinsa perustana. |
| --- | --- |

17.

2 jakso

Uusien ja käytettyjen lentokoneiden vähimmäistakuumaksut

I   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN ASETTAMINEN

| 18. | Tämän lisäyksen 19–60 artiklassa vahvistetaan ostajan/luotonsaajan (tai jos kyse on eri yksiköstä, toimen pääasiallisen takaisinmaksajan) riskiluokitusta vastaavat vähimmäistakuumaksut. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sopimuspuolet voivat tarjota julkista tukea vähimmäistakuumaksua vastaavan määrän tai sitä enemmän, jos jäljempänä olevat edellytykset täyttyvät:






  a) | Toimi on omaisuusvakuudellinen ja täyttää seuraavat perusteet:






  1) | Ensisijainen takaus koskee ilma-aluksia ja moottoreita tai liittyy niihin. |
| --- | --- | --- | --- |

19.

a)

Toimi on omaisuusvakuudellinen ja täyttää seuraavat perusteet:

1)

Ensisijainen takaus koskee ilma-aluksia ja moottoreita tai liittyy niihin.

| 2) | Leasingrakenteen yhteydessä siirtäminen tai ensisijainen takaus liittyy leasingmaksuihin. |
| --- | --- |

2)

Leasingrakenteen yhteydessä siirtäminen tai ensisijainen takaus liittyy leasingmaksuihin.

| 3) | Kaikille samojen osapuolten laillisesti ja edunsaajina omistamille ilma-aluksille ja moottoreille on ehdotetussa rahoitusjärjestelyssä taattu ristikkäinen maksukyvyttömyys tai asetettu vastavakuus, sikäli kuin se on mahdollista sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Kaikille samojen osapuolten laillisesti ja edunsaajina omistamille ilma-aluksille ja moottoreille on ehdotetussa rahoitusjärjestelyssä taattu ristikkäinen maksukyvyttömyys tai asetettu vastavakuus, sikäli kuin se on mahdollista sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.

| b) | Toimeen on tarkoitus sisältyä vähintään jäljempänä taulukossa 1 kuvatut riskin lieventämistekijät:

  Taulukko 1


  Riskin lieventämistekijät









  Sopimuksen riskiluokka | Riskiluokitukset | Riskin lieventämistekijät |
| --- | --- | --- | --- |
| YHTEENSÄ | joista vähintään ”A” |
| 1 | AAA–BBB- | 0 | 0 |
| 2 | BB+ ja BB | 0 | 0 |
| 3 | BB- | 1 | 1 |
| 4 | B+ | 2 | 1 |
| 5 | B | 2 | 1 |
| 6 | B- | 3 | 2 |
| 7 | CCC | 4 | 3 |
| 8 | CC–C | 4 | 3 |

b)

Toimeen on tarkoitus sisältyä vähintään jäljempänä taulukossa 1 kuvatut riskin lieventämistekijät:

Taulukko 1

Riskin lieventämistekijät

Sopimuksen riskiluokka

Riskiluokitukset

Riskin lieventämistekijät

YHTEENSÄ

joista vähintään ”A”

1

AAA–BBB-

0

0

2

BB+ ja BB

0

0

3

BB-

1

1

4

B+

2

1

5

B

2

1

6

B-

3

2

7

CCC

4

3

8

CC–C

4

3

| 20. | Tämän lisäyksen 19 artiklan soveltamiseksi






  a) | sopimuspuolet voivat valita jonkin seuraavista riskin lieventämistekijöistä:







  ”A”-lieventämistekijät






  1) | Alennettu ennakkokorko: tämän alakohtaisen sopimuksen 10 artiklan a ja b kohdissa tarkoitettujen ennakkokorkojen jokainen viiden prosenttiyksikön alennus vastaa riskin lieventämistekijää ”A”. Sopimuspuoli ei tällaisessa tapauksessa voi tarjota missään muodossa julkista tukea, joka alennettua ennakkokorkoa suurempi. |
| --- | --- | --- | --- |

20.

a)

sopimuspuolet voivat valita jonkin seuraavista riskin lieventämistekijöistä:

”A”-lieventämistekijät

1)

Alennettu ennakkokorko: tämän alakohtaisen sopimuksen 10 artiklan a ja b kohdissa tarkoitettujen ennakkokorkojen jokainen viiden prosenttiyksikön alennus vastaa riskin lieventämistekijää ”A”. Sopimuspuoli ei tällaisessa tapauksessa voi tarjota missään muodossa julkista tukea, joka alennettua ennakkokorkoa suurempi.

| 2) | Tasapoistot: pääoman takaisinmaksu samansuuruisina erinä vastaa yhtä riskin lieventämistekijää. |
| --- | --- |

2)

Tasapoistot: pääoman takaisinmaksu samansuuruisina erinä vastaa yhtä riskin lieventämistekijää.

| 3) | Lyhennetty takaisinmaksuaika: takaisinmaksuaika, joka ei ylitä kymmentä vuotta, vastaa yhtä riskinlieventämistekijää, sallitusta enimmäistakaisinmaksuajasta riippumatta. |
| --- | --- |

3)

Lyhennetty takaisinmaksuaika: takaisinmaksuaika, joka ei ylitä kymmentä vuotta, vastaa yhtä riskinlieventämistekijää, sallitusta enimmäistakaisinmaksuajasta riippumatta.

| ”B”-lieventämistekijät






  1) | Takuutalletus: kukin summaltaan pääoman ja koron neljännesvuosittaista lyhennystä vastaava takuutalletus vastaa yhtä riskin lieventämistekijää. Takuutalletus voidaan tehdä käteisenä tai valmiusmaksusitoumuksena. |
| --- | --- |

”B”-lieventämistekijät

1)

Takuutalletus: kukin summaltaan pääoman ja koron neljännesvuosittaista lyhennystä vastaava takuutalletus vastaa yhtä riskin lieventämistekijää. Takuutalletus voidaan tehdä käteisenä tai valmiusmaksusitoumuksena.

| 2) | Ennakkoon suoritetut leasingmaksut: summaltaan pääoman ja koron neljännesvuosittaista lyhennystä vastaavat leasingmaksut maksetaan kolme kuukautta ennen kutakin takaisinmaksupäivämäärää. |
| --- | --- |

2)

Ennakkoon suoritetut leasingmaksut: summaltaan pääoman ja koron neljännesvuosittaista lyhennystä vastaavat leasingmaksut maksetaan kolme kuukautta ennen kutakin takaisinmaksupäivämäärää.

| 3) | Huoltovaraukset markkinoiden parhaiden käytäntöjen mukaisessa muodossa ja laajuudessa. |
| --- | --- |

3)

Huoltovaraukset markkinoiden parhaiden käytäntöjen mukaisessa muodossa ja laajuudessa.

| b) | Enintään yksi ”A”-lieventämistekijä voidaan korvata sovellettavan vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotuksella, jos tästä ilmoitetaan ennakolta. |
| --- | --- |

b)

Enintään yksi ”A”-lieventämistekijä voidaan korvata sovellettavan vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotuksella, jos tästä ilmoitetaan ennakolta.

| 21. | Toimeen sovellettavat vähimmäistakuumaksut voidaan asettaa ennen toimitusta joko sitoumuksen tai lopullisen sitoumuksen yhteydessä taikka muutoin kestoltaan rajoitetun takuumaksukauden alkaessa. Toimeen sovellettavan lopullisen ennakkotakuumaksun, vuotuisen spreadin tai niiden yhdistelmän on oltava näin vahvistetun vähimmäistakuumaksun samoin kuin tämän lisäyksen 19 artiklan b kohdassa kuvattujen pakollisten lieventämistekijöiden mukaisia siitä päivästä lähtien, jona vähimmäistakuumaksut asetettiin. Näitä ehtoja sovelletaan koko takuumaksukauden ajan, ja niitä voidaan tarkistaa vain kyseisen kauden päätyttyä, jolloin sovelletaan tuolloin voimassa olevia alakohtaisessa sopimuksessa määrättyjä vähimmäistakuumaksuja ja pakollisia lieventämistekijöitä, ja ne voidaan asettaa myöhempää takuumaksukautta varten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sovellettavat vähimmäistakuumaksut koostuvat tämän alakohtaisen sopimuksen 11 artiklan mukaisesti vähimmäisriskiin perustuvista maksuista (minimum risk-based rates, RBR), joihin lisätään markkinaperusteinen korotus (market reflective surcharge, MRS) jäljempänä olevien 23–35 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantulosta alkaen sovelletaan seuraavia vähimmäisriskiin perustuvia maksuja:

  Taulukko 2


  Riskiin perustuvat maksut








  Sopimuksen riskiluokka | Spreadit (peruspistettä) | Ennakko (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 89 | 4,98 |
| 2 | 98 | 5,49 |
| 3 | 116 | 6,52 |
| 4 | 133 | 7,49 |
| 5 | 151 | 8,53 |
| 6 | 168 | 9,51 |
| 7 | 185 | 10,50 |
| 8 | 194 | 11,03 |

23.

Taulukko 2

Riskiin perustuvat maksut

Sopimuksen riskiluokka

Spreadit (peruspistettä)

Ennakko (%)

1

89

4,98

2

98

5,49

3

116

6,52

4

133

7,49

5

151

8,53

6

168

9,51

7

185

10,50

8

194

11,03

| 24. | Vähimmäisriskiin perustuvat maksut vahvistetaan vuosittain, ja ne perustuvat vuotuisen tappio-osuuden (Moody’sin Loss Given Default, LGD) neljän vuoden liukuvaan keskiarvoon. Maksujen vahvistamiseen soveltuva LGD perustuu ensimmäisiin pantattuihin etuoikeutettuihin vakuutettuihin pankkilainoihin, ja se lasketaan seuraavasti:

  Taulukko 3







  LGD:n kartoitus |
| --- | --- |
| Neljän vuoden liukuva keskiarvo | Tarkasteltu LGD |
| ≥ 45 % | 25 % |
| ≥ 35 % < 45 % | 23 % |
| ≥ 30 % < 35 % | 21 % |
| < 30 % | 19 % |

24.

Taulukko 3

LGD:n kartoitus

Neljän vuoden liukuva keskiarvo

Tarkasteltu LGD

≥ 45 %

25 %

≥ 35 % < 45 %

23 %

≥ 30 % < 35 %

21 %

< 30 %

19 %

| 25. | RBR:n mukauttamistekijä määritetään seuraavasti:
  Tarkasteltu LGD = RBR:n mukauttamistekijä
  19 % |
| --- | --- |

25.

Tarkasteltu LGD = RBR:n mukauttamistekijä

19 %

| 26. | RBR:n mukauttamistekijä kerrotaan edellä taulukossa 2 asetetuilla RBR:illä, jotta uudet RBR:t voidaan määrittää. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Edellä luetelluista vahvistamisprosesseista saatavat RBR:t tulevat voimaan 15. huhtikuuta kunakin vuonna. Kun RBR:t on määritetty vuotuisissa vahvistamisprosesseissa, sihteeristö tiedottaa välittömästi sovellettavista maksuista sopimuspuolille ja julkistaa nämä maksut. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kutakin riskiluokkaa varten lasketaan markkinaperusteinen korotus seuraavasti:
  MRS = B*[(0,5*MCS)-RBR],
  jossa






  — | B on yhdistelmäkerroin, joka vaihtelee 0,7:stä 0,35:een kulloisenkin riskiluokan perusteella jäljempänä olevan taulukon 4 mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

28.

MRS = B*[(0,5*MCS)-RBR],

jossa

—

B on yhdistelmäkerroin, joka vaihtelee 0,7:stä 0,35:een kulloisenkin riskiluokan perusteella jäljempänä olevan taulukon 4 mukaisesti.

| — | MCS on 90 päivän liukuva keskiarvo Moody’sin mediaaniluottospreadeista (Median Credit Spreads, MCS), jonka keskimääräinen takaisinmaksuaika on 7 vuotta. |
| --- | --- |

—

MCS on 90 päivän liukuva keskiarvo Moody’sin mediaaniluottospreadeista (Median Credit Spreads, MCS), jonka keskimääräinen takaisinmaksuaika on 7 vuotta.

| 29. | Jos riskiluokitukset sisältävät useamman kuin yhden riskiluokan, spreadeista lasketaan keskiarvo. Riskiluokassa 1 käytetään spreadia BBB–. |
| --- | --- |

29.

| 30. | MCS-spreadeista vähennetään 50 prosenttia omaisuuseriin perustuvan vakuuden huomioon ottamiseksi. MCS:n alennettuja spreadeja mukautetaan tällöin yhdistelmätekijällä, joka on 70–35 prosenttia jäljempänä olevan taulukon 4 mukaisesti ja jota sovelletaan MCS:n alennettujen spreadien ja RBR:ien eroon. Yhdistämisestä mahdollisesti saatavia negatiivisia spreadeja ei vähennetä.

  Taulukko 4


  Yhdistelmätekijät








  Riskiluokittelut | Sopimuksen riskiluokka | Yhdistelmätekijä (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| AAA | 1 | 70 |
| AA | 1 | 70 |
| A | 1 | 70 |
| BBB+ | 1 | 70 |
| BBB | 1 | 70 |
| BBB- | 1 | 70 |
| BB+ | 2 | 65 |
| BB | 2 | 65 |
| BB- | 3 | 50 |
| B+ | 4 | 45 |
| B | 5 | 40 |
| B– | 6 | 35 |
| CCC | 7 | 35 |
| CC | 8 | 35 |
| C | 8 | 35 |

30.

Taulukko 4

Yhdistelmätekijät

Riskiluokittelut

Sopimuksen riskiluokka

Yhdistelmätekijä (%)

AAA

1

70

AA

1

70

A

1

70

BBB+

1

70

BBB

1

70

BBB-

1

70

BB+

2

65

BB

2

65

BB-

3

50

B+

4

45

B

5

40

B–

6

35

CCC

7

35

CC

8

35

C

8

35

| 31. | MRS:t päivitetään neljännesvuosittain, ja siitä saatavat MCS:t tulevat voimaan kunakin vuonna 15. tammikuuta, 15. huhtikuuta, 15. heinäkuuta ja 15. lokakuuta. Sihteeristö ilmoittaa aina päivityksen jälkeen kaikille sopimuspuolille sovellettavat MRS:t ja niistä seuraavat vähimmäismaksut, jotka se asettaa sopimuspuolten saataville ennen niiden voimaantulopäivää. |
| --- | --- |

31.

| 32. | MRS:n päivityksestä johtuvien vähimmäistakuumaksujen korotusten yläraja on 10 prosenttia edellisen neljännesvuoden vähimmäistakuumaksuista. Sen vuoksi vähimmäistakuumaksujen (jotka saadaan laskemalla yhteen RBR:t ja MRS) yläraja on 200 prosenttia RBR:istä ja alaraja 100 prosenttia RBR:stä. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Takuumaksuja, jotka saadaan 32 artiklan soveltamisesta riskiluokkiin 2–8, on tarvittaessa mukautettava sen varmistamiseksi, että minkään riskiluokan takuumaksu ei ole alempi kuin sitä välittömästi edeltävän riskiluokan takuumaksu (eli luokan ”x” takuumaksua, joka on alempi kuin luokan ”x-1” takuumaksu, mukautetaan ylöspäin luokan ”x-1” takuumaksun tasolle). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vähimmäistakuumaksujen määrittämisessä






  — | Seuraavaa kaavaa on käytettävä:
  Netto-MPR = MPR × (1 + RTAS) × (1 + RFAS) × (1 + RMRS) × (1 – CTCD) × (1 + NABS) – CICD,
  jossa






  — | RTAS tarkoittaa tämän alakohtaisen sopimuksen 12 artiklan b kohdassa asetettua takaisinmaksuajan mukauttamista koskevaa korotusta (Repayment Term Adjustment Surcharge). |
| --- | --- | --- | --- |

34.

—

Seuraavaa kaavaa on käytettävä:

Netto-MPR = MPR × (1 + RTAS) × (1 + RFAS) × (1 + RMRS) × (1 – CTCD) × (1 + NABS) – CICD,

jossa

—

RTAS tarkoittaa tämän alakohtaisen sopimuksen 12 artiklan b kohdassa asetettua takaisinmaksuajan mukauttamista koskevaa korotusta (Repayment Term Adjustment Surcharge).

| — | RFAS tarkoittaa tämän alakohtaisen sopimuksen 13 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdassa asetettua takaisinmaksun tiheyden mukauttamista koskevaa korotusta (Repayment Frequency Adjustment Surcharge). |
| --- | --- |

—

RFAS tarkoittaa tämän alakohtaisen sopimuksen 13 artiklan a kohdan 1 ja 2 alakohdassa asetettua takaisinmaksun tiheyden mukauttamista koskevaa korotusta (Repayment Frequency Adjustment Surcharge).

| — | RMRS tarkoittaa tämän lisäyksen 20 artiklan b kohdassa asetettua riskin lieventämistekijän korvaamista koskevaa korotusta (Risk Mitigant Replacement Surcharge). |
| --- | --- |

—

RMRS tarkoittaa tämän lisäyksen 20 artiklan b kohdassa asetettua riskin lieventämistekijän korvaamista koskevaa korotusta (Risk Mitigant Replacement Surcharge).

| — | CTCD tarkoittaa tämän lisäyksen 38 artiklassa asetettua Kapkaupungin yleissopimuksen mukaista alennusta (Cape Town Convention Discount). |
| --- | --- |

—

CTCD tarkoittaa tämän lisäyksen 38 artiklassa asetettua Kapkaupungin yleissopimuksen mukaista alennusta (Cape Town Convention Discount).

| — | NABS tarkoittaa tämän lisäyksen 57 artiklan a kohdan 4 alakohdassa, 57 artiklan b kohdassa ja 59 artiklan b kohdassa asetettua muuta kuin omaisuusvakuudellista toimea koskevaa korotusta. |
| --- | --- |

—

NABS tarkoittaa tämän lisäyksen 57 artiklan a kohdan 4 alakohdassa, 57 artiklan b kohdassa ja 59 artiklan b kohdassa asetettua muuta kuin omaisuusvakuudellista toimea koskevaa korotusta.

| — | CICD tarkoittaa lisäyksessä II olevan 56 artiklan a kohdassa asetettua ehdollisen vakuutuskatteen alennusta (Conditional Insurance Coverabe Discount). |
| --- | --- |

—

CICD tarkoittaa lisäyksessä II olevan 56 artiklan a kohdassa asetettua ehdollisen vakuutuskatteen alennusta (Conditional Insurance Coverabe Discount).

| — | Maksu voidaan suorittaa joko ennakkoon tai välineen elinkaaren aikana spreadeissa, jotka perustuvat vuotuisiin peruspisteisiin, tai minä tahansa ennakkomaksujen ja spreadien yhdistelmänä. Ennakkomaksut ja spreadit lasketaan käyttämällä takuumaksujen muuntomallia (Premium Rate Conversion Model, PCM) siten, että tietystä toimesta maksettavan maksun nettonykyarvo on sama riippumatta siitä, onko maksut suoritettu ennakkoon vai välineen elinkaaren aikana spreadeissa tai näiden yhdistelmänä. Toimissa, joissa ennen kateturvan alkamista sovitaan tai määrätään ehdoista, joihin sisältyy painotetun keskimääräisen takaisinmaksuajan aikana tehtävä alennus, voidaan laskuttaa ennakkomaksu (lasketaan PCM:n perusteella), joka vastaa maksettavaksi tulevan määrän osalta maksettavan määrän spreadeihin perustuvaa nettonykyarvoa. |
| --- | --- |

—

Maksu voidaan suorittaa joko ennakkoon tai välineen elinkaaren aikana spreadeissa, jotka perustuvat vuotuisiin peruspisteisiin, tai minä tahansa ennakkomaksujen ja spreadien yhdistelmänä. Ennakkomaksut ja spreadit lasketaan käyttämällä takuumaksujen muuntomallia (Premium Rate Conversion Model, PCM) siten, että tietystä toimesta maksettavan maksun nettonykyarvo on sama riippumatta siitä, onko maksut suoritettu ennakkoon vai välineen elinkaaren aikana spreadeissa tai näiden yhdistelmänä. Toimissa, joissa ennen kateturvan alkamista sovitaan tai määrätään ehdoista, joihin sisältyy painotetun keskimääräisen takaisinmaksuajan aikana tehtävä alennus, voidaan laskuttaa ennakkomaksu (lasketaan PCM:n perusteella), joka vastaa maksettavaksi tulevan määrän osalta maksettavan määrän spreadeihin perustuvaa nettonykyarvoa.

| 35. | Sovellettavat vähimmäistakuumaksut julkaistaan OECD:n verkkosivustolla käyttäen taulukossa 5 esitettyä mallia.

  Taulukko 5


  Vähimmäistakuumaksut

  (12 vuoden takaisinmaksuaika, omaisuusvakuudelliset toimet)








  Riskiluokka | Riskiluokitus | Vähimmäistakuumaksut |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset spreadit (peruspistettä) | Ennakko (%) |
| 1 | AAA–BBB- | | |
| 2 | BB+ ja BB | | |
| 3 | BB- | | |
| 4 | B+ | | |
| 5 | B | | |
| 6 | B- | | |
| 7 | CCC | | |
| 8 | CC–C | | |

35.

Taulukko 5

Vähimmäistakuumaksut

(12 vuoden takaisinmaksuaika, omaisuusvakuudelliset toimet)

Riskiluokka

Riskiluokitus

Vähimmäistakuumaksut

Vuotuiset spreadit (peruspistettä)

Ennakko (%)

1

AAA–BBB-

2

BB+ ja BB

3

BB-

4

B+

5

B

6

B-

7

CCC

8

CC–C

II   VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN ALENNUKSET

| 36. | Tämän lisäyksen 37 artiklan mukaisesti vähimmäistakuumaksuja voidaan alentaa edellä olevan I alajakson mukaisesti, jos






  a) | omaisuusvakuudelliset toimet koskevat lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan Kapkaupungin yleissopimuksen pöytäkirjassa tarkoitettua lentokalustoa, |
| --- | --- | --- |

36.

a)

omaisuusvakuudelliset toimet koskevat lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevan Kapkaupungin yleissopimuksen pöytäkirjassa tarkoitettua lentokalustoa,

| b) | lentokaluston käyttäjä (ja luotonsaaja/ostaja tai vuokraaja, jos tämä on eri ja jos julkista tukea tarjoava sopimuspuoli pitää sitä asianmukaisena toimen rakenteen perusteella) on sijoittautunut valtioon, joka lentokaluston maksamisen ajankohtana sisältyi niiden valtioiden luetteloon, jotka ovat oikeutettuja vähimmäistakuumaksujen alennukseen (ns. Kapkaupungin luettelo), ja soveltuvin osin joka on sijoittautunut tällaisen valtion alueelle, joka täyttää tämän lisäyksen 39 artiklan edellytykset, ja |
| --- | --- |

b)

lentokaluston käyttäjä (ja luotonsaaja/ostaja tai vuokraaja, jos tämä on eri ja jos julkista tukea tarjoava sopimuspuoli pitää sitä asianmukaisena toimen rakenteen perusteella) on sijoittautunut valtioon, joka lentokaluston maksamisen ajankohtana sisältyi niiden valtioiden luetteloon, jotka ovat oikeutettuja vähimmäistakuumaksujen alennukseen (ns. Kapkaupungin luettelo), ja soveltuvin osin joka on sijoittautunut tällaisen valtion alueelle, joka täyttää tämän lisäyksen 39 artiklan edellytykset, ja

| c) | toimi liittyy lentokalustoon, joka on rekisteröity Kapkaupungin yleissopimuksella ja siihen liittyvällä lentokalustoa koskevalla pöytäkirjalla, jäljempänä ’Kapkaupungin yleissopimus’ tai ’CTC’, perustettuun kansainväliseen rekisteriin. |
| --- | --- |

c)

toimi liittyy lentokalustoon, joka on rekisteröity Kapkaupungin yleissopimuksella ja siihen liittyvällä lentokalustoa koskevalla pöytäkirjalla, jäljempänä ’Kapkaupungin yleissopimus’ tai ’CTC’, perustettuun kansainväliseen rekisteriin.

| 37. | Edellä olevan I alajakson mukaisesti tehtävät vähimmäistakuumaksujen alennukset voivat olla enintään 10 prosenttia sovellettavasta vähimmäistakuumaksusta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Jotta valtio voidaan merkitä Kapkaupungin luetteloon, sen on






  a) | oltava Kapkaupungin yleissopimuksen sopimuspuoli, |
| --- | --- | --- |

38.

a)

oltava Kapkaupungin yleissopimuksen sopimuspuoli,

| b) | annettava tämän lisäyksen liitteessä I tarkoitetut toimivaltaa koskevat julistukset, ja |
| --- | --- |

b)

annettava tämän lisäyksen liitteessä I tarkoitetut toimivaltaa koskevat julistukset, ja

| c) | saatettava Kapkaupungin yleissopimus, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumukset on sisällytetty asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

c)

saatettava Kapkaupungin yleissopimus, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumukset on sisällytetty asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön.

| 39. | Täyttääkseen tämän lisäyksen 36 artiklan edellytykset alueen on






  a) | oltava sellainen alue, joka on sisällytetty Kapkaupungin yleissopimuksen soveltamisalaan, |
| --- | --- | --- |

39.

a)

oltava sellainen alue, joka on sisällytetty Kapkaupungin yleissopimuksen soveltamisalaan,

| b) | oltava sellainen alue, johon tämän lisäyksen liitteessä I esitetyt toimivaltaa koskevat julistukset pätevät, ja |
| --- | --- |

b)

oltava sellainen alue, johon tämän lisäyksen liitteessä I esitetyt toimivaltaa koskevat julistukset pätevät, ja

| c) | saatettava Kapkaupungin yleissopimus, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumukset on sisällytetty asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

c)

saatettava Kapkaupungin yleissopimus, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumukset on sisällytetty asianmukaisesti kansalliseen lainsäädäntöön.

| 40. | Sopimuspuolet toimittavat alustavasti sopimansa Kapkaupungin luettelon sihteeristölle ennen tämän alakohtaisen sopimuksen voimaantuloa. Kapkaupungin luetteloa päivitetään tämän lisäyksen 41–53 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka tarjoaa julkista tukea ilma-aluksille, voi ehdottaa sihteeristölle lisäystä Kapkaupungin luetteloon. Tällaisessa ehdotuksessa on kyseisestä valtiosta annettava






  a) | kaikki asiaankuuluvat tiedot Kapkaupungin yleissopimuksen ratifioinnin tallettamispäivästä ja tallettajan liittymisvälineistä, |
| --- | --- | --- |

41.

a)

kaikki asiaankuuluvat tiedot Kapkaupungin yleissopimuksen ratifioinnin tallettamispäivästä ja tallettajan liittymisvälineistä,

| b) | kaksoiskappaleet Kapkaupungin luetteloon lisättäväksi ehdotetun valtion julistuksista, |
| --- | --- |

b)

kaksoiskappaleet Kapkaupungin luetteloon lisättäväksi ehdotetun valtion julistuksista,

| c) | kaikki asiaankuuluvat tiedot päivämäärästä, jona Kapkaupungin yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset tulivat voimaan, |
| --- | --- |

c)

kaikki asiaankuuluvat tiedot päivämäärästä, jona Kapkaupungin yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset tulivat voimaan,

| d) | analyysi, josta käyvät ilmi ne vaiheet, jotka Kapkaupungin luetteloon lisättäväksi ehdotettu valtio on käynyt läpi saattaakseen Kapkaupungin yleissopimuksen, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumusten asianmukainen täytäntöönpano kansallisessa lainsäädännössä voidaan varmistaa, ja |
| --- | --- |

d)

analyysi, josta käyvät ilmi ne vaiheet, jotka Kapkaupungin luetteloon lisättäväksi ehdotettu valtio on käynyt läpi saattaakseen Kapkaupungin yleissopimuksen, myös toimivaltaa koskevat julistukset, vaatimusten mukaisesti osaksi lakejaan ja asetuksiaan siten, että Kapkaupungin yleissopimuksen sitoumusten asianmukainen täytäntöönpano kansallisessa lainsäädännössä voidaan varmistaa, ja

| e) | asianmukaisesti täytetty kyselylomake, joka on tämän lisäyksen liitteessä 2 (jäljempänä ’CTC-kyselylomake’) ja jonka on täyttänyt vähintään yksi sellainen asianajotoimisto, jolla on valtuudet antaa oikeusapua sen valtion oikeudenkäytöstä, jota ehdotetaan lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon. Täytettävässä CTC-kyselylomakkeessa on täsmennettävä






  i) | lomakkeen täyttävän asianajotoimiston / täyttävien asianajotoimistojen nimi ja osoite, |
| --- | --- | --- |

e)

asianmukaisesti täytetty kyselylomake, joka on tämän lisäyksen liitteessä 2 (jäljempänä ’CTC-kyselylomake’) ja jonka on täyttänyt vähintään yksi sellainen asianajotoimisto, jolla on valtuudet antaa oikeusapua sen valtion oikeudenkäytöstä, jota ehdotetaan lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon. Täytettävässä CTC-kyselylomakkeessa on täsmennettävä

i)

lomakkeen täyttävän asianajotoimiston / täyttävien asianajotoimistojen nimi ja osoite,

| ii) | Asianajotoimiston asianmukainen kokemus, joka saattaa käsittää lainsäädäntö- ja perustuslakiprosesseihin liittyvän kokemuksen sikäli, kun nämä prosessit liittyvät kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoon kyseisessä valtiossa, ja CTC-asioihin liittyvän erityiskokemuksen, myös mahdollisen kokemuksen hallitukselle tai yksityiselle sektorille annetusta neuvonnasta, joka koskee Kapkaupungin yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista, tai luotonantajan oikeuksien täytäntöönpanosta valtiossa, jota on ehdotettu lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon. |
| --- | --- |

ii)

Asianajotoimiston asianmukainen kokemus, joka saattaa käsittää lainsäädäntö- ja perustuslakiprosesseihin liittyvän kokemuksen sikäli, kun nämä prosessit liittyvät kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoon kyseisessä valtiossa, ja CTC-asioihin liittyvän erityiskokemuksen, myös mahdollisen kokemuksen hallitukselle tai yksityiselle sektorille annetusta neuvonnasta, joka koskee Kapkaupungin yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista, tai luotonantajan oikeuksien täytäntöönpanosta valtiossa, jota on ehdotettu lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon.

| iii) | osallistuuko asianajotoimisto tai aikooko se osallistua johonkin toimeen, jonka vähimmäistakuumaksua saatetaan alentaa, jos ehdotettu valtio lisätään CTC-luetteloon (24), ja |
| --- | --- |

iii)

osallistuuko asianajotoimisto tai aikooko se osallistua johonkin toimeen, jonka vähimmäistakuumaksua saatetaan alentaa, jos ehdotettu valtio lisätään CTC-luetteloon (24), ja

| iv) | päivämäärä, jona CTC-kyselylomake on täytetty. |
| --- | --- |

iv)

päivämäärä, jona CTC-kyselylomake on täytetty.

| 42. | Sihteeristö lähettää ehdotuksesta sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka tarjoaa tukea ilma-aluksia varten, voi ehdottaa valtiota poistettavaksi Kapkaupungin luettelosta, jos se katsoo, että valtion toteuttamat toimet eivät ole Kapkaupungin yleissopimusta koskevien kyseisen valtion tekemien sitoumusten mukaisia tai ettei valtio ole toteuttanut niiden mukaisia toimia. Tätä tarkoitusta varten sopimuspuolen tai sopimuksen ulkopuolisen maan on sisällytettävä Kapkaupungin luettelosta poistamista koskevaan ehdotukseensa täydellinen kuvaus olosuhteista, joiden vuoksi poistamisehdotus on tehty, kuten kyseisen valtion toimet, jotka ovat ristiriidassa tämän valtion tekemien Kapkaupungin yleissopimusta koskevien sitoumusten kanssa, tai se, ettei kyseinen valtio ole pitänyt voimassa tai soveltanut lainsäädäntöä, jota sen tekemät Kapkaupungin yleissopimusta koskevat sitoumukset edellyttävät. Sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka ehdottaa jonkin valtion poistamista Kapkaupungin luettelosta, on esitettävä mahdollisesti saatavilla oleva poistamista tukeva asiakirja-aineisto. Sihteeristö lähettää ehdotuksesta sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Mikä tahansa sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa, joka myöntää julkista tukea ilma-aluksille, voi ehdottaa Kapkaupungin luettelosta aiemmin poistetun valtion palauttamista luetteloon, jos palauttaminen on perusteltua valtion tällä välin tekemien korjaavien toimien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Ehdotukseen on liitettävä kuvaus olosuhteista, joiden vuoksi kyseinen valtio poistettiin luettelosta, ja tällä välin toteutetut korjaavat toimet, jotka tukevat valtion palauttamista luetteloon. Sihteeristö lähettää ehdotuksesta sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Sopimuspuolet voivat hyväksyä tai hylätä tämän lisäyksen 41–44 artiklan mukaisesti tehdyn ehdotuksen 20 työpäivän kuluessa ehdotuksen tekemisestä, jäljempänä ’ensimmäinen ajanjakso’. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Jos ehdotusta ei ole vastustettu tämän ensimmäisen ajanjakson aikana ja jos sovelletaan tämän lisäyksen 43 artiklaa, jollei ehdotuksen tehnyt sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa ole peruuttanut ehdotusta ja toimittanut näyttöä korjaavista toimista tai olosuhteiden muuttumisesta, kaikkien sopimuspuolten katsotaan hyväksyneen Kapkaupungin luettelon päivityksen. Sihteeristö muuttaa Kapkaupungin luetteloa vastaavasti ja lähettää sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Jos ehdotettua Kapkaupungin luettelon päivitystä vastustetaan, sitä vastustavan sopimuspuolen tai vastustavien sopimuspuolten on esitettävä kirjallinen selvitys vastustamisen perusteista ensimmäisen ajanjakson kuluessa. Sen jälkeen, kun OECD:n sihteeristö on esittänyt kirjallisen vastalauseen kaikille sopimuspuolille, sopimuspuolet pyrkivät parhaansa mukaan sopimaan asiasta seuraavan kymmenen työpäivän kuluessa, jäljempänä ’toinen ajanjakso’. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Sopimuspuolet ilmoittavat neuvottelujensa tuloksen sihteeristölle. Jos toisen ajanjakson aikana päästään sopimukseen, sihteeristö päivittää tarvittaessa Kapkaupungin luettelon sopimuksen mukaisesti ja lähettää sähköpostiviestin seuraavan viiden työpäivän kuluessa. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Jos toisen ajanjakson aikana ei päästä sopuun, tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten puheenjohtaja, jäljempänä ’puheenjohtaja’, tekee parhaansa edistääkseen sopimuspuolten välistä yhteisymmärrystä välittömästi toista ajanjaksoa seuraavien 20 työpäivän aikana, jäljempänä ’kolmas ajanjakso’. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä kolmannenkaan ajanjakson aikana, lopullinen päätös tehdään seuraavassa menettelyssä:






  a) | Puheenjohtaja laatii kirjallisen suosituksen Kapkaupungin luettelon ehdotetusta päivittämisestä. Puheenjohtajan suositus perustuu enemmistön kantaan, joka muodostuu vähintään niiden sopimuspuolten avoimesti ilmaisemista näkemyksistä, jotka tarjoavat julkista tukea ilma-alusten vientiin. Jos enemmistön kantaa ei ole, puheenjohtaja laatii suosituksen ainoastaan sopimuspuolten esittämien näkemysten perusteella ja esittää kirjallisesti suosituksen perustelut ja, jos valtiota ei oteta luetteloon, myös ne kelpoisuusehdot, jotka eivät täyttyneet; |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Puheenjohtaja laatii kirjallisen suosituksen Kapkaupungin luettelon ehdotetusta päivittämisestä. Puheenjohtajan suositus perustuu enemmistön kantaan, joka muodostuu vähintään niiden sopimuspuolten avoimesti ilmaisemista näkemyksistä, jotka tarjoavat julkista tukea ilma-alusten vientiin. Jos enemmistön kantaa ei ole, puheenjohtaja laatii suosituksen ainoastaan sopimuspuolten esittämien näkemysten perusteella ja esittää kirjallisesti suosituksen perustelut ja, jos valtiota ei oteta luetteloon, myös ne kelpoisuusehdot, jotka eivät täyttyneet;

| b) | Puheenjohtajan suositus ei sisällä tietoja sopimuspuolten tämän lisäyksen 41–50 artiklan mukaisessa prosessissa ilmaisemista näkemyksistä tai kannoista; ja |
| --- | --- |

b)

Puheenjohtajan suositus ei sisällä tietoja sopimuspuolten tämän lisäyksen 41–50 artiklan mukaisessa prosessissa ilmaisemista näkemyksistä tai kannoista; ja

| c) | Sopimuspuolet hyväksyvät puheenjohtajan suosituksen. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuolet hyväksyvät puheenjohtajan suosituksen.

| 50. | Jos sopimuspuolet ovat päättäneet tai puheenjohtaja on päättänyt tämän lisäyksen 41 artiklan mukaisesti tehdyn ehdotuksen perusteella, ettei kyseistä valtiota voida lisätä Kapkaupungin luetteloon, sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa voi tehdä uuden ehdotuksen, jossa sopimuspuolia pyydetään tarkastelemaan uudelleen valtion ottamista luetteloon. Ehdotuksen tehneen sopimuspuolen tai sopimuksen ulkopuolisen maan on mainittava syyt, joiden vuoksi alkuperäinen päätös luetteloon sisällyttämisen epäämisestä tehtiin. Ehdotuksen tehnyt sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa saa myös uuden CTC-kyselylomakkeen, joka sen on päivitettävä. Uusi ehdotus käsitellään 45–51 artiklan mukaisessa menettelyssä. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Jos luetteloon sisällyttämistä koskevat edellytykset täyttävien valtioiden luetteloa muutetaan tämän lisäyksen 49 artiklan mukaisissa menettelyissä, sihteeristö lähettää päivitetyn Kapkaupungin luettelon sisältävän sähköpostiviestin viiden työpäivän kuluessa muutoksen tekemisestä. Päivitetty Kapkaupungin luettelo tulee voimaan tämän viestin lähettämispäivänä. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Valtion lisääminen tai palauttaminen Kapkaupungin luetteloon taikka sen poistaminen tästä luettelosta ilma-aluksen maksamisen jälkeen ei vaikuta tämän ilma-aluksen osalta vahvistettuihin MPR:iin. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Sopimuspuolet eivät saa paljastaa mitään tietoja tämän lisäyksen 41–51 artiklan mukaisessa prosessissa esitetyistä näkemyksistä tai kannoista. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Sopimuspuolet seuraavat tämän lisäyksen 41–53 artiklan täytäntöönpanoa ja tarkastelevat lisäystä vuosittain tai jonkun sopimuspuolen pyynnöstä. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Uusien ja käytettyjen lentokoneiden osalta sovellettaviin vähimmäistakuumaksuihin voidaan tehdä seuraavia mukautuksia:






  a) | Sovellettavista vähimmäistakuumaksuista voidaan tehdä viiden peruspisteen (vuotuisia spreadeja kohden) tai 0,29 prosentin (ennakkomaksun osalta) vähennys, jos kyse on julkisesti tuetuista toimista ehdollisen vakuutuskatteen muodossa. |
| --- | --- | --- |

55.

a)

Sovellettavista vähimmäistakuumaksuista voidaan tehdä viiden peruspisteen (vuotuisia spreadeja kohden) tai 0,29 prosentin (ennakkomaksun osalta) vähennys, jos kyse on julkisesti tuetuista toimista ehdollisen vakuutuskatteen muodossa.

| b) | Vähimmäistakuumaksuja sovelletaan katettuun pääomaan. |
| --- | --- |

b)

Vähimmäistakuumaksuja sovelletaan katettuun pääomaan.

III   TOIMET, JOILLA EI OLE OMAISUUSVAKUUTTA

| 56. | Sen estämättä, mitä tämän lisäyksen 19 artiklan a kohdassa määrätään, sopimuspuolet voivat tarjota julkisia vientiluottoja omaisuusvakuudettomille toimille, jos seuraavat ehdot täyttyvät:






  a) | Muiden kuin valtioiden toimet:






  1) | julkisen tuen kohteena olevan vientisopimuksen arvo on enintään 15 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, |
| --- | --- | --- | --- |

56.

a)

Muiden kuin valtioiden toimet:

1)

julkisen tuen kohteena olevan vientisopimuksen arvo on enintään 15 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria,

| 2) | Enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta, |
| --- | --- |

2)

Enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta,

| 3) | kolmannella osapuolella ei ole vakuutta rahoitetussa omaisuudessa, ja |
| --- | --- |

3)

kolmannella osapuolella ei ole vakuutta rahoitetussa omaisuudessa, ja

| 4) | edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyihin vähimmäistakuumaksuihin sovelletaan 30 prosentin vähimmäiskorotusta. |
| --- | --- |

4)

edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyihin vähimmäistakuumaksuihin sovelletaan 30 prosentin vähimmäiskorotusta.

| b) | Jos toimi tehdään valtion kanssa tai jos sillä on peruuttamaton ja ehdoton valtion takuu, edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyihin vähimmäistakuumaksuihin sovelletaan jäljempänä olevan taulukon 6 mukaista vähimmäiskorotusta.

  Taulukko 6







  Riskiluokka | Korotus (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 |
| 2 | 0 |
| 3 | 0 |
| 4 | 10 |
| 5 | 15 |
| 6 | 15 |
| 7 | 25 |
| 8 | 25 |

b)

Jos toimi tehdään valtion kanssa tai jos sillä on peruuttamaton ja ehdoton valtion takuu, edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyihin vähimmäistakuumaksuihin sovelletaan jäljempänä olevan taulukon 6 mukaista vähimmäiskorotusta.

Taulukko 6

Riskiluokka

Korotus (%)

1

0

2

0

3

0

4

10

5

15

6

15

7

25

8

25

| 57. | Tämän lisäyksen 36–52 artiklan määräyksiä ei sovelleta tämän lisäyksen 56 artiklan mukaisesti myönnettyihin julkisesti tuettuihin vientiluottoihin. |
| --- | --- |

57.

3 jakso

Tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitettuihin muihin tavaroihin ja palveluihin kuin käytettyihin ilma-aluksiin sovellettavat vähimmäispalvelumaksut

| 58. | Kun julkista tukea myönnetään muille tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitetuille tavaroille ja palveluille kuin käytetyille ilma-aluksille, noudatetaan seuraavia vähimmäistakuumaksuja:






  a) | Omaisuusvakuudellisissa toimissa vähimmäistakuumaksut vastaavat edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyjä voimassa olevia vähimmäisspreadeja, ja pelkän takuukatteen tapauksessa ne muunnetaan ennakkomaksuiksi muuntomallin ja asianmukaisen keston perusteella. |
| --- | --- | --- |

58.

a)

Omaisuusvakuudellisissa toimissa vähimmäistakuumaksut vastaavat edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyjä voimassa olevia vähimmäisspreadeja, ja pelkän takuukatteen tapauksessa ne muunnetaan ennakkomaksuiksi muuntomallin ja asianmukaisen keston perusteella.

| b) | Omaisuusvakuudettomissa toimissa vähimmäistakuumaksut vastaavat edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyjä voimassa olevia vähimmäisspreadeja, joihin lisätään 30 prosentin korotus, ja pelkän takuuturvan tapauksessa ne muunnetaan ennakkomaksuiksi muuntomallin ja asianmukaisen keston perusteella. |
| --- | --- |

b)

Omaisuusvakuudettomissa toimissa vähimmäistakuumaksut vastaavat edellä olevan I alajakson mukaisesti määritettyjä voimassa olevia vähimmäisspreadeja, joihin lisätään 30 prosentin korotus, ja pelkän takuuturvan tapauksessa ne muunnetaan ennakkomaksuiksi muuntomallin ja asianmukaisen keston perusteella.

| 59. | Tämän lisäyksen 36–52 artiklan määräyksiä sovelletaan tämän alakohtaisen sopimuksen 20 artiklan a ja c kohdan soveltamisalaan kuuluvaan omaisuusvakuudellisiin varamoottoreihin myönnettävään julkiseen tukeen ja tämän alakohtaisen sopimuksen 21 artiklan a kohdan 1 alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiseen tukeen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Tämän lisäyksen 55 artiklan määräyksiä sovelletaan myös kaikille muille tämän alakohtaisen sopimuksen 3 osassa tarkoitetuille tavaroille ja palveluille kuin käytetyille ilma-aluksille myönnettävään julkiseen tukeen. |
| --- | --- |

60.

”LIITE 1

TOIMIVALTAA KOSKEVAT JULISTUKSET

| 1. | Lisäyksessä II olevassa 2 jaksossa termillä ’toimivaltaa koskevat julistukset’ ja kaikilla muilla niihin tässä alakohtaisessa sopimuksessa tehtävillä viittauksilla tarkoitetaan, että Kapkaupungin yleissopimuksen sopimuspuoli, jäljempänä ’sopimusvaltio’,






  a) | on antanut tämän liitteen 2 artiklan mukaiset julistukset mutta |
| --- | --- | --- |

1.

a)

on antanut tämän liitteen 2 artiklan mukaiset julistukset mutta

| b) | ei ole antanut tämän liitteen 3 artiklan mukaisia julistuksia. |
| --- | --- |

b)

ei ole antanut tämän liitteen 3 artiklan mukaisia julistuksia.

| 2. | Tämän liitteen 1 artiklan a kohdassa tarkoitettujen julistusten aiheena ovat






  a) | maksukyvyttömyys: sopimusvaltio julistaa, että se aikoo soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan vaihtoehtoa A kaikkiin maksukyvyttömyysmenettelyihin ja että XI artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tämän vaihtoehdon odotusaika on enintään 60 vuorokautta; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

maksukyvyttömyys: sopimusvaltio julistaa, että se aikoo soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan vaihtoehtoa A kaikkiin maksukyvyttömyysmenettelyihin ja että XI artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tämän vaihtoehdon odotusaika on enintään 60 vuorokautta;

| b) | tietojen poistaminen rekisteristä: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XIII artiklaa; |
| --- | --- |

b)

tietojen poistaminen rekisteristä: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XIII artiklaa;

| c) | lainvalinta: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan VIII artiklaa;
  ja vähintään toinen seuraavista (vaikka molemmat ovat suositeltavia): |
| --- | --- |

c)

lainvalinta: sopimusvaltio julistaa aikovansa soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan VIII artiklaa;

ja vähintään toinen seuraavista (vaikka molemmat ovat suositeltavia):

| d) | oikeussuojakeinojen käyttöä koskeva menetelmä: sopimusvaltio julistaa yleissopimuksen 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että joitakin yleissopimuksen määräyksen mukaisia velkojan oikeussuojakeinoja, joiden osalta ei sen asianmukaisissa määräyksissä edellytetä hakemusta tuomioistuimelle, voidaan käyttää ilman tuomioistuimen lupaa (englanninkielisessä tekstissä ilmauksen ”leave of the court” edelle suositellaan lisättävän ilmaus ”without court action and”, mutta se ei ole pakollista); |
| --- | --- |

d)

oikeussuojakeinojen käyttöä koskeva menetelmä: sopimusvaltio julistaa yleissopimuksen 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että joitakin yleissopimuksen määräyksen mukaisia velkojan oikeussuojakeinoja, joiden osalta ei sen asianmukaisissa määräyksissä edellytetä hakemusta tuomioistuimelle, voidaan käyttää ilman tuomioistuimen lupaa (englanninkielisessä tekstissä ilmauksen ”leave of the court” edelle suositellaan lisättävän ilmaus ”without court action and”, mutta se ei ole pakollista);

| e) | oikeussuojakeinojen määräajat: sopimusvaltio julistaa, että se aikoo soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklaa (5 kohdan soveltamista ei vaadita mutta se on suositeltavaa) ja että lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklan 2 kohdassa vahvistetun aikarajan mukaisesti sovellettavien työpäivien määrä on






  1) | yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa täsmennettyjen oikeussuojakeinojen (lentokaluston ja sen arvon säilyttäminen; lentokaluston haltuunotto tai valvonta ja lentokaluston siirtämisen estäminen) osalta enintään kymmenen vuorokautta ja |
| --- | --- | --- |

e)

oikeussuojakeinojen määräajat: sopimusvaltio julistaa, että se aikoo soveltaa lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklaa (5 kohdan soveltamista ei vaadita mutta se on suositeltavaa) ja että lentokalustoa koskevan pöytäkirjan X artiklan 2 kohdassa vahvistetun aikarajan mukaisesti sovellettavien työpäivien määrä on

1)

yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa täsmennettyjen oikeussuojakeinojen (lentokaluston ja sen arvon säilyttäminen; lentokaluston haltuunotto tai valvonta ja lentokaluston siirtämisen estäminen) osalta enintään kymmenen vuorokautta ja

| 2) | yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa täsmennettyjen oikeussuojakeinojen (lentokaluston vuokralle antaminen ja hallinta sekä lentokaluston myynti ja myyntitulojen käyttö) osalta enintään 30 vuorokautta. |
| --- | --- |

2)

yleissopimuksen 13 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa täsmennettyjen oikeussuojakeinojen (lentokaluston vuokralle antaminen ja hallinta sekä lentokaluston myynti ja myyntitulojen käyttö) osalta enintään 30 vuorokautta.

| 3. | Tämän liitteen 1 artiklan b kohdassa tarkoitettujen julistusten aiheena ovat






  a) | väliaikaiset turvaamistoimenpiteet: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 55 artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella yleissopimuksen 13 tai 43 artiklaa. Tämä edellyttää kuitenkin, että jos sopimusvaltio on antanut tämän liitteen 2 artiklan d kohdan mukaisen julistuksen, yleissopimuksen 55 artiklan mukaisen julistuksen antaminen ei estä Kapkaupungin yleissopimuksen mukaisen alennuksen soveltamista; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

väliaikaiset turvaamistoimenpiteet: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 55 artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella yleissopimuksen 13 tai 43 artiklaa. Tämä edellyttää kuitenkin, että jos sopimusvaltio on antanut tämän liitteen 2 artiklan d kohdan mukaisen julistuksen, yleissopimuksen 55 artiklan mukaisen julistuksen antaminen ei estä Kapkaupungin yleissopimuksen mukaisen alennuksen soveltamista;

| b) | Rooman yleissopimus: sopimusvaltio ei ole antanut lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XXXII artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella mainitun pöytäkirjan XXIV artiklaa; |
| --- | --- |

b)

Rooman yleissopimus: sopimusvaltio ei ole antanut lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XXXII artiklan mukaista julistusta, jonka mukaan se ei sovella mainitun pöytäkirjan XXIV artiklaa;

| c) | vuokraoikeus: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 54 artiklan 1 kohdan mukaista julistusta, joka estäisi vuokraoikeuden antamisen. |
| --- | --- |

c)

vuokraoikeus: sopimusvaltio ei ole antanut yleissopimuksen 54 artiklan 1 kohdan mukaista julistusta, joka estäisi vuokraoikeuden antamisen.

| 4. | Lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan yhteydessä Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta katsotaan, että jäsenvaltio on antanut tämän liitteen 2 artiklan a kohdan mukaisen julistuksen tässä tarkoituksessa, jos kyseisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä on muutettu vastaamaan lentokalustoa koskevan pöytäkirjan XI artiklan A vaihtoehdon mukaisia ehtoja (odotusaika on enintään 60 vuorokautta). Tämän liitteen 2 artiklan c ja e kohdassa tarkoitetut toimivaltaa koskevat julistukset katsotaan tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti annetuiksi, jos Euroopan unionin tai kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntö vastaa keskeisiltä osiltaan tämän liitteen asiaa koskevia artikloja. Tämän liitteen 2 artiklan c kohdan osalta Euroopan unionin lainsäädännön (asetus (EY) N:o 593/2008 sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista) katsotaan vastaavan olennaisilta osin lentokalustoa koskevan pöytäkirjan VIII artiklaa. |
| --- | --- |

4.

”LIITE 2

KAPKAUPUNGIN YLEISSOPIMUKSEN KYSELYLOMAKE

I   ALUSTAVA TIEDOTTAMINEN

Antakaa seuraavat tiedot:

| 1. | Lomakkeen täyttävän asianajotoimiston nimi ja koko osoite. |
| --- | --- |

1.

Lomakkeen täyttävän asianajotoimiston nimi ja koko osoite.

| 2. | Asianajotoimiston asianmukainen kokemus, joka saattaa käsittää lainsäädäntö- ja perustuslakiprosesseihin liittyvän kokemuksen sikäli, kun nämä prosessit liittyvät kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoon kyseisessä valtiossa, ja CTC-asioihin liittyvän erityiskokemuksen, myös mahdollisen kokemuksen hallitukselle tai yksityiselle sektorille annetusta neuvonnasta, joka koskee Kapkaupungin yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista, tai luotonantajan oikeuksien täytäntöönpanosta valtiossa, jota on ehdotettu lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon. |
| --- | --- |

2.

Asianajotoimiston asianmukainen kokemus, joka saattaa käsittää lainsäädäntö- ja perustuslakiprosesseihin liittyvän kokemuksen sikäli, kun nämä prosessit liittyvät kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoon kyseisessä valtiossa, ja CTC-asioihin liittyvän erityiskokemuksen, myös mahdollisen kokemuksen hallitukselle tai yksityiselle sektorille annetusta neuvonnasta, joka koskee Kapkaupungin yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista, tai luotonantajan oikeuksien täytäntöönpanosta valtiossa, jota on ehdotettu lisättäväksi Kapkaupungin luetteloon.

| 3. | Osallistuuko asianajotoimisto tai aikooko se osallistua johonkin toimeen, jonka vähimmäistakuumaksua saatetaan alentaa, jos ehdotettu valtio lisätään CTC-luetteloon (25), |
| --- | --- |

3.

Osallistuuko asianajotoimisto tai aikooko se osallistua johonkin toimeen, jonka vähimmäistakuumaksua saatetaan alentaa, jos ehdotettu valtio lisätään CTC-luetteloon (25),

| 4. | Lomakkeen täyttämispäivämäärä. |
| --- | --- |

4.

Lomakkeen täyttämispäivämäärä.

II   KYSYMYKSET

1.   
  Toimivaltaa koskevat julistukset

| 1.1 | Onko valtio (26) antanut toimivaltaa koskevia julistuksia siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, lisäyksen II liitteessä 1 asetettujen vaatimusten mukaisesti? Täsmentäkää erityisesti, onko valtio antanut julistuksia, joiden aiheena on ”oikeussuojakeinojen käyttöä koskeva menetelmä” (2 artiklan d kohta) ja/tai ”oikeussuojakeinojen määräajat” (2 artiklan e kohta). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kuvailkaa, miten annetut julistukset eroavat, jos eroavat, 1.1 kysymyksessä tarkoitetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vahvistakaa, ettei valtio ole antanut mitään sopimuksen lisäyksen II liitteessä 1 olevassa 3 artiklassa tarkoitettua julistusta. |
| --- | --- |

1.3

2.   
  Ratifiointi

| 1.1 | Onko valtio ratifioinut tai hyväksynyt Kapkaupungin yleissopimuksen ja lentokalustoa koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’yleissopimus’, tai liittynyt niihin? Kertokaa, milloin valtio ratifioi sopimuksen tai liittyi siihen, ja kuvatkaa lyhyesti tätä liittymis- tai ratifiointiprosessia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Onko yleissopimuksella ja toimivaltaa koskevilla julistuksilla lainvoima koko valtion alueella ilman muita toimia, täytäntöönpanolainsäädäntöä tai muiden lakien ja asetusten antamista? |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jos näin on, selvittäkää lyhyesti prosessia, jossa yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset saavat lainvoiman. |
| --- | --- |

1.3

3.   
  Kansallisen ja paikallisen lainsäädännön vaikutus

| 1.1 | Kuvailkaa ja soveltuvin osin luetteloikaa lainsäädäntö ja määräykset, joilla yleissopimus ja kukin valtion antama toimivaltaa koskeva julistus pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Korvaavatko yleissopimus ja annetut toimivaltaa koskevat julistukset, jäljempänä ’yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset’, sellaisina kuin ne on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä (27), niiden kanssa mahdollisesti ristiriidassa olevat kansalliset lait, asetukset, määräykset, oikeuskäytännön tai sääntelykäytännön tai ovatko ne ensisijaisia viimeksi mainittuihin nähden? Jos näin on, kuvailkaa tätä prosessia (28), ja jos näin ei ole, antakaa lisätietoja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Onko yleissopimus ja toimivaltaa koskevat julistukset pantu puutteellisesti täytäntöön? Jos on, täsmentäkää, millä tavoin (29). |
| --- | --- |

1.3

4.   
  Tuomioistuimen ratkaisut ja hallinnolliset päätökset

| 1.1 | Kuvailkaa kaikki seikat, myös oikeudelliset, lainsäädännölliset tai hallinnolliset käytännöt, jotka saattavat johtaa siihen, etteivät tuomioistuimet, viranomaiset tai hallintoelimet pysty panemaan yleissopimusta ja toimivaltaa koskevia täysimääräisesti ja tehokkaasti täytäntöön (30) (31). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Oletteko saanut tietoonne tapauksia, joissa velkoja olisi vaatinut yleissopimuksen täytäntöönpanoa tuomioistuimessa tai hallinnollisessa menettelyssä? Jos näin on, kuvailkaa kyseisiä tapauksia, ja kertokaa, hyväksyttiinkö velkojan vaatimukset. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Onko tiedossanne, että valtion tuomioistuimet olisivat ratifioinnin/täytäntöönpanon jälkeen kieltäytyneet panemasta täytäntöön velkojan tai takaajan velkoja kyseisessä valtiossa yleissopimuksen ja toimivaltaa koskevien julistusten vastaisesti? |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Onko tiedossanne muita seikkoja, joilla saattaa olla vaikutusta tuomioistuinten ja hallinnollisten elinten yleissopimuksen ja toimivaltaa koskevien julistusten mukaiseen toimintaan? Jos on, mitä ne ovat? |
| --- | --- |

1.4

”Lisäys III

Vähimmäiskorot

Julkisen rahoitustuen tarjoaminen ei korvaa kokonaan eikä osittain asianmukaista takuumaksua, jolla lisäyksen II mukaisesti katetaan maksamatta jättämiseen liittyvä riski.

1.   VAIHTUVA VÄHIMMÄISKORKO

| a) | Vaihtuvana vähimmäiskorkona on kyseisen valuutan asiaankuuluva viitekorko, jonka määrittää valuutan viitekoron hallinnoija, jäljempänä ’vaihtuva viitekorko’ (32), ja maturiteetti vastaa julkisesti tuettujen vientiluottojen korkojen maksutiheyttä, ja siihen lisätään tämän lisäyksen 8 artiklan mukaisesti laskettava viitemarginaali. |
| --- | --- |

a)

Vaihtuvana vähimmäiskorkona on kyseisen valuutan asiaankuuluva viitekorko, jonka määrittää valuutan viitekoron hallinnoija, jäljempänä ’vaihtuva viitekorko’ (32), ja maturiteetti vastaa julkisesti tuettujen vientiluottojen korkojen maksutiheyttä, ja siihen lisätään tämän lisäyksen 8 artiklan mukaisesti laskettava viitemarginaali.

| b) | Vaihtuvan koron vahvistamismenetelmä vaihtelee valitun takaisinmaksuprofiilin perusteella seuraavasti:






  1) | Kun pääoman takaisinmaksu ja koronmaksu suoritetaan samanaikaisesti tasaerinä, koko maksuaikataulun laskemisessa asiaankuuluvassa valuutassa käytetään asiaankuuluvaa vaihtuvaa viitekorkoa, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen luoton nostopäivää, ikään kuin se olisi kiinteä korko. Tässä yhteydessä vahvistetaan sekä pääoman maksuaikataulu että ensimmäinen koronmaksu. Myöhemmät koronmaksut lasketaan alun perin vahvistetusta pääomasta jäljellä olevasta määrästä sen asiaankuuluvan vaihtuvan viitekoron perusteella, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen maksupäivää. |
| --- | --- | --- |

b)

Vaihtuvan koron vahvistamismenetelmä vaihtelee valitun takaisinmaksuprofiilin perusteella seuraavasti:

1)

Kun pääoman takaisinmaksu ja koronmaksu suoritetaan samanaikaisesti tasaerinä, koko maksuaikataulun laskemisessa asiaankuuluvassa valuutassa käytetään asiaankuuluvaa vaihtuvaa viitekorkoa, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen luoton nostopäivää, ikään kuin se olisi kiinteä korko. Tässä yhteydessä vahvistetaan sekä pääoman maksuaikataulu että ensimmäinen koronmaksu. Myöhemmät koronmaksut lasketaan alun perin vahvistetusta pääomasta jäljellä olevasta määrästä sen asiaankuuluvan vaihtuvan viitekoron perusteella, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen maksupäivää.

| 2) | Jos pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä, jäljellä olevaan pääomaan perustuva koronmaksu lasketaan asiaankuuluvan valuutan ja maksutiheyden mukaisesti sen asiaankuuluvan vaihtuvan viitekoron perusteella, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen luoton nostopäivää ja ennen kutakin maksupäivää. |
| --- | --- |

2)

Jos pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä, jäljellä olevaan pääomaan perustuva koronmaksu lasketaan asiaankuuluvan valuutan ja maksutiheyden mukaisesti sen asiaankuuluvan vaihtuvan viitekoron perusteella, joka oli voimassa kaksi työpäivää ennen luoton nostopäivää ja ennen kutakin maksupäivää.

| c) | Jos julkista rahoitustukea tarjotaan vaihtuvakorkoisille lainoille, ostajilla/luotonsaajilla on mahdollisuus vaihtaa vaihtuvasta korosta kiinteään korkoon seuraavien edellytysten mukaisesti:






  1) | Mahdollisuus koskee ainoastaan vaihtoa swap-korkoon. |
| --- | --- | --- |

c)

Jos julkista rahoitustukea tarjotaan vaihtuvakorkoisille lainoille, ostajilla/luotonsaajilla on mahdollisuus vaihtaa vaihtuvasta korosta kiinteään korkoon seuraavien edellytysten mukaisesti:

1)

Mahdollisuus koskee ainoastaan vaihtoa swap-korkoon.

| 2) | Mahdollisuutta voidaan käyttää ainoastaan pyydettäessä ja kertaluonteisesti, minkä lisäksi siitä on tehtävä asianmukainen ilmoitus, jossa on viitattava tämän alakohtaisen sopimuksen 24 artiklan mukaisesti alun perin sihteeristölle lähetettyyn raportointilomakkeeseen. |
| --- | --- |

2)

Mahdollisuutta voidaan käyttää ainoastaan pyydettäessä ja kertaluonteisesti, minkä lisäksi siitä on tehtävä asianmukainen ilmoitus, jossa on viitattava tämän alakohtaisen sopimuksen 24 artiklan mukaisesti alun perin sihteeristölle lähetettyyn raportointilomakkeeseen.

2.   KIINTEÄ VÄHIMMÄISKORKO

Kiinteä vähimmäiskorko on

| a) | swap-korko, joka koskee julkisesti tuetun vientiluoton valuuttaa ja jonka maturiteetti on kahden viimeisimmän saatavilla olevan vuotuisen ajanjakson laskennallinen korko suhteessa luoton keskimääräiseen painotettuun takaisinmaksuaikaan. Korko vahvistetaan kaksi työpäivää ennen kutakin nostopäivää.
  TAI |
| --- | --- |

a)

swap-korko, joka koskee julkisesti tuetun vientiluoton valuuttaa ja jonka maturiteetti on kahden viimeisimmän saatavilla olevan vuotuisen ajanjakson laskennallinen korko suhteessa luoton keskimääräiseen painotettuun takaisinmaksuaikaan. Korko vahvistetaan kaksi työpäivää ennen kutakin nostopäivää.

TAI

| b) | tämän lisäyksen 3–7 artiklan mukaisesti vahvistettu markkinaviitekorko (Commercial Interest Reference Rate, CIRR), |
| --- | --- |

b)

tämän lisäyksen 3–7 artiklan mukaisesti vahvistettu markkinaviitekorko (Commercial Interest Reference Rate, CIRR),

johon lisätään kummassakin tapauksessa tämän lisäyksen 8 artiklan f kohdan perusteella laskettava viitemarginaali.

3.   MARKKINAVIITEKORON MÄÄRITTÄMINEN

| a) | Markkinaviitekorko julkaistaan euron, Japanin jenin, Yhdistyneen kuningaskunnan punnan ja Yhdysvaltain dollarin osalta ja jonkin asianomaisen sopimuspuolen pyynnön perusteella kaikkien tämän alakohtaisen sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettujen soveltuvien valuuttojen osalta ja lasketaan lisäämällä 120 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali yhteen seuraavasta kolmesta tuotosta (peruskorot):






  1) | valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään yhdeksän vuotta, |
| --- | --- | --- |

a)

Markkinaviitekorko julkaistaan euron, Japanin jenin, Yhdistyneen kuningaskunnan punnan ja Yhdysvaltain dollarin osalta ja jonkin asianomaisen sopimuspuolen pyynnön perusteella kaikkien tämän alakohtaisen sopimuksen 9 artiklassa tarkoitettujen soveltuvien valuuttojen osalta ja lasketaan lisäämällä 120 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali yhteen seuraavasta kolmesta tuotosta (peruskorot):

1)

valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään yhdeksän vuotta,

| 2) | valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin yhdeksän ja enintään kaksitoista vuotta, tai |
| --- | --- |

2)

valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin yhdeksän ja enintään kaksitoista vuotta, tai

| 3) | valtion yhdeksän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kaksitoista ja enintään viisitoista vuotta. |
| --- | --- |

3)

valtion yhdeksän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kaksitoista ja enintään viisitoista vuotta.

| b) | Markkinaviitekorko lasketaan kuukausittain edellisen kuukauden tietojen perusteella ja se ilmoitetaan sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne. Markkinaviitekorko tulee voimaan kunkin kuun 15. päivä. |
| --- | --- |

b)

Markkinaviitekorko lasketaan kuukausittain edellisen kuukauden tietojen perusteella ja se ilmoitetaan sihteeristölle viimeistään kunkin kuun viidentenä päivänä. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne. Markkinaviitekorko tulee voimaan kunkin kuun 15. päivä.

| c) | Sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä sopimuksen ulkopuolisen maan valuutalle. Kuultuaan sopimuksen ulkopuolista maata sopimuspuoli tai asianomaisen sopimuksen ulkopuolisen maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa tämän alakohtaisen sopimuksen 28–33 artiklan mukaisissa yhteistä kantaa koskevissa menettelyissä. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuoli tai sopimuksen ulkopuolinen maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä sopimuksen ulkopuolisen maan valuutalle. Kuultuaan sopimuksen ulkopuolista maata sopimuspuoli tai asianomaisen sopimuksen ulkopuolisen maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa tämän alakohtaisen sopimuksen 28–33 artiklan mukaisissa yhteistä kantaa koskevissa menettelyissä.

4.   MARKKINAVIITEKORON VOIMASSAOLOAIKA

| a) | Markkinaviitekoron voimassaolo: toimeen sovellettava markkinakorko on voimassa sen vahvistamisen (vientisopimuksen tekemispäivä tai jokin sen jälkeinen soveltamispäivä) jälkeen enintään kuusi kuukautta luottosopimuksen tekemiseen saakka. Jos luottosopimusta ei allekirjoiteta tämän ajanjakson kuluessa ja markkinaviitekorko vahvistetaan seuraavaa kuuden kuukauden ajanjaksoa varten, uusi markkinaviitekorko asetetaan sen vahvistamispäivänä voimassa olevan koron perusteella. |
| --- | --- |

a)

Markkinaviitekoron voimassaolo: toimeen sovellettava markkinakorko on voimassa sen vahvistamisen (vientisopimuksen tekemispäivä tai jokin sen jälkeinen soveltamispäivä) jälkeen enintään kuusi kuukautta luottosopimuksen tekemiseen saakka. Jos luottosopimusta ei allekirjoiteta tämän ajanjakson kuluessa ja markkinaviitekorko vahvistetaan seuraavaa kuuden kuukauden ajanjaksoa varten, uusi markkinaviitekorko asetetaan sen vahvistamispäivänä voimassa olevan koron perusteella.

| b) | Sen jälkeen, kun luottosopimus on tehty, markkinaviitekorkoa sovelletaan enintään kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksoihin. Ensimmäisen kuuden kuukauden nostoajanjakson jälkeen markkinaviitekorko vahvistetaan uudelleen seuraavaa kuutta kuukautta varten. Uusi markkinaviitekorko tulee voimaan uuden kuuden kuukauden ajanjakson ensimmäisenä päivänä, eikä se voi olla alun perin valittua markkinaviitekorkoa alhaisempi. (Tämä menettely toistetaan kaikkien kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksojen osalta.) |
| --- | --- |

b)

Sen jälkeen, kun luottosopimus on tehty, markkinaviitekorkoa sovelletaan enintään kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksoihin. Ensimmäisen kuuden kuukauden nostoajanjakson jälkeen markkinaviitekorko vahvistetaan uudelleen seuraavaa kuutta kuukautta varten. Uusi markkinaviitekorko tulee voimaan uuden kuuden kuukauden ajanjakson ensimmäisenä päivänä, eikä se voi olla alun perin valittua markkinaviitekorkoa alhaisempi. (Tämä menettely toistetaan kaikkien kuuden kuukauden luoton nostoajanjaksojen osalta.)

5.   VÄHIMMÄISKORKOJEN SOVELTAMINEN

Luottosopimukseen ei voi sisältyä määräystä, jossa luotonsaajalle annettaisiin mahdollisuus vaihtaa julkisesti tuetusta vaihtuvakorkoisesta rahoituksesta ennalta valitun markkinaviitekoron mukaiseen rahoitukseen tai tehdä luoton keston aikana vaihto ennalta valitun markkinaviitekoron ja minä tahansa koronmaksupäivänä noteeratun lyhytaikaisen markkinakoron välillä.

6.   KIINTEÄKORKOISTEN LAINOJEN AIKAISTETTU TAKAISINMAKSU

Jos tämän lisäyksen 2 artiklassa määritetyn kiinteäkorkoisen lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan tai jos luottosopimuksen mukaisesti sovellettava markkinaviitekorko muunnetaan vaihtuvakorkoiseksi tai swap-koroksi, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki näistä toimista aiheutuvat kustannukset ja tappiot, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta.

7.   KORKOJEN VÄLITTÖMÄT MUUTOKSET

Jos markkinaviitekoron muuttumisesta on markkinoiden kehityksen vuoksi ilmoitettava ennen kuukauden päättymistä, muuttunut korko tulee voimaan kymmenen työpäivää sen jälkeen, kun sihteeristö on saanut tätä muutosta koskevan ilmoituksen.

8.   VIITEMARGINAALI

| a) | Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron viitemarginaali lasketaan kuukausittain b kohdan mukaisesti sihteeristölle c kohdan mukaisesti ilmoitettujen tietojen perusteella, ja se tulee voimaan kunkin kuun 15 päivänä. Kun viitemarginaali on määritetty, sihteeristö ilmoittaa sen sopimuspuolille ja julkistaa sen. |
| --- | --- |

a)

Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron viitemarginaali lasketaan kuukausittain b kohdan mukaisesti sihteeristölle c kohdan mukaisesti ilmoitettujen tietojen perusteella, ja se tulee voimaan kunkin kuun 15 päivänä. Kun viitemarginaali on määritetty, sihteeristö ilmoittaa sen sopimuspuolille ja julkistaa sen.

| b) | Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron viitemarginaali on korko, joka vastaa keskiarvoa alimmasta 50 prosentista marginaaleja yli: i) Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron, joka laskutetaan vaihtuvakorkoisista toimista, ja ii) Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron, joka lasketaan vaihtamalla kiinteä korko vaihtuvaan korkoon, joka vastaa kiinteäkorkoisista toimista tai pääomamarkkinoiden liikkeeseenlaskuista laskutettua korkoa. Kummassakin tapauksessa asianomaisten sopimuspuolten viitemarginaaleista toimittamiin kuukausittaisiin raportteihin sisältyvien marginaalien on oltava edellä a kohdassa asetettua voimaantulopäivää edeltävien kolmen täyden kalenterikuukauden aikaiset marginaalit. Transaktioiden, joita käytetään viitemarginaalin laskennassa, on täytettävä seuraavat edellytykset:






  1) | Transaktiot ovat dollarimääräisiä transaktioita, joilla on ehdoton 100 prosentin takuu; ja |
| --- | --- | --- |

b)

Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron viitemarginaali on korko, joka vastaa keskiarvoa alimmasta 50 prosentista marginaaleja yli: i) Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron, joka laskutetaan vaihtuvakorkoisista toimista, ja ii) Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron, joka lasketaan vaihtamalla kiinteä korko vaihtuvaan korkoon, joka vastaa kiinteäkorkoisista toimista tai pääomamarkkinoiden liikkeeseenlaskuista laskutettua korkoa. Kummassakin tapauksessa asianomaisten sopimuspuolten viitemarginaaleista toimittamiin kuukausittaisiin raportteihin sisältyvien marginaalien on oltava edellä a kohdassa asetettua voimaantulopäivää edeltävien kolmen täyden kalenterikuukauden aikaiset marginaalit. Transaktioiden, joita käytetään viitemarginaalin laskennassa, on täytettävä seuraavat edellytykset:

1)

Transaktiot ovat dollarimääräisiä transaktioita, joilla on ehdoton 100 prosentin takuu; ja

| 2) | Julkista tukea on tarjottu ilma-alukselle, jonka arvo on vähintään 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (tai vastaava määrä muussa soveltuvassa valuutassa). |
| --- | --- |

2)

Julkista tukea on tarjottu ilma-alukselle, jonka arvo on vähintään 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (tai vastaava määrä muussa soveltuvassa valuutassa).

| c) | Sopimuspuolet ilmoittavat marginaalin heti, kun se on tiedossa, ja kyseinen marginaali näkyy sopimuspuolen viitemarginaaleja koskevassa raportissa kolmen täyden kalenterikuukauden ajan. Kun on kyse yksittäisistä transaktioista, joihin liittyy useita marginaalin muutoksia, myöhempiä marginaalin muutoksia ei saa yrittää sopeuttaa jälkikäteen annettaviin ilmoituksiin. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuolet ilmoittavat marginaalin heti, kun se on tiedossa, ja kyseinen marginaali näkyy sopimuspuolen viitemarginaaleja koskevassa raportissa kolmen täyden kalenterikuukauden ajan. Kun on kyse yksittäisistä transaktioista, joihin liittyy useita marginaalin muutoksia, myöhempiä marginaalin muutoksia ei saa yrittää sopeuttaa jälkikäteen annettaviin ilmoituksiin.

| d) | Sopimuspuolet ilmoittavat toimista siitä päivästä alkaen, jona pitkän aikavälin marginaali on toteutunut. Pankkien valtuuttamien sopimusten osalta (mukaan luettuna PEFCO) marginaalin toteutumispäivä on seuraavista aikaisin: i) sopimuspuolen lopullisen maksusitoumuksen tekeminen, ii) marginaalin asettaminen maksusitoumuksen tekemisen jälkeen, iii) luoton nosto ja iv) pitkän aikavälin marginaalin asettaminen noston jälkeen. Jos saman pankkivaltuutuksen mukaisesti tehdään useita saman marginaalin mukaisia nostoja, ilmoitus tehdään ainoastaan ensimmäisestä ilma-aluksesta. Pääomamarkkinoiden liikkeeseenlaskuilla rahoitettujen luottojen osalta marginaalin toteutumispäivä on pitkän aikavälin koron asettamispäivä, joka on tyypillisesti joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun päivämäärä. Jos saman joukkovelkakirjan puitteissa tehdään useita saman marginaalin mukaisia nostoja, ilmoitus tehdään ainoastaan ensimmäisestä ilma-aluksesta. |
| --- | --- |

d)

Sopimuspuolet ilmoittavat toimista siitä päivästä alkaen, jona pitkän aikavälin marginaali on toteutunut. Pankkien valtuuttamien sopimusten osalta (mukaan luettuna PEFCO) marginaalin toteutumispäivä on seuraavista aikaisin: i) sopimuspuolen lopullisen maksusitoumuksen tekeminen, ii) marginaalin asettaminen maksusitoumuksen tekemisen jälkeen, iii) luoton nosto ja iv) pitkän aikavälin marginaalin asettaminen noston jälkeen. Jos saman pankkivaltuutuksen mukaisesti tehdään useita saman marginaalin mukaisia nostoja, ilmoitus tehdään ainoastaan ensimmäisestä ilma-aluksesta. Pääomamarkkinoiden liikkeeseenlaskuilla rahoitettujen luottojen osalta marginaalin toteutumispäivä on pitkän aikavälin koron asettamispäivä, joka on tyypillisesti joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskun päivämäärä. Jos saman joukkovelkakirjan puitteissa tehdään useita saman marginaalin mukaisia nostoja, ilmoitus tehdään ainoastaan ensimmäisestä ilma-aluksesta.

| e) | Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron viitemarginaalia sovelletaan vaihtuvakorkoiseen toimeen, ja se vahvistetaan aikaisintaan lopullisen maksusitoumuksen tekopäivänä. |
| --- | --- |

e)

Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron viitemarginaalia sovelletaan vaihtuvakorkoiseen toimeen, ja se vahvistetaan aikaisintaan lopullisen maksusitoumuksen tekopäivänä.

| f) | Kiinteäkorkoisten toimien osalta toimeen sovellettava viitemarginaali määritetään vaihtamalla Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron viitemarginaali vastaavaksi marginaaliksi tämän lisäyksen 2 artiklassa määritettyyn sovellettavaan kiinteään korkoon nähden aikaisintaan lopullisen maksusitoumuksen tekopäivänä, ja se vahvistetaan aikaisintaan tuona päivänä. |
| --- | --- |

f)

Kiinteäkorkoisten toimien osalta toimeen sovellettava viitemarginaali määritetään vaihtamalla Yhdysvaltain dollarin kolmen kuukauden vaihtuvan viitekoron viitemarginaali vastaavaksi marginaaliksi tämän lisäyksen 2 artiklassa määritettyyn sovellettavaan kiinteään korkoon nähden aikaisintaan lopullisen maksusitoumuksen tekopäivänä, ja se vahvistetaan aikaisintaan tuona päivänä.

| g) | Sopimuspuolet seuraavat viitemarginaalia ja tarkastelevat siihen liittyviä menettelyjä minkä tahansa sopimuspuolen pyynnöstä. |
| --- | --- |

g)

Sopimuspuolet seuraavat viitemarginaalia ja tarkastelevat siihen liittyviä menettelyjä minkä tahansa sopimuspuolen pyynnöstä.

”Lisäys IV

Raportointilomake

a)   
  Perustiedot

| 1. | Ilmoituksen tekevä maa |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ilmoituksen päivämäärä |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ilmoituksen tekevä viranomainen tai virasto |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tunnistenumero |
| --- | --- |

4.

b)   
  Ostajan, luotonsaajan ja takaajan tiedot

| 5. | Ostajan nimi ja maa |
| --- | --- |

5.

| 6. | Luotonsaajan nimi ja maa |
| --- | --- |

6.

| 7. | Takaajan nimi ja maa |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ostajan, luotonsaajan ja takaajan asema, esimerkiksi valtio, yksityispankki tai muu yksityinen toimija |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ostajan, luotonsaajan ja takaajan riskiluokitus |
| --- | --- |

9.

c)   
  Rahoitusehdot

| 10. | Missä muodossa julkista tukea tarjotaan, esimerkiksi pelkkä takuukate tai julkinen rahoitustuki |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jos julkista rahoitustukea tarjotaan, myönnetäänkö se suorina luottoina, jälleenrahoituksena tai korkotukena? |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tuetun toimen kuvaus, myös valmistaja, ilma-aluksen malli ja numero. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Lopullisen maksusitoumuksen tekopäivämäärä |
| --- | --- |

13.

| 14. | Luoton valuutta |
| --- | --- |

14.

| 15. | Luoton määrä seuraavan taulukon mukaisesti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria): |
| --- | --- |

15.

| Ryhmä | Luoton määrä |
| --- | --- |
| I | 0–200 |
| II | 200–400 |
| III | 400–600 |
| IV | 600–900 |
| V | 900–1 200 |
| VI | 1 200 –1 500 |
| VII | 1 500 –2 000  (*1) |

Ryhmä

Luoton määrä

I

0–200

II

200–400

III

400–600

IV

600–900

V

900–1 200

VI

1 200 –1 500

VII

1 500 –2 000  (*1)

| 16. | Julkisen tuen osuus |
| --- | --- |

16.

| 17. | Takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

17.

| 18. | Takaisinmaksuprofiili ja tiheys – mukaan lukien soveltuvin osin painotettu keskimääräinen takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

18.

| 19. | Aika luoton alkamisajankohdasta pääoman ensimmäiseen takaisinmaksuerään |
| --- | --- |

19.

| 20. | Korot:






  — | sovellettu vähimmäiskorko |
| --- | --- | --- |

20.

—

sovellettu vähimmäiskorko

| — | sovellettu viitemarginaali |
| --- | --- |

—

sovellettu viitemarginaali

| 21. | Kokonaistakuumaksu, joka on laskutettu






  — | ennakkomaksuina (prosentteina luoton määrästä) tai |
| --- | --- | --- |

21.

—

ennakkomaksuina (prosentteina luoton määrästä) tai

| — | spreadeina (vuotuiset peruspisteet, jotka ylittävät sovelletun koron) |
| --- | --- |

—

spreadeina (vuotuiset peruspisteet, jotka ylittävät sovelletun koron)

| — | ilmoittakaa soveltuvin osin erikseen lisäyksessä II olevan 20 artiklan b kohdan mukaisesti sovelletusta 15 prosentin korotuksesta. |
| --- | --- |

—

ilmoittakaa soveltuvin osin erikseen lisäyksessä II olevan 20 artiklan b kohdan mukaisesti sovelletusta 15 prosentin korotuksesta.

| 22. | Suoran luoton tai rahoituksen osalta maksut, jotka on laskutettu






  — | järjestely- tai muodostamismaksuina |
| --- | --- | --- |

22.

—

järjestely- tai muodostamismaksuina

| — | sitoumusmaksuna ja takuumaksun hallinnointipalkkioina |
| --- | --- |

—

sitoumusmaksuna ja takuumaksun hallinnointipalkkioina

| — | hallinnointimaksuina |
| --- | --- |

—

hallinnointimaksuina

| 23. | Takuumaksukausi |
| --- | --- |

23.

| 24. | Takuukatteen osalta takuumaksun hallinnointipalkkiot |
| --- | --- |

24.

| 25. | Toimen muodostamista koskevat ehdot: riskin lieventämistekijät ja sovellettu takuumaksun korotus |
| --- | --- |

25.

| 26. | Ilmoittakaa soveltuvin osin Kapkaupungin yleissopimuksen vaikutus sovellettuun vähimmäistakuumaksuun. |
| --- | --- |

26.

”Lisäys V

Määritelmät

| Kokonaiskustannusten tasapaino | : | suoran luoton määrästä laskutettujen takuumaksujen, korkojen ja muiden maksujen nettonykyarvon osuus suoran luoton määrästä on sama kuin pelkkänä takuukatteena laskutettujen takuumaksujen, korkojen ja muiden maksujen summan nettonykyarvon osuus takuukatteen alaisesta luoton määrästä. |
| --- | --- | --- |
| Omaisuusvakuudellinen toimi | : | toimi täyttää lisäyksessä II olevan 19 artiklan a kohdassa asetetut edellytykset. |
| Ostaja/luotonsaaja | : | käsittää (muun muassa) kaupalliset yksiköt, kuten lentoyhtiöt ja vuokraajat, sekä valtion yksiköt (tai jos kyse on eri yksiköistä, toimen pääasiallisen takaisinmaksajan). |
| Ostajan toimittama kalusto | : | ostajan toimittama kalusto, joka on sisällytetty ilma-alukseen sen valmistamisen tai kunnostamisen yhteydessä taikka ennen toimitusta, mikä käy ilmi valmistajan kauppakirjasta. |
| Kapkaupungin yleissopimus | : | viittaa liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevaan Kapkaupungin yleissopimukseen ja lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevaan pöytäkirjaan. |
| Sitoumus | : | kaikenlaiset lausunnot, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea, mukaan luettuina ja rajoituksetta kelpoisuusilmoitukset ja markkinointikirjeet. |
| Yhteinen kanta | : | sopimuspuolten välinen sopimus julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Yhteinen kanta on ensisijainen tämän alakohtaisen sopimuksen asianmukaisiin määräyksiin nähden ainoastaan yhteisessä kannassa täsmennettyjen toimen tai olosuhteiden osalta. |
| Ehdollinen vakuutuskate | : | julkinen tuki, joka tarjoaa edunsaajalle vahingonkorvauksen tietyn odotusajan jälkeen siinä tapauksessa, että määriteltyjä riskejä koskevia maksuja ei ole suoritettu. Edunsaajalla ei ole odotusaikana oikeutta saada maksuja sopimuspuolelta. Ehdollisesta vakuutuskatteesta suoritettuihin maksuihin sovelletaan kyseisen asiakirja-aineiston ja toimen voimassaoloa ja poikkeuksia. |
| Muunnos | : | Merkittävä muutos ilma-aluksen tyyppisuunnitelmassa, kun se muunnetaan erityyppiseksi ilma-alukseksi (mukaan luettuna matkustajakoneen muuntaminen säiliölentokoneeksi, rahtikoneeksi, etsintä- ja pelastuskoneeksi, valvontalentokoneeksi tai liikelentokoneeksi), mistä edellytetään toimivaltaisen siviili-ilmailuviranomaisen antamaa todistusta. |
| Maariskin luokittelu | : | OECD:n internetsivulla julkaistun julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn sopimuspuolena olevien valtioiden voimassa oleva maariskiluokitus. |
| Luottolaitos | : | jokin kansainvälisesti tunnettu luottolaitos tai muu sopimuspuolten hyväksymä luottolaitos. |
| Moottorisarjat | : | joukko osia, joilla käyttöön otettavilla tekniikoilla parannetaan luotettavuutta, kestävyyttä ja/tai suorituskykyä. |
| Vientiluotto | : | vakuutus, takuu tai rahoitusjärjestely, jonka avulla vietävien tavaroiden ja/tai palvelujen ulkomainen ostaja voi lykätä maksua tietyllä ajanjaksolla. Vientiluotto voidaan antaa viejän tarjoaman toimitusluoton tai sellaisen ostajaluoton muodossa, jossa viejän pankki tai muu rahoituslaitos myöntää luoton ostajalle (tai sen pankille). |
| Lopullinen maksusitoumus | : | sitoumus, jossa sopimuspuoli sitoutuu täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla. |
| Sitova sopimus | : | sopimus, joka on tehty valmistajan ja ilma-aluksen tai moottoreiden toimituksen vastaanottavan henkilön välillä, joka toimii ostajan ominaisuudessa tai joka toimii sellaisessa myynti- ja takaisinvuokraussopimuksessa vuokralaisen ominaisuudessa, jossa vuokra-aika on vähintään viisi vuotta, ja jossa vahvistetaan velvoittava sitoumus (pois lukien sitoumukset, jotka koskevat tuolloin käyttämättä olevia vaihtoehtoja) ja jonka noudattamatta jättämisestä seuraa oikeudellinen tuottamusvastuu. |
| Asianomainen sopimuspuoli | : | sopimuspuoli, i) joka tarjoaa julkista tukea kokonaan tai osittain sen alueella valmistetuille koneen rungoille tai ilma-alusten moottoreille, ii) jolla on merkittävä kaupallinen intressi tai kokemusta kyseisestä ostajasta/luotonsaajasta tai iii) jolta valmistaja/viejä on pyytänyt julkista tukea kyseiselle ostajalle/luotonsaajalle. |
| Korkotuki | : | hallituksen tai hallituksen puolesta toimivan laitoksen ja pankin tai muun rahoituslaitoksen välinen järjestely, jonka kautta voidaan myöntää markkinakoron mukaiseen tai sitä korkeampaan kiinteään korkoon perustuvaa vientirahoitusta. |
| Merkittävät muutokset/kunnostaminen | : | matkustaja- tai rahtikoneen, muutos- tai ajantasaistamistoimet. |
| Nettohinta | : | valmistajan tai toimittajan laskuttaman tavaran tai palvelun hinta, jossa on otettu huomioon kaikki alennukset ja muut käteishyvitykset, josta on vähennetty kaikki siihen liittyvät ja siihen asianmukaisesti sovellettavat muut hyvitykset tai myönnytykset sellaisina kuin ne on vahvistettu kunkin ilma-aluksen ja moottorin valmistajan laatimassa sitovassa kuvauksessa – valmistajan kuvaus moottorista vaaditaan ainoastaan, kun sillä on merkitystä ostosopimuksen muodon perusteella – tai mahdollisesti palvelun tarjoaman laatimassa sitovassa kuvauksessa ja jota julkisen tuen tarjoajan nettohinnan vahvistamiseksi edellyttämä asiakirja-aineisto tukee. Nettohinta ei sisällä tuontimaksuja ja veroja (esim. arvonlisäveroa). |
| Uusi ilma-alus | : | ks. tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklan a kohta. |
| Omaisuusvakuudeton toimi | : | toimi ei täytä lisäyksessä II olevan 19 artiklan a kohdassa asetettuja edellytyksiä. |
| Muun kuin valtion toimi | : | toimi ei vastaa lisäyksessä II olevan 57 artiklan b kohdassa esitettyä kuvausta. |
| Takuumaksukausi | : | lisäyksessä II olevan 36 artiklan b kohdan mukaisesti ajanjakso, jona toimea varten tarjottua takuumaksua säilytetään. Ajanjakso päättyy viimeistään 18 kuukauden kuluttua lopullisen maksusitoumuksen tekemisestä. |
| Takuumaksun muuntomalli | : | sopimuspuolten sopima ja sopimuspuolten käyttöön annettu malli, jota käytetään tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti ennakkoon suoritettujen takuumaksujen muuntamiseksi spreadeiksi ja päinvastoin ja jossa sovellettava korko ja diskonttokorko on 4,6 prosenttia. Sopimuspuolet tarkastelevat tätä korkoa säännöllisesti. |
| Ennakkoilmoitus | : | ilmoitus, joka on tehty lisäyksen IV raportointilomakkeen avulla vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä. |
| Pelkkä takuuturva | : | hallituksen myöntämä tai sen puolesta myönnettävä julkinen tuki, jota tarjotaan ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja joka ei siten saa julkista rahoitustukea. |
| Takaisinmaksuaika | : | ajanjakso, joka alkaa luoton alkamisajankohtana ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä. |
| Valtion toimi | : | toimi, joka vastaa lisäyksessä II olevan 56 artiklan b kohdassa esitettyä kuvausta. |
| Luoton alkamisajankohta | : | ilma-aluksen, myös helikopterien, varamoottorien ja varaosien, myynnissä viimeistään se päivämäärä, jona ostaja saa tavarat fyysisesti haltuunsa, tai tämän päivämäärän painotettu keskiarvo. Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. |
| Swap-korko | : | kiinteä korko, joka vastaa kaksi vuorokautta ennen lainan nostopäivää jonkin riippumattoman markkinaindeksien julkaisijan, kuten Teleraten, Bloombergin, Reutersin tai vastaavan, kello 11.00 New Yorkin aikaa julkaisemaa puolivuotista korkoa, joka koskee kiinteäkorkoisen luoton (tarjoajapuoli) vaihtuvaa swap-korkoa. |
| Painotettu keskimääräinen takaisinmaksuaika | : | aika, jonka kuluessa puolet luottopääomasta maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta kuhunkin pääomalyhennykseen kuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetulla pääomaosuudella. |

Kokonaiskustannusten tasapaino

:

suoran luoton määrästä laskutettujen takuumaksujen, korkojen ja muiden maksujen nettonykyarvon osuus suoran luoton määrästä on sama kuin pelkkänä takuukatteena laskutettujen takuumaksujen, korkojen ja muiden maksujen summan nettonykyarvon osuus takuukatteen alaisesta luoton määrästä.

Omaisuusvakuudellinen toimi

:

toimi täyttää lisäyksessä II olevan 19 artiklan a kohdassa asetetut edellytykset.

Ostaja/luotonsaaja

:

käsittää (muun muassa) kaupalliset yksiköt, kuten lentoyhtiöt ja vuokraajat, sekä valtion yksiköt (tai jos kyse on eri yksiköistä, toimen pääasiallisen takaisinmaksajan).

Ostajan toimittama kalusto

:

ostajan toimittama kalusto, joka on sisällytetty ilma-alukseen sen valmistamisen tai kunnostamisen yhteydessä taikka ennen toimitusta, mikä käy ilmi valmistajan kauppakirjasta.

Kapkaupungin yleissopimus

:

viittaa liikkuvaan kalustoon kohdistuvia kansainvälisiä vakuusoikeuksia koskevaan Kapkaupungin yleissopimukseen ja lentokalustoon liittyviä erityiskysymyksiä koskevaan pöytäkirjaan.

Sitoumus

:

kaikenlaiset lausunnot, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea, mukaan luettuina ja rajoituksetta kelpoisuusilmoitukset ja markkinointikirjeet.

Yhteinen kanta

:

sopimuspuolten välinen sopimus julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Yhteinen kanta on ensisijainen tämän alakohtaisen sopimuksen asianmukaisiin määräyksiin nähden ainoastaan yhteisessä kannassa täsmennettyjen toimen tai olosuhteiden osalta.

Ehdollinen vakuutuskate

:

julkinen tuki, joka tarjoaa edunsaajalle vahingonkorvauksen tietyn odotusajan jälkeen siinä tapauksessa, että määriteltyjä riskejä koskevia maksuja ei ole suoritettu. Edunsaajalla ei ole odotusaikana oikeutta saada maksuja sopimuspuolelta. Ehdollisesta vakuutuskatteesta suoritettuihin maksuihin sovelletaan kyseisen asiakirja-aineiston ja toimen voimassaoloa ja poikkeuksia.

Muunnos

:

Merkittävä muutos ilma-aluksen tyyppisuunnitelmassa, kun se muunnetaan erityyppiseksi ilma-alukseksi (mukaan luettuna matkustajakoneen muuntaminen säiliölentokoneeksi, rahtikoneeksi, etsintä- ja pelastuskoneeksi, valvontalentokoneeksi tai liikelentokoneeksi), mistä edellytetään toimivaltaisen siviili-ilmailuviranomaisen antamaa todistusta.

Maariskin luokittelu

:

OECD:n internetsivulla julkaistun julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn sopimuspuolena olevien valtioiden voimassa oleva maariskiluokitus.

Luottolaitos

:

jokin kansainvälisesti tunnettu luottolaitos tai muu sopimuspuolten hyväksymä luottolaitos.

Moottorisarjat

:

joukko osia, joilla käyttöön otettavilla tekniikoilla parannetaan luotettavuutta, kestävyyttä ja/tai suorituskykyä.

Vientiluotto

:

vakuutus, takuu tai rahoitusjärjestely, jonka avulla vietävien tavaroiden ja/tai palvelujen ulkomainen ostaja voi lykätä maksua tietyllä ajanjaksolla. Vientiluotto voidaan antaa viejän tarjoaman toimitusluoton tai sellaisen ostajaluoton muodossa, jossa viejän pankki tai muu rahoituslaitos myöntää luoton ostajalle (tai sen pankille).

Lopullinen maksusitoumus

:

sitoumus, jossa sopimuspuoli sitoutuu täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla.

Sitova sopimus

:

sopimus, joka on tehty valmistajan ja ilma-aluksen tai moottoreiden toimituksen vastaanottavan henkilön välillä, joka toimii ostajan ominaisuudessa tai joka toimii sellaisessa myynti- ja takaisinvuokraussopimuksessa vuokralaisen ominaisuudessa, jossa vuokra-aika on vähintään viisi vuotta, ja jossa vahvistetaan velvoittava sitoumus (pois lukien sitoumukset, jotka koskevat tuolloin käyttämättä olevia vaihtoehtoja) ja jonka noudattamatta jättämisestä seuraa oikeudellinen tuottamusvastuu.

Asianomainen sopimuspuoli

:

sopimuspuoli, i) joka tarjoaa julkista tukea kokonaan tai osittain sen alueella valmistetuille koneen rungoille tai ilma-alusten moottoreille, ii) jolla on merkittävä kaupallinen intressi tai kokemusta kyseisestä ostajasta/luotonsaajasta tai iii) jolta valmistaja/viejä on pyytänyt julkista tukea kyseiselle ostajalle/luotonsaajalle.

Korkotuki

:

hallituksen tai hallituksen puolesta toimivan laitoksen ja pankin tai muun rahoituslaitoksen välinen järjestely, jonka kautta voidaan myöntää markkinakoron mukaiseen tai sitä korkeampaan kiinteään korkoon perustuvaa vientirahoitusta.

Merkittävät muutokset/kunnostaminen

:

matkustaja- tai rahtikoneen, muutos- tai ajantasaistamistoimet.

Nettohinta

:

valmistajan tai toimittajan laskuttaman tavaran tai palvelun hinta, jossa on otettu huomioon kaikki alennukset ja muut käteishyvitykset, josta on vähennetty kaikki siihen liittyvät ja siihen asianmukaisesti sovellettavat muut hyvitykset tai myönnytykset sellaisina kuin ne on vahvistettu kunkin ilma-aluksen ja moottorin valmistajan laatimassa sitovassa kuvauksessa – valmistajan kuvaus moottorista vaaditaan ainoastaan, kun sillä on merkitystä ostosopimuksen muodon perusteella – tai mahdollisesti palvelun tarjoaman laatimassa sitovassa kuvauksessa ja jota julkisen tuen tarjoajan nettohinnan vahvistamiseksi edellyttämä asiakirja-aineisto tukee. Nettohinta ei sisällä tuontimaksuja ja veroja (esim. arvonlisäveroa).

Uusi ilma-alus

:

ks. tämän alakohtaisen sopimuksen 8 artiklan a kohta.

Omaisuusvakuudeton toimi

:

toimi ei täytä lisäyksessä II olevan 19 artiklan a kohdassa asetettuja edellytyksiä.

Muun kuin valtion toimi

:

toimi ei vastaa lisäyksessä II olevan 57 artiklan b kohdassa esitettyä kuvausta.

Takuumaksukausi

:

lisäyksessä II olevan 36 artiklan b kohdan mukaisesti ajanjakso, jona toimea varten tarjottua takuumaksua säilytetään. Ajanjakso päättyy viimeistään 18 kuukauden kuluttua lopullisen maksusitoumuksen tekemisestä.

Takuumaksun muuntomalli

:

sopimuspuolten sopima ja sopimuspuolten käyttöön annettu malli, jota käytetään tämän alakohtaisen sopimuksen mukaisesti ennakkoon suoritettujen takuumaksujen muuntamiseksi spreadeiksi ja päinvastoin ja jossa sovellettava korko ja diskonttokorko on 4,6 prosenttia. Sopimuspuolet tarkastelevat tätä korkoa säännöllisesti.

Ennakkoilmoitus

:

ilmoitus, joka on tehty lisäyksen IV raportointilomakkeen avulla vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä.

Pelkkä takuuturva

:

hallituksen myöntämä tai sen puolesta myönnettävä julkinen tuki, jota tarjotaan ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja joka ei siten saa julkista rahoitustukea.

Takaisinmaksuaika

:

ajanjakso, joka alkaa luoton alkamisajankohtana ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä.

Valtion toimi

:

toimi, joka vastaa lisäyksessä II olevan 56 artiklan b kohdassa esitettyä kuvausta.

Luoton alkamisajankohta

:

ilma-aluksen, myös helikopterien, varamoottorien ja varaosien, myynnissä viimeistään se päivämäärä, jona ostaja saa tavarat fyysisesti haltuunsa, tai tämän päivämäärän painotettu keskiarvo. Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun.

Swap-korko

:

kiinteä korko, joka vastaa kaksi vuorokautta ennen lainan nostopäivää jonkin riippumattoman markkinaindeksien julkaisijan, kuten Teleraten, Bloombergin, Reutersin tai vastaavan, kello 11.00 New Yorkin aikaa julkaisemaa puolivuotista korkoa, joka koskee kiinteäkorkoisen luoton (tarjoajapuoli) vaihtuvaa swap-korkoa.

Painotettu keskimääräinen takaisinmaksuaika

:

aika, jonka kuluessa puolet luottopääomasta maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta kuhunkin pääomalyhennykseen kuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetulla pääomaosuudella.

”LIITE IV

ALAKOHTAINEN SOPIMUS UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ, ILMASTONMUUTOKSEN TORJUNTAA JA SIIHEN SOPEUTUMISTA SEKÄ VESIHANKKEITA KOSKEVISTA VIENTILUOTOISTA

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa on tarkoitus vahvistaa asianmukaiset rahoitusehdot tiettyjen alojen hankkeille, joiden on – muun muassa kansainvälisten aloitteiden yhteydessä – katsottu vaikuttavan merkittävästi ilmastonmuutoksen torjuntaan ja jotka liittyvät esimerkiksi uusiutuviin energialähteisiin, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja energiatehokkuuden parantamiseen, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen sekä vesihankkeisiin. Tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet sopivat, että järjestelyä täydentävän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehdot pannaan täytäntöön johdonmukaisesti järjestelyn tavoitteiden kanssa.

I LUKU

Alakohtaisen sopimuksen soveltamisala

1.   LISÄYKSEN I MUKAISTEN UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVIEN HANKKEIDEN SOVELTAMISALA

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä I luetteloituja seuraavien alojen sopimuksia:






  1) | kokonaisten uusiutuvia energialähteitä käyttävien voimalaitosten tai niiden osien vienti, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, |
| --- | --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä I luetteloituja seuraavien alojen sopimuksia:

1)

kokonaisten uusiutuvia energialähteitä käyttävien voimalaitosten tai niiden osien vienti, mukaan luettuina kaikki näiden voimalaitosten rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen,

| 2) | nykyisten uusiutuvia energialähteitä käyttävien voimalaitosten nykyaikaistaminen tapauksissa, joissa voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja. |
| --- | --- |

2)

nykyisten uusiutuvia energialähteitä käyttävien voimalaitosten nykyaikaistaminen tapauksissa, joissa voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja.

| b) | Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta sellaisiin voimalaitoksen rajojen ulkopuolisiin tavaroihin ja palveluihin, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti välittömästi voimalaitokseen liittymättömään vesihuoltoon liittyviä kustannuksia, maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin ja kytkentäkenttiin liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista ja rakennusluvista), mutta






  1) | tapauksissa, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, ja sopimus tehdään kyseisen voimalaitoksen alkuperäisestä kytkentäkentästä, alkuperäisen kytkentäkentän ehdot eivät voi olla paremmat kuin uusiutuvia energialähteitä käyttävän voimalaitoksen ehdot, ja |
| --- | --- | --- |

b)

Tätä alakohtaista sopimusta ei sovelleta sellaisiin voimalaitoksen rajojen ulkopuolisiin tavaroihin ja palveluihin, joista ostaja on yleensä vastuussa ja joihin liittyy erityisesti välittömästi voimalaitokseen liittymättömään vesihuoltoon liittyviä kustannuksia, maanmuokkaukseen, teiden rakentamiseen, työmaa-asuntoloihin, voimalinjoihin ja kytkentäkenttiin liittyviä kustannuksia sekä kustannuksia, jotka johtuvat ostajan maan virallisista hyväksymismenettelyistä (kuten työmaaluvista ja rakennusluvista), mutta

1)

tapauksissa, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja, ja sopimus tehdään kyseisen voimalaitoksen alkuperäisestä kytkentäkentästä, alkuperäisen kytkentäkentän ehdot eivät voi olla paremmat kuin uusiutuvia energialähteitä käyttävän voimalaitoksen ehdot, ja

| 2) | uusiutuvia energianlähteitä käyttävän voimalaitoksen ulkopuolella sijaitsevia ala-asemia, muuntajia ja jännitteeltään vähintään 60 kV:n voimalinjoja koskevat ehdot eivät voi olla edullisemmat kuin uusiutuvia energialähteitä käyttävän voimalaitoksen ehdot. |
| --- | --- |

2)

uusiutuvia energianlähteitä käyttävän voimalaitoksen ulkopuolella sijaitsevia ala-asemia, muuntajia ja jännitteeltään vähintään 60 kV:n voimalinjoja koskevat ehdot eivät voi olla edullisemmat kuin uusiutuvia energialähteitä käyttävän voimalaitoksen ehdot.

2.   LISÄYKSEN II MUKAISTEN ILMASTONMUUTOKSEN TORJUNTAA KOSKEVIEN HANKKEIDEN SOVELTAMISALA

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II luetteloitujen alojen sopimuksia. Alojen luetteloa ja soveltuvin osin hankkeen soveltuvuuden arvioinnissa käytettäviä tekniikasta riippumattomia tehokkuusperusteita voidaan muuttaa tämän alakohtaisen sopimuksen 10 artiklaan sisältyvien uudelleentarkastelua koskevien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II luetteloitujen alojen sopimuksia. Alojen luetteloa ja soveltuvin osin hankkeen soveltuvuuden arvioinnissa käytettäviä tekniikasta riippumattomia tehokkuusperusteita voidaan muuttaa tämän alakohtaisen sopimuksen 10 artiklaan sisältyvien uudelleentarkastelua koskevien määräysten mukaisesti.

| b) | Tällaisten sopimusten on koskettava kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä, mukaan luettuina kaikki yksilöitävän hankkeen rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, edellyttäen että






  1) | hankkeessa saavutetaan hiilipäästöjen tai hiilidioksidiekvivalenttien vähäinen tai nollataso ja/tai hyvä energiatehokkuus; |
| --- | --- | --- |

b)

Tällaisten sopimusten on koskettava kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä, mukaan luettuina kaikki yksilöitävän hankkeen rakentamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, edellyttäen että

1)

hankkeessa saavutetaan hiilipäästöjen tai hiilidioksidiekvivalenttien vähäinen tai nollataso ja/tai hyvä energiatehokkuus;

| 2) | hanke täyttää suunnitelmansa mukaisesti vähintään lisäyksessä II asetetut tehokkuusvaatimukset; ja |
| --- | --- |

2)

hanke täyttää suunnitelmansa mukaisesti vähintään lisäyksessä II asetetut tehokkuusvaatimukset; ja

| 3) | tarjottuja ehtoja voidaan muuttaa ainoastaan hankkeen kohtaamien erityisten rahoitusvaikeuksien perusteella, ja näiden ehtojen on perustuttava kunkin hankkeen yksilöllisiin rahoitustarpeisiin ja markkinoiden erityisedellytyksiin. |
| --- | --- |

3)

tarjottuja ehtoja voidaan muuttaa ainoastaan hankkeen kohtaamien erityisten rahoitusvaikeuksien perusteella, ja näiden ehtojen on perustuttava kunkin hankkeen yksilöllisiin rahoitustarpeisiin ja markkinoiden erityisedellytyksiin.

3.   LISÄYKSEN III MUKAISTEN ILMASTONMUUTOKSEEN SOPEUTUMISTA KOSKEVIEN HANKKEIDEN SOVELTAMISALA

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat sopimuksia hankkeista, jotka täyttävät tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä III vahvistetut perusteet. |
| --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat sopimuksia hankkeista, jotka täyttävät tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä III vahvistetut perusteet.

| b) | Tällaisten sopimusten on koskettava kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä, mukaan luettuina kaikki yksilöitävän hankkeen toteuttamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, edellyttäen että






  1) | lisäyksessä III asetetut edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- | --- |

b)

Tällaisten sopimusten on koskettava kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä, mukaan luettuina kaikki yksilöitävän hankkeen toteuttamisen ja käyttöönoton suoranaisesti edellyttämät osat, kalusto, materiaalit ja palvelut, myös henkilöstön kouluttaminen, edellyttäen että

1)

lisäyksessä III asetetut edellytykset täyttyvät;

| 2) | tarjottuja ehtoja voidaan muuttaa ainoastaan hankkeen kohtaamien erityisten rahoitusvaikeuksien perusteella, ja näiden ehtojen on perustuttava kunkin hankkeen yksilöllisiin rahoitustarpeisiin ja markkinoiden erityisedellytyksiin. |
| --- | --- |

2)

tarjottuja ehtoja voidaan muuttaa ainoastaan hankkeen kohtaamien erityisten rahoitusvaikeuksien perusteella, ja näiden ehtojen on perustuttava kunkin hankkeen yksilöllisiin rahoitustarpeisiin ja markkinoiden erityisedellytyksiin.

| c) | Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan nykyisten hankkeiden nykyaikaistamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvien näkökohtien ottamiseksi huomioon tapauksissa, joissa hankkeen elinkaaren odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja. |
| --- | --- |

c)

Tätä alakohtaista sopimusta sovelletaan nykyisten hankkeiden nykyaikaistamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvien näkökohtien ottamiseksi huomioon tapauksissa, joissa hankkeen elinkaaren odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn ehtoja.

4.   VESIHANKKEIDEN SOVELTAMISALA

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat käyttöveden jakeluun ja jätevedenkäsittelyyn liittyvien seuraavien kokonaisten hankkeiden tai niiden osien vientiä:

| a) | kunnille, myös kotitalouksille ja pienyrityksille, toimitettavan juomaveden jakeluinfrastruktuuri, ts. veden puhdistaminen juomavedeksi sekä jakeluverkosto (myös vuotojen valvonta); |
| --- | --- |

a)

kunnille, myös kotitalouksille ja pienyrityksille, toimitettavan juomaveden jakeluinfrastruktuuri, ts. veden puhdistaminen juomavedeksi sekä jakeluverkosto (myös vuotojen valvonta);

| b) | jäteveden keruu ja käsittelylaitokset, ts. kotitalouksien ja teollisuuden jäteveden keruu ja käsittely mukaan luettuina prosessit, jotka on tarkoitettu veden uudelleen käyttämiseen tai kierrättämiseen, sekä tällaiseen toimintaan suoraan liittyvä lietteenkäsittely; |
| --- | --- |

b)

jäteveden keruu ja käsittelylaitokset, ts. kotitalouksien ja teollisuuden jäteveden keruu ja käsittely mukaan luettuina prosessit, jotka on tarkoitettu veden uudelleen käyttämiseen tai kierrättämiseen, sekä tällaiseen toimintaan suoraan liittyvä lietteenkäsittely;

| c) | tällaisten laitosten nykyaikaistaminen tapauksissa, joissa voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn määräyksiä. |
| --- | --- |

c)

tällaisten laitosten nykyaikaistaminen tapauksissa, joissa voimalaitoksen käyttöiän odotetaan pitenevän vähintään myönnettävän takaisinmaksuajan verran. Jos tämä ehto ei täyty, sovelletaan järjestelyn määräyksiä.

II LUKU

Vientiluottoja koskevat määräykset

5.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT

| a) | Julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka liittyvät lisäyksessä I luetelluilla aloilla tehtyihin sopimuksiin ja tämän alakohtaisen sopimuksen 4 artiklassa määriteltyihin vesihankkeisiin, enimmäistakaisinmaksuaika on 18 vuotta. |
| --- | --- |

a)

Julkisesti tuettujen vientiluottojen, jotka liittyvät lisäyksessä I luetelluilla aloilla tehtyihin sopimuksiin ja tämän alakohtaisen sopimuksen 4 artiklassa määriteltyihin vesihankkeisiin, enimmäistakaisinmaksuaika on 18 vuotta.

| b) | Lisäyksessä II lueteltujen hankeluokkien julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika on






  1) | A-luokan hankkeiden sopimuksissa 18 vuotta. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisäyksessä II lueteltujen hankeluokkien julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika on

1)

A-luokan hankkeiden sopimuksissa 18 vuotta.

| 2) | B- ja C-luokan hankkeiden sopimuksissa 15 vuotta. |
| --- | --- |

2)

B- ja C-luokan hankkeiden sopimuksissa 15 vuotta.

| c) | Lisäyksessä II lueteltujen hankeluokkien julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on alle 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika määräytyy seuraavasti:






  1) | Järjestelyn 11 artiklan perusteella luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta, mutta osallistujat voivat sopia takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdeksaan ja puoleen vuoteen noudattamalla tämän alakohtaisen sopimuksen 7 artiklassa tarkoitettuja ennakkoilmoitusmenettelyjä. |
| --- | --- | --- |

c)

Lisäyksessä II lueteltujen hankeluokkien julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on alle 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika määräytyy seuraavasti:

1)

Järjestelyn 11 artiklan perusteella luokkaan I kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on viisi vuotta, mutta osallistujat voivat sopia takaisinmaksuajan pidentämisestä kahdeksaan ja puoleen vuoteen noudattamalla tämän alakohtaisen sopimuksen 7 artiklassa tarkoitettuja ennakkoilmoitusmenettelyjä.

| 2) | Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta. |
| --- | --- |

2)

Luokkaan II kuuluvien maiden osalta enimmäistakaisinmaksuaika on 10 vuotta.

| 3) | Sen estämättä, mitä edellä 1 ja 2 alakohdassa määrätään, järjestelyn 14 artiklassa tarkoitetun muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta. |
| --- | --- |

3)

Sen estämättä, mitä edellä 1 ja 2 alakohdassa määrätään, järjestelyn 14 artiklassa tarkoitetun muun kuin ydinvoimalaitoksen enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta.

| d) | Lisäyksen III mukaisesti tuettujen hankkeiden julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika on 15 vuotta. |
| --- | --- |

d)

Lisäyksen III mukaisesti tuettujen hankkeiden julkisesti tuettujen vientiluottojen, joihin liittyvien sopimusten arvo on vähintään 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, enimmäistakaisinmaksuaika on 15 vuotta.

6.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

| a) | Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1 ja 2 kohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa.






  1) | Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä. |
| --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1 ja 2 kohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa.

1)

Pääoma maksetaan takaisin samansuuruisina erinä.

| 2) | Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä. |
| --- | --- |

2)

Samanaikaisesti tapahtuva pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä.

| b) | Pääomaa lyhennetään ja korkoa maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

b)

Pääomaa lyhennetään ja korkoa maksetaan vähintään joka kuudes kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| c) | Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa julkista tukea voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan takaisinmaksuprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:






  1) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- | --- |

c)

Poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa julkista tukea voidaan myöntää muillakin kuin edellä a ja b kohdassa vahvistetuilla ehdoilla. Tällaisen tuen on perustuttava siihen, ettei se ajankohta, jolloin velallinen saa varat käyttöönsä, ole tasapainossa puolivuosittaiseen tasaeräiseen takaisinmaksuaikatauluun perustuvan takaisinmaksuprofiilin kanssa, ja sen yhteydessä on noudatettava seuraavia perusteita:

1)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| 2) | Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Pääomaa on maksettava takaisin vähintään joka kahdestoista kuukausi. Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| 3) | Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

3)

Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| 4) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää 60:tä prosenttia käytettävissä olevasta enimmäistakaisinmaksuajasta. |
| --- | --- |

4)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika ei saa ylittää 60:tä prosenttia käytettävissä olevasta enimmäistakaisinmaksuajasta.

| d) | Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa. |
| --- | --- |

d)

Luoton alkamisajankohdan jälkeen erääntyvää korkoa ei saa pääomittaa.

III LUKU

Menettelyt

7.   ENNAKKOILMOITUS

| a) | Sopimuspuoli, joka aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti, tekee ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä seuraavien mukaisesti:






  1) | järjestelyn 46 artikla, jos tukea on pidennetty tämän alakohtaisen sopimuksen 1, 2 tai 4 artiklan nojalla; |
| --- | --- | --- |

a)

Sopimuspuoli, joka aikoo myöntää tukea tämän alakohtaisen sopimuksen määräysten mukaisesti, tekee ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä seuraavien mukaisesti:

1)

järjestelyn 46 artikla, jos tukea on pidennetty tämän alakohtaisen sopimuksen 1, 2 tai 4 artiklan nojalla;

| 2) | järjestelyn 45 artikla, jos tukea on pidennetty tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

2)

järjestelyn 45 artikla, jos tukea on pidennetty tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklan nojalla.

| b) | Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II lueteltuihin hankeluokkiin kuuluvissa hankkeissa tällaisiin ilmoituksiin on liitettävä laajempi hankekuvaus, jossa selvitetään, miten hanke täyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdassa asetetut tuen ehdot. |
| --- | --- |

b)

Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II lueteltuihin hankeluokkiin kuuluvissa hankkeissa tällaisiin ilmoituksiin on liitettävä laajempi hankekuvaus, jossa selvitetään, miten hanke täyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdassa asetetut tuen ehdot.

| c) | Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksen III mukaisesti tuettujen hankkeiden osalta tällaiseen ilmoitukseen on sisällytettävä






  1) | laajempi hankekuvaus, jossa selvitetään, miten hanke täyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklan b kohdassa asetetut tuen ehdot, ja |
| --- | --- | --- |

c)

Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksen III mukaisesti tuettujen hankkeiden osalta tällaiseen ilmoitukseen on sisällytettävä

1)

laajempi hankekuvaus, jossa selvitetään, miten hanke täyttää tämän alakohtaisen sopimuksen 3 artiklan b kohdassa asetetut tuen ehdot, ja

| 2) | pääsy lisäyksen III mukaisesti edellytetyn, riippumattoman kolmannen osapuolen suorittaman tarkastuksen tuloksiin. |
| --- | --- |

2)

pääsy lisäyksen III mukaisesti edellytetyn, riippumattoman kolmannen osapuolen suorittaman tarkastuksen tuloksiin.

| d) | Sen estämättä, mitä edellä a kohdan 1 alakohdassa määrätään, jos tuen, jota ilmoituksen tekevä sopimuspuoli aikoo myöntää, takaisinmaksuaika on yli 15 vuotta ja/tai se myönnetään tämän alakohtaisen sopimuksen 6 artiklan c kohdan mukaisesti, sopimuspuolen on järjestelyn 45 artiklan mukaisesti tehtävä ennakkoilmoitus vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä. |
| --- | --- |

d)

Sen estämättä, mitä edellä a kohdan 1 alakohdassa määrätään, jos tuen, jota ilmoituksen tekevä sopimuspuoli aikoo myöntää, takaisinmaksuaika on yli 15 vuotta ja/tai se myönnetään tämän alakohtaisen sopimuksen 6 artiklan c kohdan mukaisesti, sopimuspuolen on järjestelyn 45 artiklan mukaisesti tehtävä ennakkoilmoitus vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä.

| e) | Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolen on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään. |
| --- | --- |

e)

Saatujen kokemusten tarkastelemiseksi sopimuspuolen on keskustelujen jälkeen ilmoitettava kaikille muille sopimuspuolille lopullisesta päätöksestään.

IV LUKU

Seuranta ja tarkastelu

8.   TULEVAT TOIMET

Sopimuspuolet sopivat tarkastelevansa seuraavia seikkoja:

| a) | aikakorjatut riskimaksut |
| --- | --- |

a)

aikakorjatut riskimaksut

| b) | vähäpäästöisiä tai energiatehokkaita fossiilisia polttoaineita käyttäviä voimalaitoksia koskevat edellytykset, mukaan lukien valmius ottaa talteen, hyödyntää ja varastoida hiilidioksidia |
| --- | --- |

b)

vähäpäästöisiä tai energiatehokkaita fossiilisia polttoaineita käyttäviä voimalaitoksia koskevat edellytykset, mukaan lukien valmius ottaa talteen, hyödyntää ja varastoida hiilidioksidia

| c) | rakennukset, joiden nettoenergiankulutus on nolla |
| --- | --- |

c)

rakennukset, joiden nettoenergiankulutus on nolla

| d) | polttokennohankkeet. |
| --- | --- |

d)

polttokennohankkeet.

9.   SEURANTA JA TARKASTELU

| a) | Sihteeristö raportoi vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö raportoi vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamisesta.

| b) | Sopimuspuolet tarkastelevat säännöllisesti ja viimeistään vuoden 2020 loppuun mennessä tämän alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaa ja muita määräyksiä. |
| --- | --- |

b)

Sopimuspuolet tarkastelevat säännöllisesti ja viimeistään vuoden 2020 loppuun mennessä tämän alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaa ja muita määräyksiä.

| c) | Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäystä II tarkastellaan säännöllisesti, myös sopimuspuolen pyynnöstä, ja tässä yhteydessä arvioidaan, onko siihen lisättävä tai siitä poistettava jokin hankeluokka ja/tai hanketyyppi tai onko joitakin sen kynnysarvoja muutettava. Uusia hankeluokkia ja/tai hanketyyppejä koskevien ehdotusten tueksi on esitettävä tiedot siitä, miten kyseisten luokkien/tyyppien hankkeet täyttäisivät 2 artiklan b kohdan ehdot ja miten niiden yhteydessä noudatettaisiin tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksen IV mukaisia menettelyjä. |
| --- | --- |

c)

Tämän alakohtaisen sopimuksen lisäystä II tarkastellaan säännöllisesti, myös sopimuspuolen pyynnöstä, ja tässä yhteydessä arvioidaan, onko siihen lisättävä tai siitä poistettava jokin hankeluokka ja/tai hanketyyppi tai onko joitakin sen kynnysarvoja muutettava. Uusia hankeluokkia ja/tai hanketyyppejä koskevien ehdotusten tueksi on esitettävä tiedot siitä, miten kyseisten luokkien/tyyppien hankkeet täyttäisivät 2 artiklan b kohdan ehdot ja miten niiden yhteydessä noudatettaisiin tämän alakohtaisen sopimuksen lisäyksen IV mukaisia menettelyjä.

| d) | Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäystä III vuoden 2020 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä kansainvälisiä aloitteita, markkinaolosuhteita ja ilmoitusprosessista saatuja kokemuksia sen määrittämiseksi, olisiko määritelmiä, hankkeen perusteita ja ehtoja jatkettava ja/tai muutettava. |
| --- | --- |

d)

Sopimuspuolet tarkastelevat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäystä III vuoden 2020 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä kansainvälisiä aloitteita, markkinaolosuhteita ja ilmoitusprosessista saatuja kokemuksia sen määrittämiseksi, olisiko määritelmiä, hankkeen perusteita ja ehtoja jatkettava ja/tai muutettava.

| e) | Lisäykseen III liittyviä ehtoja ei sovelleta 31. joulukuuta 2027 jälkeen, elleivät sopimuspuolet toisin sovi. |
| --- | --- |

e)

Lisäykseen III liittyviä ehtoja ei sovelleta 31. joulukuuta 2027 jälkeen, elleivät sopimuspuolet toisin sovi.

”Lisäys I

Uusiutuviin energianlähteisiin liittyvät alat

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistettuja rahoitusehtoja voidaan soveltaa seuraavien uusiutuvien energialähteiden aloilla, kunhan toimien vaikutuksia käsitellään yhteisestä lähestymistavasta ympäristöön ja valtion tukemiin vientiluottoihin vuonna 2012 annetun OECD:n neuvoston suosituksen (33) mukaisesti (suositus sellaisena kuin se on OECD:n vientiluottoja ja luottotakuita käsittelevän työryhmän (ECG) muuttamana ja OECD:n neuvoston hyväksymänä):

| a) | tuulienergia (34) |
| --- | --- |

a)

tuulienergia (34)

| b) | maalämpö |
| --- | --- |

b)

maalämpö

| c) | vuorovesivoima |
| --- | --- |

c)

vuorovesivoima

| d) | aaltoenergia |
| --- | --- |

d)

aaltoenergia

| e) | osmoosienergia |
| --- | --- |

e)

osmoosienergia

| f) | aurinkosähkö |
| --- | --- |

f)

aurinkosähkö

| g) | aurinkolämpö |
| --- | --- |

g)

aurinkolämpö

| h) | meren lämpöenergia |
| --- | --- |

h)

meren lämpöenergia

| i) | bioenergia: kaikki uusiutuva kaatopaikkakaasu, jätevedenkäsittelylaitosten kaasu, biokaasuenergia tai biomassavoimalaitoksista saatava polttoaine. ’Biomassalla’ tarkoitetaan maataloudesta (kasvi- ja eläinaineet mukaan luettuina), metsätaloudesta ja niihin liittyvästä teollisuudesta peräisin olevien tuotteiden, jätteiden ja jätetuotteiden biohajoavaa osaa sekä teollisuus- ja yhdyskuntajätteiden biohajoavaa osaa. |
| --- | --- |

i)

bioenergia: kaikki uusiutuva kaatopaikkakaasu, jätevedenkäsittelylaitosten kaasu, biokaasuenergia tai biomassavoimalaitoksista saatava polttoaine. ’Biomassalla’ tarkoitetaan maataloudesta (kasvi- ja eläinaineet mukaan luettuina), metsätaloudesta ja niihin liittyvästä teollisuudesta peräisin olevien tuotteiden, jätteiden ja jätetuotteiden biohajoavaa osaa sekä teollisuus- ja yhdyskuntajätteiden biohajoavaa osaa.

| j) | vesivoima |
| --- | --- |

j)

vesivoima

| k) | uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden energiatehokkuus. |
| --- | --- |

k)

uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden energiatehokkuus.

”Lisäys II

Ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevat alat

| HANKELUOKKA | MÄÄRITELMÄ | PERUSTELUT | SOVELLETUT VAATIMUKSET | TAKAISINMAKSUAJAT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hankeluokka A: Hiilidioksidin talteenotto, hyödyntäminen ja varastointi (CCUS) |
| TYYPPI 1: Fossiilisia polttoaineita käyttävät voimalaitokset, joissa hiilidioksidi otetaan talteen, hyödynnetään ja varastoidaan | Prosessi, jossa CO2 erotetaan fossiilisia polttoaineita käyttävien tuotantolähteiden päästöistä ja kuljetetaan varastointipaikkaan, jonne se varastoidaan geologisesti ja ympäristön kannalta turvallisella ja pysyvällä tavalla, tai käytetään syöttö- tai raaka-aineena tuotteiden tai palvelujen tuottamista varten. | Alhaisten hiilipäästöjen saavuttaminen fossiilista polttoainetta käyttävässä energiantuotannossa. | Hiili-intensiteetti: enintään 350 tonnia ilmakehään kulkeutuvaa hiilidioksidia GWh:ta kohden (35);
  tai
  kaikissa hankkeissa talteenotto ja varastointi, jolla vähennetään laitoksen hiilipäästöjä vähintään 65 prosenttia;
  tai
  julkisesti tuettujen vientiluottojen kohteena olevan kaluston CO2-päästöistä on otettava talteen vähintään 85 prosenttia. Tätä 85 prosentin rajaa sovelletaan tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. | 18 vuotta |
| Hankeluokka A: Hiilidioksidin talteenotto, hyödyntäminen ja varastointi |
| TYYPPI 2: CCUS-hankkeet | Prosessi, jossa CO2 erotetaan teollisista tai energiantuotantolähteistä ja kuljetetaan varastointipaikkaan, jonne se varastoidaan geologisesti ja ympäristön kannalta turvallisella ja pysyvällä tavalla, tai käytetään syöttö- tai raaka-aineena tuotteiden tai palvelujen tuottamista varten. | Nykyisistä lähteistä peräisin olevien hiilipäästöjen merkittävä vähentäminen. | Kaikissa hankkeissa talteenotto ja varastointi, jolla vähennetään teollisia tai energiantuotannon hiilipäästöjä vähintään 65 prosenttia;
  tai
  julkisesti tuettujen vientiluottojen kohteena olevan kaluston CO2-päästöistä on otettava talteen vähintään 85 prosenttia. Tätä 85 prosentin rajaa sovelletaan tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. | 18 vuotta |

HANKELUOKKA

MÄÄRITELMÄ

PERUSTELUT

SOVELLETUT VAATIMUKSET

TAKAISINMAKSUAJAT

Hankeluokka A: Hiilidioksidin talteenotto, hyödyntäminen ja varastointi (CCUS)

TYYPPI 1: Fossiilisia polttoaineita käyttävät voimalaitokset, joissa hiilidioksidi otetaan talteen, hyödynnetään ja varastoidaan

Prosessi, jossa CO2 erotetaan fossiilisia polttoaineita käyttävien tuotantolähteiden päästöistä ja kuljetetaan varastointipaikkaan, jonne se varastoidaan geologisesti ja ympäristön kannalta turvallisella ja pysyvällä tavalla, tai käytetään syöttö- tai raaka-aineena tuotteiden tai palvelujen tuottamista varten.

Alhaisten hiilipäästöjen saavuttaminen fossiilista polttoainetta käyttävässä energiantuotannossa.

Hiili-intensiteetti: enintään 350 tonnia ilmakehään kulkeutuvaa hiilidioksidia GWh:ta kohden (35);

tai

kaikissa hankkeissa talteenotto ja varastointi, jolla vähennetään laitoksen hiilipäästöjä vähintään 65 prosenttia;

tai

julkisesti tuettujen vientiluottojen kohteena olevan kaluston CO2-päästöistä on otettava talteen vähintään 85 prosenttia. Tätä 85 prosentin rajaa sovelletaan tavanomaisissa toimintaolosuhteissa.

18 vuotta

Hankeluokka A: Hiilidioksidin talteenotto, hyödyntäminen ja varastointi

TYYPPI 2: CCUS-hankkeet

Prosessi, jossa CO2 erotetaan teollisista tai energiantuotantolähteistä ja kuljetetaan varastointipaikkaan, jonne se varastoidaan geologisesti ja ympäristön kannalta turvallisella ja pysyvällä tavalla, tai käytetään syöttö- tai raaka-aineena tuotteiden tai palvelujen tuottamista varten.

Nykyisistä lähteistä peräisin olevien hiilipäästöjen merkittävä vähentäminen.

Kaikissa hankkeissa talteenotto ja varastointi, jolla vähennetään teollisia tai energiantuotannon hiilipäästöjä vähintään 65 prosenttia;

tai

julkisesti tuettujen vientiluottojen kohteena olevan kaluston CO2-päästöistä on otettava talteen vähintään 85 prosenttia. Tätä 85 prosentin rajaa sovelletaan tavanomaisissa toimintaolosuhteissa.

18 vuotta

| HANKELUOKKA | MÄÄRITELMÄ | PERUSTELUT | SOVELLETUT VAATIMUKSET | TAKAISINMAKSUAJAT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hankeluokka B: Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen |
| TYYPPI 1: Jätteestä energiaksi | Yksikkö, jossa energiaa tuotetaan lämpökäsittelemällä (myös kaasuttamalla) kiinteää sekajätettä. | Perinteisen energiankäytön kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen ja tulevien kasvihuonekaasupäästöjen, kuten jätteestä tavanomaisesti vapautuvan metaanin, vähentäminen. | Höyrysyklissä boilerin (tai höyrynkehittimen) energian muuntotehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja sen on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä ’LHV’) (36).
  Kaasuttamisessa kaasuttimen tehokkuuden on oltava vähintään 65 prosenttia LHV:stä (37). | 15 vuotta |
| Hankeluokka B: Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen |
| TYYPPI 2: Hybridivoimalaitokset | Voimalaitos, joka tuottaa sähköä sekä uusiutuvasta energialähteestä että fossiilisesta polttoaineesta. | Täyttääkseen voimalaitoksen toimitusvarmuutta koskevan vaatimuksen voimalaitoksen on tuotettava energiaa fossiilisesta polttoaineesta silloin, kun uusiutuvia energialähteitä ei ole saatavilla tai ne ovat riittämättömiä. Hybridivoimalaitoksessa voidaan fossiilisen polttoaineen ohella käyttää uusiutuvia energialähteitä, jolloin hiiltä voidaan vähentää merkittävästi enemmän kuin perinteisessä fossiilista polttoainetta käyttävässä voimalaitoksessa. | Malli 1:
  Kaksi erillistä energiantuotannon lähdettä: uusiutuva energialähde ja fossiilinen polttoaine.
  Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 50 prosenttia sen suunnitelmien mukaisesta vuotuisesta energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energianlähteisiin.
  Malli 2:
  Yksi energiantuotannon lähde, joka käyttää uusiutuvan energialähteen ja fossiilisen polttoaineen yhdistelmää. Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 75 prosenttia hyödynnettävästä energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energialähteisiin. | 15 vuotta |

HANKELUOKKA

MÄÄRITELMÄ

PERUSTELUT

SOVELLETUT VAATIMUKSET

TAKAISINMAKSUAJAT

Hankeluokka B: Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen

TYYPPI 1: Jätteestä energiaksi

Yksikkö, jossa energiaa tuotetaan lämpökäsittelemällä (myös kaasuttamalla) kiinteää sekajätettä.

Perinteisen energiankäytön kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen ja tulevien kasvihuonekaasupäästöjen, kuten jätteestä tavanomaisesti vapautuvan metaanin, vähentäminen.

Höyrysyklissä boilerin (tai höyrynkehittimen) energian muuntotehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja sen on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä ’LHV’) (36).

Kaasuttamisessa kaasuttimen tehokkuuden on oltava vähintään 65 prosenttia LHV:stä (37).

15 vuotta

Hankeluokka B: Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen

TYYPPI 2: Hybridivoimalaitokset

Voimalaitos, joka tuottaa sähköä sekä uusiutuvasta energialähteestä että fossiilisesta polttoaineesta.

Täyttääkseen voimalaitoksen toimitusvarmuutta koskevan vaatimuksen voimalaitoksen on tuotettava energiaa fossiilisesta polttoaineesta silloin, kun uusiutuvia energialähteitä ei ole saatavilla tai ne ovat riittämättömiä. Hybridivoimalaitoksessa voidaan fossiilisen polttoaineen ohella käyttää uusiutuvia energialähteitä, jolloin hiiltä voidaan vähentää merkittävästi enemmän kuin perinteisessä fossiilista polttoainetta käyttävässä voimalaitoksessa.

Malli 1:

Kaksi erillistä energiantuotannon lähdettä: uusiutuva energialähde ja fossiilinen polttoaine.

Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 50 prosenttia sen suunnitelmien mukaisesta vuotuisesta energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energianlähteisiin.

Malli 2:

Yksi energiantuotannon lähde, joka käyttää uusiutuvan energialähteen ja fossiilisen polttoaineen yhdistelmää. Hanke on suunniteltava siten, että vähintään 75 prosenttia hyödynnettävästä energiantuotannosta perustuu uusiutuviin energialähteisiin.

15 vuotta

| HANKELUOKKA | MÄÄRITELMÄ | PERUSTELUT | SOVELLETUT VAATIMUKSET | TAKAISINMAKSUAJAT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hankeluokka C: Energiatehokkuus |
| TYYPPI 1: Yhdistetyt lämmön- ja energiantuotannon hankkeet | Monentyyppisen energian (sähköenergia, mekaaninen energia ja lämpöenergia) tuottaminen samanaikaisesti yhdessä integroidussa järjestelmässä.
  Yhdistetty lämpö- ja energiavoimala tuottaa sähköenergiaa tai mekaanista energiaa ja lämpöenergiaa kaupalliseen, teolliseen ja/tai asuinkäyttöön. | Perinteisessä lämpövoimalassa jopa kaksi kolmasosaa energiantuotannossa käytetystä primaarienergiasta menetetään hukkalämpönä. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto voi siis tarjota tehokkaan vaihtoehdon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto on mahdollista sellaisten lauhdutusvoimalaitosten kaikissa lämpölaitteissa ja polttoaineissa (myös biomassa ja aurinkolämpö), joiden teho ulottuu muutamasta kilowatista 1 000  MW:iin (38). | Kokonaistehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja se on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä ’LHV’) (39). | 15 vuotta |
| Hankeluokka C: Energiatehokkuus |
| TYYPPI 2: Kaukolämpö ja/tai kaukojäähdytys | Verkko, jossa kuljetetaan/jaetaan lämpöenergiaa energian tuotantoyksiköstä loppukäyttöön | Kaukolämmön tehokkuuden parantaminen rakentamalla höyryn ja/tai kuuman veden putkiverkkoja, joiden lämpötehokkuus on suuri sekä minimoimalla energianhukka putkista ja muuntajista että lisäämällä hukkalämmön käyttöä.
  Kaukojäähdytyksen tekniikka on integroitua ja sen avulla voidaan vaikuttaa merkittävästi hiilidioksidi- ja ilmansaastepäästöjen vähentämiseen sekä energian toimitusvarmuuden parantamiseen esimerkiksi korvaamalla erillisiä ilmastointilaitteita | Kaukolämpöputkiston lämmönjohtavuuden on oltava alle 80 prosenttia eurooppalaisen standardin EN253:2009 mukaisesta lämmönjohtavuudesta (tarkistetaan standardin päivittämisen yhteydessä). | 15 vuotta |

HANKELUOKKA

MÄÄRITELMÄ

PERUSTELUT

SOVELLETUT VAATIMUKSET

TAKAISINMAKSUAJAT

Hankeluokka C: Energiatehokkuus

TYYPPI 1: Yhdistetyt lämmön- ja energiantuotannon hankkeet

Monentyyppisen energian (sähköenergia, mekaaninen energia ja lämpöenergia) tuottaminen samanaikaisesti yhdessä integroidussa järjestelmässä.

Yhdistetty lämpö- ja energiavoimala tuottaa sähköenergiaa tai mekaanista energiaa ja lämpöenergiaa kaupalliseen, teolliseen ja/tai asuinkäyttöön.

Perinteisessä lämpövoimalassa jopa kaksi kolmasosaa energiantuotannossa käytetystä primaarienergiasta menetetään hukkalämpönä. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto voi siis tarjota tehokkaan vaihtoehdon kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle. Yhdistetty lämmön- ja energiantuotanto on mahdollista sellaisten lauhdutusvoimalaitosten kaikissa lämpölaitteissa ja polttoaineissa (myös biomassa ja aurinkolämpö), joiden teho ulottuu muutamasta kilowatista 1 000  MW:iin (38).

Kokonaistehokkuuden on oltava vähintään 75 prosenttia ja se on perustuttava alhaiseen lämpöarvoon (Low Heating Value, jäljempänä ’LHV’) (39).

15 vuotta

Hankeluokka C: Energiatehokkuus

TYYPPI 2: Kaukolämpö ja/tai kaukojäähdytys

Verkko, jossa kuljetetaan/jaetaan lämpöenergiaa energian tuotantoyksiköstä loppukäyttöön

Kaukolämmön tehokkuuden parantaminen rakentamalla höyryn ja/tai kuuman veden putkiverkkoja, joiden lämpötehokkuus on suuri sekä minimoimalla energianhukka putkista ja muuntajista että lisäämällä hukkalämmön käyttöä.

Kaukojäähdytyksen tekniikka on integroitua ja sen avulla voidaan vaikuttaa merkittävästi hiilidioksidi- ja ilmansaastepäästöjen vähentämiseen sekä energian toimitusvarmuuden parantamiseen esimerkiksi korvaamalla erillisiä ilmastointilaitteita

Kaukolämpöputkiston lämmönjohtavuuden on oltava alle 80 prosenttia eurooppalaisen standardin EN253:2009 mukaisesta lämmönjohtavuudesta (tarkistetaan standardin päivittämisen yhteydessä).

15 vuotta

| HANKELUOKKA | MÄÄRITELMÄ | PERUSTELUT | SOVELLETUT VAATIMUKSET | TAKAISINMAKSUAJAT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hankeluokka C: Energiatehokkuus |
| TYYPPI 3: Älykkäät verkot | Integroidut, teknologisesti pitkälle kehittyneet sähköverkot, joissa on aiempaa paremmat dynaamiset valmiudet seurata ja valvoa kaikkien teknisten komponenttien (esim. sähköntuotanto, verkonhallintaratkaisut, suurjännitteisen tasasähkön (HVDC) suuntaajat ja järjestelmät, joustavat vaihtovirransiirtojärjestelmät, erikoisenergiajärjestelmät, siirto, jakelu, varastointi, älykkäiden energiaverkkojen elektroniikkaratkaisut, kulutuksen vähentäminen, mittaus, hajautetut energiaresurssit) panoksia ja tuotoksia.
  Tieto- ja viestintätekniikka (ICT) kansainvälisesti sovittujen teollisuuden standardien (kuten NIST-SGIP ja ETSI-CEN-Cenelec) mukaisesti. | Sen mahdollistaminen, että verkonhaltijat, siirto- ja jakeluverkonhaltijat, verkon käyttäjät, varastotilan omistajat, mittausjärjestelmien operaattorit, sovellusten ja palvelujen tarjoajat ja sähköpörssioperaattorit voivat luoda taloudellisia, ympäristöä säästäviä, tasapainoisia ja kestäviä energiajärjestelmiä, joilla on pienemmät energiansiirtohäviöt ja joissa toimituksen laatu, turvallisuus, verkon vakaus, luotettavuus, uusiutuvan energian kerääminen ja kustannustehokkuus ovat optimaalisella tasolla. Tähän päästään tukemalla toimitussopimuksia, jotka koskevat pääasiassa uusimpien, innovatiivisten teknologioiden ja palveluiden vientiä. | Vaatimukset 1, 2 (a tai b) ja 3 on täytettävä.






  1. | Hankkeen kokonaiskustannuksiin sisältyy vähintään 20 prosenttia soveltuvan tieto- ja viestintätekniikan (ICT) päivityksiä. |

HANKELUOKKA

MÄÄRITELMÄ

PERUSTELUT

SOVELLETUT VAATIMUKSET

TAKAISINMAKSUAJAT

Hankeluokka C: Energiatehokkuus

TYYPPI 3: Älykkäät verkot

Integroidut, teknologisesti pitkälle kehittyneet sähköverkot, joissa on aiempaa paremmat dynaamiset valmiudet seurata ja valvoa kaikkien teknisten komponenttien (esim. sähköntuotanto, verkonhallintaratkaisut, suurjännitteisen tasasähkön (HVDC) suuntaajat ja järjestelmät, joustavat vaihtovirransiirtojärjestelmät, erikoisenergiajärjestelmät, siirto, jakelu, varastointi, älykkäiden energiaverkkojen elektroniikkaratkaisut, kulutuksen vähentäminen, mittaus, hajautetut energiaresurssit) panoksia ja tuotoksia.

Tieto- ja viestintätekniikka (ICT) kansainvälisesti sovittujen teollisuuden standardien (kuten NIST-SGIP ja ETSI-CEN-Cenelec) mukaisesti.

Sen mahdollistaminen, että verkonhaltijat, siirto- ja jakeluverkonhaltijat, verkon käyttäjät, varastotilan omistajat, mittausjärjestelmien operaattorit, sovellusten ja palvelujen tarjoajat ja sähköpörssioperaattorit voivat luoda taloudellisia, ympäristöä säästäviä, tasapainoisia ja kestäviä energiajärjestelmiä, joilla on pienemmät energiansiirtohäviöt ja joissa toimituksen laatu, turvallisuus, verkon vakaus, luotettavuus, uusiutuvan energian kerääminen ja kustannustehokkuus ovat optimaalisella tasolla. Tähän päästään tukemalla toimitussopimuksia, jotka koskevat pääasiassa uusimpien, innovatiivisten teknologioiden ja palveluiden vientiä.

Vaatimukset 1, 2 (a tai b) ja 3 on täytettävä.

1.

Hankkeen kokonaiskustannuksiin sisältyy vähintään 20 prosenttia soveltuvan tieto- ja viestintätekniikan (ICT) päivityksiä.

| 2a. | Hankkeen tai sovelluksen tuloksena fossiilisten polttoaineiden CO2-päästöjen määrä vähenee arviolta vähintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

2a.

Hankkeen tai sovelluksen tuloksena fossiilisten polttoaineiden CO2-päästöjen määrä vähenee arviolta vähintään 10 prosenttia.

| 2b. | Osoitetut merkittävät CO2-päästöjen vähennykset mahdollistetaan joko






  — | vähentämällä energiahäviöitä vähintään 5 prosentilla älykkäitä energiaverkkoja koskevaa sovellusta tai hanketta hyödyntävässä sähköverkossa; tai |
| --- | --- | --- |

2b.

Osoitetut merkittävät CO2-päästöjen vähennykset mahdollistetaan joko

—

vähentämällä energiahäviöitä vähintään 5 prosentilla älykkäitä energiaverkkoja koskevaa sovellusta tai hanketta hyödyntävässä sähköverkossa; tai

| — | vähentämällä yhteenlaskettua sähkönkulutusta vähintään 5 prosentilla älykkäitä energiaverkkoja koskevaa sovellusta tai hanketta hyödyntävissä kulutusyksiköissä; tai |
| --- | --- |

—

vähentämällä yhteenlaskettua sähkönkulutusta vähintään 5 prosentilla älykkäitä energiaverkkoja koskevaa sovellusta tai hanketta hyödyntävissä kulutusyksiköissä; tai

| — | uusiutuvien energialähteiden ajoittaisella syötöllä, myös toissijaisilta jännitetasoilta, siten, että se vastaa vähintään 10 prosentin lisäystä suhteessa verkkoon syötetyn energian kokonaismäärään, kun verkossa käytetään älykästä sähköverkkoteknologiaa. |
| --- | --- |

—

uusiutuvien energialähteiden ajoittaisella syötöllä, myös toissijaisilta jännitetasoilta, siten, että se vastaa vähintään 10 prosentin lisäystä suhteessa verkkoon syötetyn energian kokonaismäärään, kun verkossa käytetään älykästä sähköverkkoteknologiaa.

| 3. | Ennen hyväksymistä riippumaton ja pätevä kolmas osapuoli tarkastaa hankkeen ja laatii raportin, jossa kuvataan ehdotetun älykkäitä energiaverkkoja koskevan sovelluksen tai hankkeen ominaisuudet, ja todentaa, täyttääkö hanke tai sovellus vaatimukset 1 ja 2 (a tai b). Niiden hankkeiden osalta, joihin sovelletaan vaatimusta 2b, raporttiin sisällytetään hankkeen mahdollistamat arvioidut CO2-päästöjen vähennykset. Tällainen raportti esitetään sopimuspuolille ennen rahoitustuen hyväksymistä ja hyväksyminen edellyttää, että raportissa todennetaan nimenomaisesti, että ehdotettu älykkäitä energiaverkkoja koskeva sovellus tai hanke täyttää vaatimukset 1 ja 2 (a tai b).
  Vaatimusten täyttyminen mitataan vertaamalla arvioituja päästöjä tai energiankäyttöä verkon piiriin kuuluvalla alueella siinä tapauksessa, että käytetään ehdotettua älykästä sähköverkkoteknologiaa, ja päästöjä tai energiankäyttöä samalla alueella siinä tapauksessa, että ehdotettua älykästä sähköverkkoteknologiaa ei käytetä. |
| --- | --- |

3.

Ennen hyväksymistä riippumaton ja pätevä kolmas osapuoli tarkastaa hankkeen ja laatii raportin, jossa kuvataan ehdotetun älykkäitä energiaverkkoja koskevan sovelluksen tai hankkeen ominaisuudet, ja todentaa, täyttääkö hanke tai sovellus vaatimukset 1 ja 2 (a tai b). Niiden hankkeiden osalta, joihin sovelletaan vaatimusta 2b, raporttiin sisällytetään hankkeen mahdollistamat arvioidut CO2-päästöjen vähennykset. Tällainen raportti esitetään sopimuspuolille ennen rahoitustuen hyväksymistä ja hyväksyminen edellyttää, että raportissa todennetaan nimenomaisesti, että ehdotettu älykkäitä energiaverkkoja koskeva sovellus tai hanke täyttää vaatimukset 1 ja 2 (a tai b).

Vaatimusten täyttyminen mitataan vertaamalla arvioituja päästöjä tai energiankäyttöä verkon piiriin kuuluvalla alueella siinä tapauksessa, että käytetään ehdotettua älykästä sähköverkkoteknologiaa, ja päästöjä tai energiankäyttöä samalla alueella siinä tapauksessa, että ehdotettua älykästä sähköverkkoteknologiaa ei käytetä.

15 vuotta

”Lisäys III

Ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien hankkeiden kelpoisuusehdot

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistettuja rahoitusehtoja voidaan soveltaa hankkeeseen, jos

| a) | ilmastonmuutokseen sopeutuminen on hankkeen ensisijainen tavoite, ja sen on hankesuunnitelmassa ja todistusasiakirjoissa nimenomaisesti ilmoitettu ja selitetty olevan olennaista hankesuunnittelun kannalta. |
| --- | --- |

a)

ilmastonmuutokseen sopeutuminen on hankkeen ensisijainen tavoite, ja sen on hankesuunnitelmassa ja todistusasiakirjoissa nimenomaisesti ilmoitettu ja selitetty olevan olennaista hankesuunnittelun kannalta.

| b) | hanke-ehdotuksessa analysoidaan ja kartoitetaan ilmastonmuutokseen liittyviä erityisiä ja merkityksellisiä riskejä ja haavoittuvuustekijöitä ja sitä, miten ehdotetuilla toimenpiteillä tai tekniikoilla käsitellään niitä suoraan. |
| --- | --- |

b)

hanke-ehdotuksessa analysoidaan ja kartoitetaan ilmastonmuutokseen liittyviä erityisiä ja merkityksellisiä riskejä ja haavoittuvuustekijöitä ja sitä, miten ehdotetuilla toimenpiteillä tai tekniikoilla käsitellään niitä suoraan.

| c) | riippumaton kolmas osapuoli on suorittanut hankkeesta tarkastuksen joko erikseen tai olennaisena osana hankesuunnitelmaa, ja se on asetettu julkisesti saataville, kuten julkaistu kansallisen viranomaisen verkkosivustolla. Tarkastuksessa on arvioitava ilmastonmuutokseen liittyviä erityisiä ja merkityksellisiä riskejä ja haavoittuvuustekijöitä ja sitä, miten hankkeeseen sisältyvillä ehdotetuilla toimenpiteillä käsitellään niitä suoraan. |
| --- | --- |

c)

riippumaton kolmas osapuoli on suorittanut hankkeesta tarkastuksen joko erikseen tai olennaisena osana hankesuunnitelmaa, ja se on asetettu julkisesti saataville, kuten julkaistu kansallisen viranomaisen verkkosivustolla. Tarkastuksessa on arvioitava ilmastonmuutokseen liittyviä erityisiä ja merkityksellisiä riskejä ja haavoittuvuustekijöitä ja sitä, miten hankkeeseen sisältyvillä ehdotetuilla toimenpiteillä käsitellään niitä suoraan.

| d) | hankkeen elinkaari on yli 15 vuotta. |
| --- | --- |

d)

hankkeen elinkaari on yli 15 vuotta.

”Lisäys IV

Tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklaan liittyvien alojen soveltuvuuden arvioinnissa käytettävä menetelmä

Kun sopimuspuolet ehdottavat tämän alakohtaisen sopimuksen lisäykseen II lisättävää hankeluokkaa tai hanketyyppiä, se on kuvattava yksityiskohtaisesti ja sopimuspuolten on annettava tiedot siitä, miten kyseiset hankkeet täyttävät tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdan ehdot. Näihin tietoihin on sisällyttävä

| a) | arvio hankeluokan tai hanketyypin suorasta vaikutuksesta ilmastonmuutoksen torjumiseen, myös alakohtaisen tehokkuuden vertailu, joka perustuu perinteisten tekniikoiden ja uusien tekniikoiden mitattavissa oleviin tietoihin hiilipäästöistä tai CO2-ekvivalenttipäästöistä ja/tai korkeasta energiatehokkuudesta. Vertailun on aina oltava kvantitatiivista, ja se voi kuvata esimerkiksi yksikkökohtaisten päästöjen vähenemistä. |
| --- | --- |

a)

arvio hankeluokan tai hanketyypin suorasta vaikutuksesta ilmastonmuutoksen torjumiseen, myös alakohtaisen tehokkuuden vertailu, joka perustuu perinteisten tekniikoiden ja uusien tekniikoiden mitattavissa oleviin tietoihin hiilipäästöistä tai CO2-ekvivalenttipäästöistä ja/tai korkeasta energiatehokkuudesta. Vertailun on aina oltava kvantitatiivista, ja se voi kuvata esimerkiksi yksikkökohtaisten päästöjen vähenemistä.

| b) | ehdotettuun hankeluokkaan tai hanketyyppiin liittyvän alan tekniikkaa ja tehokkuutta koskevien vaatimusten kuvaus, myös tiedot mahdollisista ja merkityksellisistä parhaista käytettävissä olevista tekniikoista (Best Available Techniques, jäljempänä ’BAT’). Tässä kuvauksessa on soveltuvin osin selvitettävä, millä tavoin tekniikka merkitsee parannusta parhaaseen käytössä olevaan tekniikkaan. |
| --- | --- |

b)

ehdotettuun hankeluokkaan tai hanketyyppiin liittyvän alan tekniikkaa ja tehokkuutta koskevien vaatimusten kuvaus, myös tiedot mahdollisista ja merkityksellisistä parhaista käytettävissä olevista tekniikoista (Best Available Techniques, jäljempänä ’BAT’). Tässä kuvauksessa on soveltuvin osin selvitettävä, millä tavoin tekniikka merkitsee parannusta parhaaseen käytössä olevaan tekniikkaan.

| c) | ehdotetun hankeluokan tai hanketyypin rahoitusesteiden kuvaus, mukaan luettuina rahoitustarpeet ja markkinaolosuhteet, ja tämän alakohtaisen sopimuksen niiden määräysten yksilöinti, joiden perusteella kyseiset hankkeet voitaisiin toteuttaa. |
| --- | --- |

c)

ehdotetun hankeluokan tai hanketyypin rahoitusesteiden kuvaus, mukaan luettuina rahoitustarpeet ja markkinaolosuhteet, ja tämän alakohtaisen sopimuksen niiden määräysten yksilöinti, joiden perusteella kyseiset hankkeet voitaisiin toteuttaa.

”Lisäys V

Määritelmät

| Verkon piiriin kuuluva alue | : | Järjestelmä, jossa synkronoidut sähköntarjoajat ja kuluttajat ovat yhteydessä siirto- ja jakelulinjojen kautta ja jota hoitaa yksi tai useampi valvontakeskus. |
| --- | --- | --- |
| Paras käytettävissä oleva tekniikka | : | EU:n direktiivin 96/61/EY (2 artiklan 11 kohta) mukaisesti ’parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla’ tarkoitetaan tietyn toiminnan ja siinä käytettävien tapojen tehokkainta ja edistyneintä astetta, jolla voidaan osoittaa olevan sellaiset tekniset ja käytännölliset ominaisuudet, jotka soveltuvat periaatteessa käytännön pohjaksi raja-arvoille, joiden tarkoitus on estää, ja milloin se ei ole mahdollista, vähentää yleisesti päästöjä ja vaikutuksia koko ympäristöön:






  a) | ’tekniikalla’ tarkoitetaan sekä käytettyä teknologiaa että laitoksen suunnittelua, rakennetta, ylläpitoa, käyttöä sekä tapaa, jolla sen toiminta pysäytetään; |

Verkon piiriin kuuluva alue

:

Järjestelmä, jossa synkronoidut sähköntarjoajat ja kuluttajat ovat yhteydessä siirto- ja jakelulinjojen kautta ja jota hoitaa yksi tai useampi valvontakeskus.

Paras käytettävissä oleva tekniikka

:

EU:n direktiivin 96/61/EY (2 artiklan 11 kohta) mukaisesti ’parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla’ tarkoitetaan tietyn toiminnan ja siinä käytettävien tapojen tehokkainta ja edistyneintä astetta, jolla voidaan osoittaa olevan sellaiset tekniset ja käytännölliset ominaisuudet, jotka soveltuvat periaatteessa käytännön pohjaksi raja-arvoille, joiden tarkoitus on estää, ja milloin se ei ole mahdollista, vähentää yleisesti päästöjä ja vaikutuksia koko ympäristöön:

a)

’tekniikalla’ tarkoitetaan sekä käytettyä teknologiaa että laitoksen suunnittelua, rakennetta, ylläpitoa, käyttöä sekä tapaa, jolla sen toiminta pysäytetään;

| b) | ’käytettävissä olevalla’ tekniikalla tarkoitetaan tekniikkaa, joka on kehitetty sellaisessa mittakaavassa, että sen käyttö kyseisellä teollisuuden alalla taloudellisesti ja teknisesti kannattavalla tavalla, kustannukset ja hyöty huomioon ottaen, on mahdollista; tällaista tekniikkaa joko voidaan käyttää tai tuottaa kyseisen jäsenvaltion alueella, jos kyseinen toiminnanharjoittaja voi käyttää sitä kohtuullisin ehdoin; |
| --- | --- |

b)

’käytettävissä olevalla’ tekniikalla tarkoitetaan tekniikkaa, joka on kehitetty sellaisessa mittakaavassa, että sen käyttö kyseisellä teollisuuden alalla taloudellisesti ja teknisesti kannattavalla tavalla, kustannukset ja hyöty huomioon ottaen, on mahdollista; tällaista tekniikkaa joko voidaan käyttää tai tuottaa kyseisen jäsenvaltion alueella, jos kyseinen toiminnanharjoittaja voi käyttää sitä kohtuullisin ehdoin;

| c) | ’parhaalla’ tarkoitetaan tekniikkaa, jolla tehokkaimmin saavutetaan yleisesti korkea taso koko ympäristön suojelussa. |
| --- | --- |

c)

’parhaalla’ tarkoitetaan tekniikkaa, jolla tehokkaimmin saavutetaan yleisesti korkea taso koko ympäristön suojelussa.

Kasvihuonekaasut

:

kasvihuonekaasuihin kuuluvat hiilidioksidi, metaani, typpioksiduuli, fluorihiilivedyt, perfluorihiilivedyt ja rikkiheksafluoridit.

Suuri vesivoimahanke

:

kansainvälisen suurpatokomission (International Commission on Large Dams, jäljempänä ICOLD) määritelmän mukaisesti. ICOLDin määritelmän mukaan suurella padolla tarkoitetaan perustasta yli 15 metrin korkeuteen ulottuvaa patoa. Suuriksi padoiksi luokitellaan myös 5–15 metriä korkeat padot, joiden altaan tilavuus on yli 3 miljoonaa kuutiometriä.

”LIITE V

RAUTATIEINFRASTRUKTUURIN VIENTILUOTTOJA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS

Tämän alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet sopivat, että järjestelyä täydentävän alakohtaisen sopimuksen rahoitusehdot pannaan täytäntöön johdonmukaisesti järjestelyn tavoitteiden kanssa.

I LUKU

Alakohtaisen sopimuksen soveltamisala

1.   SOVELTAMISALA

| a) | Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat junien kuljettamiseksi tarvittavaan rautateiden ja muun täsmennetyn raideliikenteen infrastruktuuriomaisuuteen, mukaan luettuina ohjausjärjestelmät (esim. merkinantojärjestelmät ja muu tietotekniikka), sähköistäminen, radat, ilmajohtimet ja -kaapelit, pylväät, liikkuva kalusto, kaapelivaunut, johdinautot ja asianomaiset rakennustyöt, liittyviä sopimuksia. |
| --- | --- |

a)

Tässä alakohtaisessa sopimuksessa vahvistetaan rahoitusehdot, joita sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jotka koskevat junien kuljettamiseksi tarvittavaan rautateiden ja muun täsmennetyn raideliikenteen infrastruktuuriomaisuuteen, mukaan luettuina ohjausjärjestelmät (esim. merkinantojärjestelmät ja muu tietotekniikka), sähköistäminen, radat, ilmajohtimet ja -kaapelit, pylväät, liikkuva kalusto, kaapelivaunut, johdinautot ja asianomaiset rakennustyöt, liittyviä sopimuksia.

| b) | Tämän liitteen ehtojen mukaan tukikelpoisia täsmennettyjä raideliikennejärjestelmiä ovat






  1) | kaiken tyyppiset rautatieliikennejärjestelmät |
| --- | --- | --- |

b)

Tämän liitteen ehtojen mukaan tukikelpoisia täsmennettyjä raideliikennejärjestelmiä ovat

1)

kaiken tyyppiset rautatieliikennejärjestelmät

| 2) | johdinautoliikennejärjestelmät |
| --- | --- |

2)

johdinautoliikennejärjestelmät

| 3) | kaapelivaunuliikennejärjestelmät (40). |
| --- | --- |

3)

kaapelivaunuliikennejärjestelmät (40).

II LUKU

Vientiluottoja koskevat määräykset

2.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT

| a) | Tämän alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin sopimuksiin liittyvien julkisesti tuettujen vientiluottojen enimmäistakaisinmaksuaika määräytyy seuraavasti:






  1) | Sopimukset luokkaan I kuuluvissa maissa (siten kuin ne on määritelty järjestelyn 10 artiklassa): 12 vuotta. |
| --- | --- | --- |

a)

Tämän alakohtaisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin sopimuksiin liittyvien julkisesti tuettujen vientiluottojen enimmäistakaisinmaksuaika määräytyy seuraavasti:

1)

Sopimukset luokkaan I kuuluvissa maissa (siten kuin ne on määritelty järjestelyn 10 artiklassa): 12 vuotta.

| 2) | Sopimukset luokkaan II kuuluvissa maissa (siten kuin ne on määritelty järjestelyn 10 artiklassa): 14 vuotta. |
| --- | --- |

2)

Sopimukset luokkaan II kuuluvissa maissa (siten kuin ne on määritelty järjestelyn 10 artiklassa): 14 vuotta.

| b) | Jotta voidaan soveltaa edellä a kohdassa vahvistettuja takaisinmaksuaikoja, on seuraavien edellytysten täytyttävä:






  1) | Toimeen liittyvän sopimuksen arvo on kaiken kaikkiaan yli 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta; ja |
| --- | --- | --- |

b)

Jotta voidaan soveltaa edellä a kohdassa vahvistettuja takaisinmaksuaikoja, on seuraavien edellytysten täytyttävä:

1)

Toimeen liittyvän sopimuksen arvo on kaiken kaikkiaan yli 10 miljoonaa erityisnosto-oikeutta; ja

| 2) | Takaisinmaksuaika ei ylitä rahoitetun raideliikenneinfrastruktuuriomaisuuden käyttöikää; ja |
| --- | --- |

2)

Takaisinmaksuaika ei ylitä rahoitetun raideliikenneinfrastruktuuriomaisuuden käyttöikää; ja

| 3) | Luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavaan toimeen liittyvät tai sille ovat luonteenominaista seuraavat:






  — | Osallistuminen luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, jolloin






  i) | osallistuja on vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavaan toimeen liittyvät tai sille ovat luonteenominaista seuraavat:

—

Osallistuminen luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, jolloin

i)

osallistuja on vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan

| ii) | osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen osuus on alle 50 prosenttia syndikoidusta luotosta. |
| --- | --- |

ii)

osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen osuus on alle 50 prosenttia syndikoidusta luotosta.

| — | Julkisen tuen takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät. |
| --- | --- |

—

Julkisen tuen takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät.

| c) | Sopimuspuoli voi pyytää poikkeuslupaa edellä b kohdan 3 alakohdassa vahvistetusta ehdosta käyttämällä yhteistä kantaa järjestelyn 56–61 artiklan mukaisesti. Yhteistä kantaa ehdottavan sopimuspuolen on tällaisissa tapauksissa annettava joko ehdotetussa yhteisessä kannassa tai kussakin sen jälkeen ilmoitetussa yksittäisessä toimessa kattava selvitys tuesta, mukaan luettuina erityiset tiedot hinnoittelusta ja perustelut sille, miksi b kohdan 3 alakohdan määräyksistä tarvitaan poikkeuslupa. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuoli voi pyytää poikkeuslupaa edellä b kohdan 3 alakohdassa vahvistetusta ehdosta käyttämällä yhteistä kantaa järjestelyn 56–61 artiklan mukaisesti. Yhteistä kantaa ehdottavan sopimuspuolen on tällaisissa tapauksissa annettava joko ehdotetussa yhteisessä kannassa tai kussakin sen jälkeen ilmoitetussa yksittäisessä toimessa kattava selvitys tuesta, mukaan luettuina erityiset tiedot hinnoittelusta ja perustelut sille, miksi b kohdan 3 alakohdan määräyksistä tarvitaan poikkeuslupa.

3.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

Pääoman takaisinmaksun ja koron maksamisen on tapahduttava järjestelyn 15 artiklan mukaisesti paitsi, että kyseisen artiklan d kohdan 4 alakohdan mukaisen keskimääräisen painotetun takaisinmaksuajan on oltava

| a) | luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta kuusi vuotta ja kolme kuukautta; ja |
| --- | --- |

a)

luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta kuusi vuotta ja kolme kuukautta; ja

| b) | luokkaan II kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta seitsemän vuotta ja kolme kuukautta. |
| --- | --- |

b)

luokkaan II kuuluvissa maissa toteutettavien toimien osalta seitsemän vuotta ja kolme kuukautta.

III LUKU

Menettelyt

4.   ENNAKKOILMOITUS

| a) | Sopimuspuoli tekee järjestelyn 45 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea luokkaan I kuuluvassa maassa toteutettavalle toimelle. Näissä ilmoituksissa on annettava kattava selvitys virallisesta tuesta, mukaan luettuina erityiset tiedot hinnoittelusta. |
| --- | --- |

a)

Sopimuspuoli tekee järjestelyn 45 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea luokkaan I kuuluvassa maassa toteutettavalle toimelle. Näissä ilmoituksissa on annettava kattava selvitys virallisesta tuesta, mukaan luettuina erityiset tiedot hinnoittelusta.

| b) | Sopimuspuoli tekee järjestelyn 46 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea seuraaville:






  1) | luokkaan II kuuluvassa maassa toteutettava toimi; tai |
| --- | --- | --- |

b)

Sopimuspuoli tekee järjestelyn 46 artiklan mukaisesti ennakkoilmoituksen vähintään kymmenen vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä, jos se aikoo myöntää tukea seuraaville:

1)

luokkaan II kuuluvassa maassa toteutettava toimi; tai

| 2) | toimi, jota tuetaan tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan c kohdan mukaisen yhteisen kannan nojalla. Tällainen ennakkoilmoitus voidaan tehdä samanaikaisesti yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen kanssa ja edellyttäen, että yhteistä kantaa koskeva ehdotus hyväksytään. |
| --- | --- |

2)

toimi, jota tuetaan tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan c kohdan mukaisen yhteisen kannan nojalla. Tällainen ennakkoilmoitus voidaan tehdä samanaikaisesti yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen kanssa ja edellyttäen, että yhteistä kantaa koskeva ehdotus hyväksytään.

5.   YHTEISTEN KANTOJEN VOIMASSAOLOAIKA

Sen estämättä, mitä järjestelyn 61 artiklan a kohdassa määrätään, kaikki hyväksytyt yhteiset kannat lakkaavat olemasta voimassa 31. joulukuuta 2023, paitsi jos sopimuspuolet sopivat tämän alakohtaisen sopimuksen jatkamisesta tämän alakohtaisen sopimuksen 6 artiklan d kohdan mukaisesti.

IV LUKU

Seuranta ja tarkastelu

6.   SEURANTA JA TARKASTELU

| a) | Sihteeristö raportoi vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

a)

Sihteeristö raportoi vuosittain tämän alakohtaisen sopimuksen toteuttamisesta.

| b) | Tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdan 3 alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan ii alakohdassa vahvistettu alle 50 prosentin syndikointia koskeva vaatimus korvataan 31. joulukuuta 2023 jälkeen, jollei jäljempänä olevasta c kohdasta muuta johdu, enintään 35 prosentin syndikointia koskevalla vaatimuksella, elleivät sopimuspuolet toisin sovi. |
| --- | --- |

b)

Tämän alakohtaisen sopimuksen 2 artiklan b kohdan 3 alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan ii alakohdassa vahvistettu alle 50 prosentin syndikointia koskeva vaatimus korvataan 31. joulukuuta 2023 jälkeen, jollei jäljempänä olevasta c kohdasta muuta johdu, enintään 35 prosentin syndikointia koskevalla vaatimuksella, elleivät sopimuspuolet toisin sovi.

| c) | Sopimuspuolet tarkastelevat tätä alakohtaista sopimusta vuoden 2023 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida markkinaolosuhteita ja muita tekijöitä sen määrittämiseksi, olisiko ehtoja jatkettava tai muutettava. |
| --- | --- |

c)

Sopimuspuolet tarkastelevat tätä alakohtaista sopimusta vuoden 2023 loppuun mennessä, jotta voidaan arvioida markkinaolosuhteita ja muita tekijöitä sen määrittämiseksi, olisiko ehtoja jatkettava tai muutettava.

| d) | Tämän alakohtaisen sopimuksen ehtoja ei sovelleta 31. joulukuuta 2023 jälkeen, elleivät sopimuspuolet toisin sovi. |
| --- | --- |

d)

Tämän alakohtaisen sopimuksen ehtoja ei sovelleta 31. joulukuuta 2023 jälkeen, elleivät sopimuspuolet toisin sovi.

”LIITE VI

HANKERAHOITUSTOIMIIN SOVELLETTAVAT EHDOT

I LUKU

Yleiset määräykset

1.   SOVELTAMISALA

| a) | Tässä liitteessä esitetään ne ehdot, joiden soveltamista osallistujat voivat tukea lisäyksessä 1 vahvistetut kelpoisuusehdot täyttävien hankerahoitustoimien yhteydessä. |
| --- | --- |

a)

Tässä liitteessä esitetään ne ehdot, joiden soveltamista osallistujat voivat tukea lisäyksessä 1 vahvistetut kelpoisuusehdot täyttävien hankerahoitustoimien yhteydessä.

| b) | Jos tilanteista ei määrätä erikseen tässä liitteessä, niihin sovelletaan järjestelyn ehtoja. |
| --- | --- |

b)

Jos tilanteista ei määrätä erikseen tässä liitteessä, niihin sovelletaan järjestelyn ehtoja.

II LUKU

Rahoitusehdot

2.   ENIMMÄISTAKAISINMAKSUAJAT

Enimmäistakaisinmaksuaika on 14 vuotta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, enimmäistakaisinmaksuaika on kymmenen vuotta.

3.   PÄÄOMAN TAKAISINMAKSU JA KORON MAKSAMINEN

Vientiluoton pääoma voidaan maksaa takaisin erisuuruisina erinä ja pääomaa korkoineen voidaan lyhentää harvemmin kuin puolivuosittain, kunhan seuraavat ehdot täyttyvät:

| a) | Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta. |
| --- | --- |

a)

Mikään yksittäinen pääoman takaisinmaksuerä tai kuuden kuukauden sisällä tapahtuva sarja takaisinmaksuja ei saa ylittää 25:tä prosenttia luoton pääomasta.

| b) | Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 24 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäinen takaisinmaksuerä on suoritettava viimeistään 24 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta, ja tuolloin on luoton pääomasta oltava maksettuna takaisin vähintään 2 prosenttia.

| c) | Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. |
| --- | --- |

c)

Korkoa on maksettava vähintään joka 12. kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

| d) | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika on enintään seitsemän vuotta ja kolme kuukautta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, kyseinen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta ja kolme kuukautta. |
| --- | --- |

d)

Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika on enintään seitsemän vuotta ja kolme kuukautta. Jos osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen määrä kuitenkin ylittää 35 prosenttia korkean tulotason OECD-maassa sijaitsevan hankkeen syndikoidusta luotosta, kyseinen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta ja kolme kuukautta.

| e) | Osallistujan on tehtävä tämän liitteen 4 artiklan mukainen ennakkoilmoitus. |
| --- | --- |

e)

Osallistujan on tehtävä tämän liitteen 4 artiklan mukainen ennakkoilmoitus.

III LUKU

Menettelyt

4.   ENNAKKOILMOITUS HANKERAHOITUSTOIMISTA

Osallistujan on ilmoitettava kaikille osallistujille aikeestaan myöntää tukea tämän liitteen ehtojen mukaisesti vähintään 10 vuorokautta ennen sitoumuksen tekemistä. Ilmoitus on toimitettava järjestelyn liitteen VII mukaisesti. Jos joku toinen osallistuja pyytää keskusteluja näiden 10 vuorokauden aikana, aloitteen tehneen osallistujan on odotettava vielä toiset 10 vuorokautta, ennen kuin se sitoutuu tukemaan kyseisiä ehtoja.

”Lisäys 1

Hankerahoitustoimia koskevat kelpoisuusehdot

I   PERUSEHDOT

Toimeen liittyy tai sille on ominaista jokin seuraavista:

| a) | tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena |
| --- | --- |

a)

tietyn taloudellisen yksikön rahoitus siten, että luotonantaja hyväksyy kyseisen taloudellisen yksikön kassavirtojen ja tuoton käyttämisen lainan takaisinmaksuun ja sen varallisuuden käyttämisen luoton vakuutena

| b) | vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi erityisesti tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke |
| --- | --- |

b)

vientitoimien rahoittaminen (oikeudellisesti ja taloudellisesti) riippumattoman hankeyhtiön, esimerkiksi erityisesti tiettyä tarkoitusta varten perustetun yhtiön (special purpose company), kanssa, kun kyseessä on omia tuloja tuottava investointihanke

| c) | asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken sekä riittävä oman pääoman osuus |
| --- | --- |

c)

asianmukainen riskin hajauttaminen hankkeeseen sitoutuneiden osapuolten, esimerkiksi yksityisten tai luottokelpoisten julkisten osakkaiden, viejien, luotonantajien ja ostositoumusten antajien kesken sekä riittävä oman pääoman osuus

| d) | hankkeen kassavirta riittää kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan |
| --- | --- |

d)

hankkeen kassavirta riittää kattamaan toimintakulut ja velanhoitokustannukset koko takaisinmaksuajan

| e) | hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset |
| --- | --- |

e)

hankkeen tuloista vähennetään ensiksi toimintakulut ja velanhoitokustannukset

| f) | kyse on muusta kuin valtio-ostajasta tai -lainaajasta ilman valtion maksutakuuta (lukuun ottamatta toimitustakausta, esimerkiksi ostositoumusjärjestelyjä) |
| --- | --- |

f)

kyse on muusta kuin valtio-ostajasta tai -lainaajasta ilman valtion maksutakuuta (lukuun ottamatta toimitustakausta, esimerkiksi ostositoumusjärjestelyjä)

| g) | omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä |
| --- | --- |

g)

omaisuuseriin perustuvia vakuuksia hankkeen tuotoille/omaisuudelle, esimerkiksi sijoituksia, pantteja tai kassavirtatilejä

| h) | hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) turvaudutaan vain vähän tai ei lainkaan hankkeen päätökseen saamisen jälkeen. |
| --- | --- |

h)

hankkeen yksityisen sektorin osakkaisiin tai hankkeen sidosryhmiin (sponsorit) turvaudutaan vain vähän tai ei lainkaan hankkeen päätökseen saamisen jälkeen.

II   KORKEAN TULOTASON OECD-MAISSA TOTEUTETTAVIIN HANKERAHOITUSTOIMIIN SOVELLETTAVAT LISÄEHDOT

Toimeen liittyvät tai sille ovat ominaisia seuraavat:

| a) | Osallistuminen luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, jolloin






  — | osallistuja on vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan |
| --- | --- | --- |

a)

Osallistuminen luoton syndikointiin sellaisten yksityisten rahoituslaitosten kanssa, jotka eivät saa julkisesti tuettua vientiluottoa, jolloin

—

osallistuja on vähemmistöosakkaana ja tasavertaisessa asemassa luoton koko kestoajan

| — | osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen osuus on alle 50 prosenttia syndikoidusta luotosta. |
| --- | --- |

—

osallistujien vientiluotolle myöntämän julkisen tuen osuus on alle 50 prosenttia syndikoidusta luotosta.

| b) | Julkisen tuen takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät. |
| --- | --- |

b)

Julkisen tuen takuumaksu ei alita yksityisiltä markkinoilta saatavissa olevaa rahoitusta ja on verrannollinen vastaaviin maksuihin, joita muut syndikaattiin osallistuvat yksityiset rahoituslaitokset perivät.

”LIITE VII

ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT

Kaikissa järjestelyn (ja sen liitteiden) mukaisesti tehtävissä ilmoituksissa on annettava jäljempänä I jaksossa luetellut tiedot. Lisäksi on ilmoituksen tyypin mukaan annettava II jaksossa tarkoitetut tiedot.

I   KAIKISSA ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT TIEDOT

a)   
  Perustiedot

| 1. | Ilmoituksen tekevä maa |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ilmoituspäivä |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ilmoituksen tekevä instituutio, viranomainen tai virasto |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vientiluottolaitokset, jotka laajentavat julkisesti tuettua vientiluottoa






  a) | Vientiluottolaitos, joka tarjoaa vakuutus-/takuutukea |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Vientiluottolaitos, joka tarjoaa vakuutus-/takuutukea

| b) | Vientiluottolaitos, joka tarjoaa rahoitustukea |
| --- | --- |

b)

Vientiluottolaitos, joka tarjoaa rahoitustukea

| 5. | Ilmoitusnumero |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tunnistekoodit (sisäiset) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Luoton viitenumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Status (esim. alkuperäinen, tarkistus, korvaava) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tarkistusnumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Järjestelyn artiklat, joihin ilmoitus perustuu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sopeutettavan ilmoituksen viitenumero (tarvittaessa) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sopeutettavan tuen kuvaus (tarvittaessa) |
| --- | --- |

12.

| 13. | Määrämaa |
| --- | --- |

13.

b)   
  Ostajan, luotonsaajan ja takaajan tiedot

| 14. | Ostajan nimi |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ostajan maa |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ostajan sijaintipaikka (jos tiedossa) |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ostajan asema |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ostajan tyyppi |
| --- | --- |

18.

| 19. | Luotonsaajan nimi (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
| --- | --- |

19.

| 20. | Luotonsaajan maa (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
| --- | --- |

20.

| 21. | Luotonsaajan sijaintipaikka (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
| --- | --- |

21.

| 22. | Luotonsaajan asema (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
| --- | --- |

22.

| 23. | Luotonsaajan tyyppi (jos luotonsaaja ei ole ostaja) |
| --- | --- |

23.

| 24. | Takaajan nimi (tarvittaessa) |
| --- | --- |

24.

| 25. | Takaajan maa (tarvittaessa) |
| --- | --- |

25.

| 26. | Takaajan sijaintipaikka (tarvittaessa) |
| --- | --- |

26.

| 27. | Takaajan asema (tarvittaessa) |
| --- | --- |

27.

| 28. | Takaajan tyyppi (tarvittaessa) |
| --- | --- |

28.

c)   
  Tiedot vietävistä tavaroista ja/tai palveluista sekä hankkeesta

| 29. | Vietävien tuotteiden ja/tai palvelujen yksityiskohtainen kuvaus |
| --- | --- |

29.

| 30. | Sen hankkeen (tai alan) yksityiskohtainen kuvaus, jonka osalta vienti tapahtuu |
| --- | --- |

30.

| 31. | Ehdotettu toimialakoodi |
| --- | --- |

31.

| 32. | Hankkeen sijaintipaikka (jos tiedossa) |
| --- | --- |

32.

| 33. | Tarjousten määräpäivä (tarvittaessa) |
| --- | --- |

33.

| 34. | Luoton päättymispäivä (tarvittaessa) |
| --- | --- |

34.

| 35. | Tuettavien sopimusten arvo seuraavan miljoonina erityisnosto-oikeuksina esitetyn asteikon mukaisesti:







  Luokka | Alaraja | Yläraja |
| --- | --- | --- | --- |
| I: | 0 | 1 |
| II: | 1 | 2 |
| III: | 2 | 3 |
| IV: | 3 | 5 |
| V: | 5 | 7 |
| VI: | 7 | 10 |
| VII: | 10 | 20 |
| VIII: | 20 | 40 |
| IX: | 40 | 80 |
| X: | 80 | 120 |
| XI: | 120 | 160 |
| XII: | 160 | 200 |
| XIII: | 200 | 240 |
| XIV: | 240 | 280 |
| XV: | 280 | (*2) |

35.

Luokka

Alaraja

Yläraja

I:

0

1

II:

1

2

III:

2

3

IV:

3

5

V:

5

7

VI:

7

10

VII:

10

20

VIII:

20

40

IX:

40

80

X:

80

120

XI:

120

160

XII:

160

200

XIII:

200

240

XIV:

240

280

XV:

280

(*2)

| 36. | Tuettavien sopimusten arvo, todellinen määrä (sopimusvaluuttana) |
| --- | --- |

36.

| 37. | Sopimusten valuutta |
| --- | --- |

37.

d)   
  Julkisen vientiluottotuen rahoitusehdot

Seuraavat tiedot on annettava kustakin tuetusta erästä sellaisten toimien osalta, jotka koostuvat useasta erästä, joilla on erilaiset rahoitusehdot.

| 38. | Luoton arvo, erityisnosto-oikeuksien asteikko |
| --- | --- |

38.

| 39. | Luoton arvo, todellinen määrä (vaihtoehtoisesti 38 kohdan sijaan) |
| --- | --- |

39.

| 40. | Luoton valuutta |
| --- | --- |

40.

| 41. | Ennakkomaksu (prosenttia vientisopimuksen arvosta) |
| --- | --- |

41.

| 42. | Paikalliskustannukset (prosenttia vientisopimuksen arvosta) |
| --- | --- |

42.

| 43. | Luoton alkamisajankohta, joka määritetään (viittaus liitteessä XIV olevaan määritelmään q) mukaisesti |
| --- | --- |

43.

| 44. | Takaisinmaksuajan pituus |
| --- | --- |

44.

| 45. | Takaisinmaksuyksikköjen pituus |
| --- | --- |

45.

| 46. | Korkokanta |
| --- | --- |

46.

| 47. | Korkokannan ylittävä korko tai marginaali |
| --- | --- |

47.

| 48. | I jaksossa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

48.

II   ERITYISMÄÄRÄYKSIÄ KOSKEVISSA ILMOITUKSISSA ANNETTAVAT LISÄTIEDOT (TARVITTAESSA)

a)   
  II luku – 12 artiklan d kohdan 3 alakohta

Seuraavat tiedot on annettava kustakin tuetusta erästä sellaisten toimien osalta, jotka koostuvat useasta erästä, joilla on erilaiset rahoitusehdot.

| 49. | Tuettujen paikalliskustannusten tyyppi |
| --- | --- |

49.

| 50. | Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Tuotantohyödykkeet? |
| --- | --- |

50.

| 51. | Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Toimitukset paikallisilta tytäryhtiöiltä ja/tai sidosyhteisöiltä? |
| --- | --- |

51.

| 52. | Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Paikalliset rakennus- tai asennuskustannukset? |
| --- | --- |

52.

| 53. | Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Alv, tuontitullit, muut verot? |
| --- | --- |

53.

| 54. | Tuettujen paikalliskustannusten luonne: Muu? |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kuvaus ”muista” paikalliskustannuksista |
| --- | --- |

55.

| 56. | II jakson a kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

56.

b)   
  II luku – 15 artiklan c kohdan 5 alakohta, liitteessä I oleva 5 artiklan e kohta, liitteessä II oleva 6 artiklan a kohta, liitteessä II oleva 6 artiklan b kohta, liitteessä IV oleva 8 artiklan d kohta, liitteessä VI oleva 4 artikla

| 57. | Takaisinmaksuprofiili |
| --- | --- |

57.

| 58. | Takaisinmaksuerien maksuväli (pääoma) |
| --- | --- |

58.

| 59. | Takaisinmaksuerien maksuväli (korko) |
| --- | --- |

59.

| 60. | Ensimmäinen takaisinmaksuerä luoton alkamisajankohdan jälkeen |
| --- | --- |

60.

| 61. | Ensimmäinen takaisinmaksuerä luoton alkamisajankohdan jälkeen – käytetty aikayksikkö |
| --- | --- |

61.

| 62. | Ennen luoton alkamisajankohtaa pääomitetun koron määrä |
| --- | --- |

62.

| 63. | Pääomitetun koron valuutta |
| --- | --- |

63.

| 64. | Keskimääräinen painotettu takaisinmaksuaika |
| --- | --- |

64.

| 65. | Luottoajan puoleenväliin mennessä takaisin maksetun pääoman osuus prosentteina |
| --- | --- |

65.

| 66. | Selvitys syystä, jonka vuoksi tukea ei myönnetä tavanomaisten takaisinmaksurakenteiden mukaisesti |
| --- | --- |

66.

| 67. | II jakson b kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

67.

c)   
  Kaikki ilmoitusvelvoitteet luvussa II olevissa 23, 26, 28 ja 29 artiklassa, liitteessä VI olevassa 4 artiklassa (vain korkean tulotason OECD-maissa toteutettavien hankkeiden osalta) ja liitteessä V olevassa 4 artiklan a kohdassa

| 68. | Velallisen maan maariskiluokitus |
| --- | --- |

68.

| 69. | Sovelletaanko ulkomailla sijaitsevaa tulevien rahavirtojen rakennetta yhdessä sulkutilin kanssa? (vain luokat 1–7) |
| --- | --- |

69.

| 70. | Sovellettavat maariskiluokat ja ostajariskiluokat liittyvät (ostajaan, luotonsaajaan, takuun antajaan, hankkeeseen, toimeen) |
| --- | --- |

70.

| 71. | Sovellettava maariskiluokitus |
| --- | --- |

71.

| 72. | Sovellettava ostajariskiluokka |
| --- | --- |

72.

| 73. | Onko 70 kohdassa mainitulla taholla akkreditoidun luottoluokituslaitoksen (credit rating agency, CRA) myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus? |
| --- | --- |

73.

| 74. | 70 kohdassa mainitun tahon paras akkreditoidun CRA:n myöntämä ulkomaanvaluuttainen luokitus |
| --- | --- |

74.

| 75. | Akkreditoitu CRA, joka myöntää 74 kohdassa ilmoitetun luokituksen |
| --- | --- |

75.

| 76. | Sovellettavan vähimmäistakuumaksun (Minimum Premium Rate, MPR) perusta |
| --- | --- |

76.

| 77. | Veloitetun todellisen takuumaksun perusta |
| --- | --- |

77.

| 78. | Veloitetun todellisen takuumaksun perustaa koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

78.

| 79. | Luoton nostoajan pituus |
| --- | --- |

79.

| 80. | Nostoaikayksikköjen pituus |
| --- | --- |

80.

| 81. | Poliittisen riskin (maariskin) takuukate prosentteina |
| --- | --- |

81.

| 82. | Kaupallisen riskin (ostajariskin) takuukate prosentteina |
| --- | --- |

82.

| 83. | Julkinen vientiluottotuote |
| --- | --- |

83.

| 84. | Korvausvaatimusten odotusaikana katetut korot? |
| --- | --- |

84.

| 85. | Maariskin lieventäminen tai ostajariskeihin liittyvät lisävakuusjärjestelyt vähimmäistakuumaksua varten (76 kohdan perusteella) |
| --- | --- |

85.

| 86. | Paikallisvaluuttamääräinen rahoitus? (vain luokan 1–7 vähimmäistakuumaksut) |
| --- | --- |

86.

| 87. | Sovellettu paikallisvaluuttaa koskeva tekijä (Local Currency Factor, LCF) |
| --- | --- |

87.

| 88. | Ostajariskeihin liittyvät lisävakuusjärjestelyt? |
| --- | --- |

88.

| 89. | Sovellettu kokonaislisävakuustekijä |
| --- | --- |

89.

| 90. | Sovellettava vähimmäistakuumaksu (76 kohdan perusteella) mahdollisen maariskin lieventämisen tai ostajariskeihin liittyvien lisävakuusjärjestelyjen jälkeen |
| --- | --- |

90.

| 91. | Veloitettu todellinen takuumaksu |
| --- | --- |

91.

| 92. | II jakson c kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

92.

d)   
  Järjestelyn 26 artiklan e kohdan ensimmäinen luetelmakohta

| 93. | Selvitys velallisen ominaisuuksista ottaen huomioon järjestelyn liitteessä XII esitetyt ostajariskiluokkaa CC0 koskevat perusteet |
| --- | --- |

93.

d)   
  Järjestelyn 26 artiklan e kohdan toinen luetelmakohta

| 94. | Perustelut, miksi ostajariskiluokka on parempi kuin akkreditoidun luottolaitoksen antama luokitus |
| --- | --- |

94.

f)   
  Järjestelyn 23 artiklan c kohdan 2 alakohta

| 95. | Takuumaksun asettamiseen käytetyn nimetyn tai lähiyksikön velkainstrumentin tyyppi |
| --- | --- |

95.

| 96. | Velkainstrumenttiyksikön nimi |
| --- | --- |

96.

| 97. | Yksityiskohtainen kuvaus velkainstrumentista ja menetelmästä, jolla hinnoittelu määritetään, mukaan lukien (mutta ei pelkästään) tiedot kestosta, luottoprofiilista, likviditeetistä ja instrumentin valuutasta |
| --- | --- |

97.

| 98. | Toimen velallisen/takaajan ja lähiyksikön välinen suhde |
| --- | --- |

98.

| 99. | Onko toimen velallisella/takaajalla sama CRA:n antama liikkeeseenlaskijan luokitus kuin lähiyksiköllä? |
| --- | --- |

99.

| 100. | Täyttääkö lähiyksikkö kaikki järjestelyn liitteessä XIV (määritelmä o) luetellut perusteet? |
| --- | --- |

100.

| 101. | Yksityiskohtainen selvitys siitä, miten lähiyksikön määritelmää koskevat perusteet täyttyvät |
| --- | --- |

101.

g)   
  Järjestelyn 46 artiklan a kohdan 7 alakohta

| 102. | Ostajariskiluokituksen perustelut |
| --- | --- |

102.

| 103. | Paras ulkomaanvaluuttainen luokitus, jonka akkreditoitu CRA on myöntänyt velallisen/takaajan sijoittautumisvaltiolle (jos sovellettava ostajariskiluokka on suotuisampi kuin paras luokitus, jonka akkreditoitu CRA on antanut velallisen/takaajan sijoittautumisvaltiolle, luokittelemattoman velallisen osalta) |
| --- | --- |

103.

| 104. | Akkreditoitu CRA, joka myöntää 103 kohdassa ilmoitetun luokituksen |
| --- | --- |

104.

h)   
  Järjestelyn 23 artiklan c kohdan 1 alakohta

| 105. | Annetaanko syndikoitu laina omaisuusvakuudellisena toimena tai hankerahoitustoimena? |
| --- | --- |

105.

| 106. | Muodostavatko kaupalliset lainat/takuut ilman kahden- tai monenvälistä tukea vähintään 25 prosenttia syndikoidusta lainasta? |
| --- | --- |

106.

| 107. | Ovatko kaikki rahoitusosapuolet tasavertaisia kaikkien rahoitusehtojen suhteen, mukaan lukien vakuuspaketti? |
| --- | --- |

107.

| 108. | Ovatko toimen rahoitusehdot kaikilta osin järjestelyn mukaisia, sellaisena kuin se on muutettuna näillä markkinaviitearvoihin perustuvaa hinnoittelua koskevilla määräyksillä syndikoitujen lainojen/takuiden osalta? |
| --- | --- |

108.

| 109. | Yksityiskohtainen kuvaus menetelmistä, joilla 91 kohdassa esitetty takuumaksu määritetään (tai suoran lainanannon kokonaiskustannukset) |
| --- | --- |

109.

| 110. | II jakson d kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

110.

i)   
  Järjestelyn 23 artiklan h kohta

| 111. | Kattaako takuu luoton koko voimassaoloajan? |
| --- | --- |

111.

| 112. | Onko takuu peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla? |
| --- | --- |

112.

| 113. | Onko takuu oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen takaajan sijaintimaan lainkäyttöalueella? |
| --- | --- |

113.

| 114. | Onko takaaja luottokelpoinen taatun velan määrään nähden? |
| --- | --- |

114.

| 115. | Sovelletaanko takaajaan sijaintimaansa luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä? |
| --- | --- |

115.

| 116. | Takuun kattaman kokonaisriskin (pääoma ja korot) prosenttiosuus |
| --- | --- |

116.

| 117. | Onko takaajan ja velallisen välillä taloudellista suhdetta? |
| --- | --- |

117.

| 118. | Suhteen laatu |
| --- | --- |

118.

| 119. | Onko takaaja oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumaton ja kykenee täyttämään velallisen maksuvelvoitteen? |
| --- | --- |

119.

| 120. | Vaikuttavatko velallisen maan tapahtumat, määräykset tai valtion puuttuminen takaajaan? |
| --- | --- |

120.

| 121. | II jakson e kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

121.

j)   
  Järjestelyn 28 artiklan b kohta

Ulkomailla sijaitsevan tulevien rahavirtojen rakenteen soveltaminen yhdessä sulkutilin kanssa:

| 122.–132. | Vahvistus siitä, että liitteen XIII perusteet on täytetty |
| --- | --- |

122.–132.

| 133. | Tiedot huomioon otetuista lisätekijöistä ja/tai muut huomautukset, jotka koskevat ulkomailla sijaitsevan tulevien rahavirtojen rakenteen soveltamista yhdessä sulkutilin kanssa |
| --- | --- |

133.

Paikallisvaluuttamääräinen rahoitus:

| 134.–139. | Vahvistus siitä, että liitteen XIII perusteet on täytetty |
| --- | --- |

134.–139.

| 140. | Käytetty paikallisvaluutta |
| --- | --- |

140.

| 141. | Tiedot huomioon otetuista lisätekijöistä ja/tai muut huomautukset, jotka koskevat paikallisvaluuttamääräisen rahoituksen soveltamista |
| --- | --- |

141.

| 142. | II jakson f kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

142.

k)   
  Järjestelyn 29 artiklan d kohta

| 143.–150. | Sovelletut erityiset ostajariskeihin liittyvät lisävakuusjärjestelyt ja vastaavat lisävakuustekijät |
| --- | --- |

143.–150.

| 151. | II jakson g kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

151.

l)   
  Liitteessä V oleva 4 artikla

| 152. | Ylittääkö tuettu takaisinmaksuaika rahoitetun raideliikenneinfrastruktuuriomaisuuden käyttöiän? |
| --- | --- |

152.

| 153. | Huomautukset (152 kohdasta)
  Luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavat kaikki toimet: |
| --- | --- |

153.

Luokkaan I kuuluvissa maissa toteutettavat kaikki toimet:

| 154. | Kattava selvitys julkisen tuen tarjoamisesta |
| --- | --- |

154.

| 155. | Onko liitteessä V olevan 2 artiklan b kohdan 3 alakohdassa vahvistetuista ehdoista pyydetty poikkeuslupaa käyttämällä yhteistä kantaa? |
| --- | --- |

155.

| 156. | Yhteisen kannan tilanne |
| --- | --- |

156.

| 157. | Yhteistä kantaa koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

157.

m)   
  Liitteessä VI oleva 4 artikla

| 158. | Selvitys siitä, miksi sovelletaan hankerahoitukseen liittyviä ehtoja |
| --- | --- |

158.

| 159. | Avaimet käteen -sopimuksen arvo, alihankintasopimusten osuus jne. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun takuun tyyppi |
| --- | --- |

160.

| 161. | Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina |
| --- | --- |

161.

| 162. | Ennen luoton alkamisajankohtaa tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina |
| --- | --- |

162.

| 163. | Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun takuun tyyppi |
| --- | --- |

163.

| 164. | Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun poliittiseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina |
| --- | --- |

164.

| 165. | Luoton alkamisajankohdan jälkeen tarjotun kaupalliseen riskiin liittyvän takuukatteen suuruus prosentteina |
| --- | --- |

165.

| 166. | Rakennusajan pituus |
| --- | --- |

166.

| 167. | Rakennusaikayksikköjen pituus |
| --- | --- |

167.

| 168.–183. | Vahvistus (ja tarvittaessa selvitys) siitä, että toimi täyttää liitteen VI lisäyksessä I luetellut perusteet |
| --- | --- |

168.–183.

n)   
  Liitteessä VI oleva 4 artikla ja liitteessä V oleva 4 artiklan a kohta korkean tulotason OECD-maissa toteutettavien hankkeiden osalta

| 184. | Hankkeen syndikoidun luoton kokonaismäärä, mukaan lukien julkisten ja yksityisten luotonantajien myöntämät lainat |
| --- | --- |

184.

| 185. | Koko syndikoidun luoton valuutta |
| --- | --- |

185.

| 186. | Järjestelyn osallistujien myöntämän syndikoidun luoton prosenttiosuus |
| --- | --- |

186.

| 187. | Yksityisten luotonantajien myöntämän syndikoidun luoton prosenttiosuus |
| --- | --- |

187.

| 188. | Vähemmistöosakkaat luoton syndikoinnissa |
| --- | --- |

188.

| 189. | Huomautukset (195 kohdasta) |
| --- | --- |

189.

| 190. | Täyttääkö takuumaksu markkinaperusteet? |
| --- | --- |

190.

| 191. | Huomautukset (197 kohdasta) |
| --- | --- |

191.

| 192. | II jakson h kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

192.

o)   
  Järjestelyn 47 ja 48 artikla

| 193. | Kauppaan liittyvän avun kokonaismäärä, erityisnosto-oikeuksien asteikko |
| --- | --- |

193.

| 194. | Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: muiden kuin pehmeäehtoisten vientiluottojen osuus järjestelyn mukaisesti |
| --- | --- |

194.

| 195. | Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: muiden markkinaehtoisten tai lähes markkinaehtoisten varojen osuus |
| --- | --- |

195.

| 196. | Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: niiden muiden julkisten varojen osuus, joiden lahja-aste on pienempi kuin 35 artiklassa sallittu vähimmäistaso, lukuun ottamatta sopeuttamistapauksia |
| --- | --- |

196.

| 197. | Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: ostajan omista varoista maksettujen ennakkomaksujen osuus |
| --- | --- |

197.

| 198. | Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: niiden luoton alkamisajankohtana tai sitä ennen suoritettujen maksujen osuus, joita ei oteta huomioon |
| --- | --- |

198.

| 199. | Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: avustusten osuus |
| --- | --- |

199.

| 200. | Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin koostumus: pehmeäehtoisten luottojen osuus |
| --- | --- |

200.

| 201. | Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: lyhennyksetön aika |
| --- | --- |

201.

| 202. | Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: takaisinmaksuajan pituus |
| --- | --- |

202.

| 203. | Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: takaisinmaksuerien maksuväli |
| --- | --- |

203.

| 204. | Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: takaisinmaksuprofiili |
| --- | --- |

204.

| 205. | Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: valuutta |
| --- | --- |

205.

| 206. | Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: korko |
| --- | --- |

206.

| 207. | Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: sovellettava diskonttokorko |
| --- | --- |

207.

| 208. | Pehmeäehtoisten luottojen ehdot: lahja-aste |
| --- | --- |

208.

| 209. | Kauppaan liittyvää apua koskevan paketin kokonaislahja-aste |
| --- | --- |

209.

| 210. | II jakson k kohdassa annettuja tietoja koskevat huomautukset ja/tai selvitykset |
| --- | --- |

210.

”LIITE VIII

VÄHIMMÄISTAKUUMAKSUJEN LASKEMINEN MAARISKILUOKKIIN 1–7 KUULUVISSA TOIMISSA

Vähimmäistakuumaksun kaava

Vientiluottoon, johon osallistuu maariskiluokkaan 1–7 luokiteltuun maahan sijoittautunut velallinen/takaaja, sovelletaan seuraavaa vähimmäistakuumaksun (MPR) laskentakaavaa:

MPR = {[(ai * HOR + bi) * max (PCC, PCP) / 0,95] * (1-LCF) + [cin * PCC / 0,95 * HOR * (1-CEF)]} * QPFi * PCFi * BTSF

jossa

| — | ai | = | maariskikerroin maariskiluokassa i (i = 1–7) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | cin | = | ostajariskikerroin ostajaluokassa n (n = SOV+, SOV/CCO, CC1-CC5) maariskiluokassa i (i = 1–7) |
| — | bi | = | maaluokan riskiluokan i (i = 1–7) vakio |
| — | HOR | = | riskikauden pituus |
| — | PCC | = | kaupallisen riskin (ostajariskin) takuukate |
| — | PCP | = | poliittisen riskin (maariskin) takuukate |
| — | CEF | = | luoton lisävakuustekijä |
| — | QPFi | = | tuotteen laatua koskeva kerroin maariskiluokassa i (i = 1–7) |
| — | PCFi | = | takuukatetekijä maariskiluokassa i (i = 1–7) |
| — | BTSF | = | valtion luottoriskiä parempi tekijä |
| — | LCF | = | paikallisvaluuttaa koskeva tekijä |

—

ai

=

maariskikerroin maariskiluokassa i (i = 1–7)

—

cin

=

ostajariskikerroin ostajaluokassa n (n = SOV+, SOV/CCO, CC1-CC5) maariskiluokassa i (i = 1–7)

—

bi

=

maaluokan riskiluokan i (i = 1–7) vakio

—

HOR

=

riskikauden pituus

—

PCC

=

kaupallisen riskin (ostajariskin) takuukate

—

PCP

=

poliittisen riskin (maariskin) takuukate

—

CEF

=

luoton lisävakuustekijä

—

QPFi

=

tuotteen laatua koskeva kerroin maariskiluokassa i (i = 1–7)

—

PCFi

=

takuukatetekijä maariskiluokassa i (i = 1–7)

—

BTSF

=

valtion luottoriskiä parempi tekijä

—

LCF

=

paikallisvaluuttaa koskeva tekijä

Sovellettava maariskiluokitus

Sovellettava maariskiluokitus määritetään järjestelyn 23 artiklan e kohdan mukaisesti ja sen perusteella määritetään maariskikerroin (ai) ja vakio (bi) seuraavan taulukon mukaisesti:

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 0,090 | 0,200 | 0,350 | 0,550 | 0,740 | 0,900 | 1,100 |
| b) | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,750 | 1,200 | 1,800 |

1

2

3

4

5

6

7

A

0,090

0,200

0,350

0,550

0,740

0,900

1,100

b)

0,350

0,350

0,350

0,350

0,750

1,200

1,800

Asianmukaisen ostajariskiluokan valinta

Asianmukaisen ostajariskiluokan valinnassa käytetään alla olevaa taulukkoa, joka sisältää maa- ja ostajariskiluokkien yhdistelmiä, jotka on vahvistettu ja sovittu yhtäpitävästi ostajariskiluokkien CC1–CC5 ja akkreditoitujen riskiluokituslaitosten luokitusten kanssa. Kunkin ostajariskiluokan (SOV+–CC5) laadulliset kuvaukset on tehty velallisten (ja takaajien) luokittelun helpottamiseksi ja ne esitetään liitteessä XII.

| Maariskiluokka |
| --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ |
| SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 |
| CC1
  AAA – AA- | CC1
  A+ – A- | CC1
  BBB+ – BBB- | CC1
  BB+–BB | CC1
  BB- | CC1
  B+ | CC1
  B |
| CC2
  A+ – A- | CC2
  BBB+ – BBB- | CC2
  BB+-BB | CC2
  BB- | CC2
  B+ | CC2
  B | CC2
  B- tai heikompi |
| CC3
  BBB+ – BBB- | CC3
  BB+–BB | CC3
  BB- | CC3
  B+ | CC3
  B | CC3
  B- tai heikompi | |
| CC4
  BB+–BB | CC4
  BB- | CC4
  B+ | CC4
  B | CC4
  B- tai heikompi | | |
| CC5
  BB- tai heikompi | CC5
  B+ tai heikompi | CC5
  B tai heikompi | CC5
  B- tai heikompi | | | |

Maariskiluokka

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

CC1

AAA – AA-

CC1

A+ – A-

CC1

BBB+ – BBB-

CC1

BB+–BB

CC1

BB-

CC1

B+

CC1

B

CC2

A+ – A-

CC2

BBB+ – BBB-

CC2

BB+-BB

CC2

BB-

CC2

B+

CC2

B

CC2

B- tai heikompi

CC3

BBB+ – BBB-

CC3

BB+–BB

CC3

BB-

CC3

B+

CC3

B

CC3

B- tai heikompi

CC4

BB+–BB

CC4

BB-

CC4

B+

CC4

B

CC4

B- tai heikompi

CC5

BB- tai heikompi

CC5

B+ tai heikompi

CC5

B tai heikompi

CC5

B- tai heikompi

Valittu ostajariskiluokka määrittää yhdessä sovellettavan maariskiluokan kanssa ostajariskikertoimen (cin), joka saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:

| Ostajariski-
  luokka | Maariskiluokka |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| SOV / CC0 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| CC1 | 0,110 | 0,120 | 0,110 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,125 |
| CC2 | 0,200 | 0,212 | 0,223 | 0,234 | 0,246 | 0,258 | 0,271 |
| CC3 | 0,270 | 0,320 | 0,320 | 0,350 | 0,380 | 0,480 | — |
| CC4 | 0,405 | 0,459 | 0,495 | 0,540 | 0,621 | — | — |
| CC5 | 0,630 | 0,675 | 0,720 | 0,810 | — | — | — |

Ostajariski-

luokka

Maariskiluokka

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

SOV / CC0

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

CC1

0,110

0,120

0,110

0,100

0,100

0,100

0,125

CC2

0,200

0,212

0,223

0,234

0,246

0,258

0,271

CC3

0,270

0,320

0,320

0,350

0,380

0,480

—

CC4

0,405

0,459

0,495

0,540

0,621

—

—

CC5

0,630

0,675

0,720

0,810

—

—

—

Riskikauden pituus (HOR)

Riskikauden pituus (HOR) lasketaan seuraavasti:

| Tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta (pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä):
  HOR = (nostoajan pituus * 0,5) + takaisinmaksuajan pituus |
| --- |

Tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta (pääoman takaisinmaksu puolivuosittaisina tasaerinä):

HOR = (nostoajan pituus * 0,5) + takaisinmaksuajan pituus

| Muiden kuin tavanomaisten maksuprofiilien osalta:
  HOR = (nostoajan pituus × 0,5) + (takaisinmaksuajan keskimääräinen kesto – 0,25) / 0,5 |
| --- |

Muiden kuin tavanomaisten maksuprofiilien osalta:

HOR = (nostoajan pituus × 0,5) + (takaisinmaksuajan keskimääräinen kesto – 0,25) / 0,5

| Ajan mittayksikkönä edellä olevissa kaavoissa on vuosi. |
| --- |

Ajan mittayksikkönä edellä olevissa kaavoissa on vuosi.

Kaupallisen riskin (ostajariskin) (Percentage of Cover for Commercial Risk, PCC) ja poliittisen riskin (maariskin) (Percentage of Cover for Political Risk, PCP) takuukate

Takuukate (PCC ja PCP) ilmaistaan MPR:n kaavassa desimaaliarvona (eli 95 prosenttia on 0,95).

Ostajariskien kattamiseen tarkoitetut lisävakuusjärjestelyt

Luoton lisävakuustekijän (CEF) arvo on 0 sellaisissa toimissa, joissa ei sovelleta ostajariskeihin liittyviä lisävakuusjärjestelyjä. Toimissa, joissa sovelletaan ostajariskeihin liittyviä lisävakuusjärjestelyjä, CEF:n arvo määritetään järjestelyn liitteen XII mukaisesti (ottaen huomioon 29 artiklan c kohdan mukaiset rajoitukset), ja se voi olla enintään 0,35.

Tuotteen laatutekijä

Tuotteen laatutekijä (Quality of Product Factor, QPF) saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:

| Tuotteen laatu | Maariskiluokka |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| vakiotasoa rajoitetumpi | 0,9965 | 0,9935 | 0,9850 | 0,9825 | 0,9825 | 0,9800 | 0,9800 |
| vakiotaso | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 |
| vakiotasoa täydellisempi | 1,0035 | 1,0065 | 1,0150 | 1,0175 | 1,0175 | 1,0200 | 1,0200 |

Tuotteen laatu

Maariskiluokka

1

2

3

4

5

6

7

vakiotasoa rajoitetumpi

0,9965

0,9935

0,9850

0,9825

0,9825

0,9800

0,9800

vakiotaso

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

vakiotasoa täydellisempi

1,0035

1,0065

1,0150

1,0175

1,0175

1,0200

1,0200

Takuukatetekijä

Takuukatetekijä (Percentage of Cover Factor, PCF) määritetään seuraavasti:

| Kun (max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1) |
| --- |

Kun (max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1)

| Kun (max(PCC, PCP) > 0,95, PCF = 1 + ((max(PCC, PCP) – 0,95) / 0,05) × (takuukatekerroin) |
| --- |

Kun (max(PCC, PCP) > 0,95, PCF = 1 + ((max(PCC, PCP) – 0,95) / 0,05) × (takuukatekerroin)

Takuukatekerroin saadaan seuraavan taulukon mukaisesti:

| | Maariskiluokka |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Takuukatekerroin | 0,00000 | 0,00337 | 0,00489 | 0,01639 | 0,03657 | 0,05878 | 0,08598 |

Maariskiluokka

1

2

3

4

5

6

7

Takuukatekerroin

0,00000

0,00337

0,00489

0,01639

0,03657

0,05878

0,08598

Valtion luottoriskiä parempi tekijä (Better than Sovereign Factor, BTSF)

Kun velallinen on luokiteltu ostajariskiluokkaan ”valtion luottoriskiä parempi” (SOV+), BTSF = 0,9, muussa tapauksessa BTSF = 1.

Paikallisvaluuttaa koskeva tekijä (Local Currency Factor, LCF)

Toimessa, jossa maariskin lieventämisessä käytetään paikallisvaluuttaa, LCF:n arvo voi olla enintään 0,2. Kaikkien muiden toimien LCF:n arvo on 0.

”LIITE IX

TAKUUMAKSUJEN VIITEARVOT MARKKINAVIITEARVOIHIN PERUSTUVISSA TOIMISSA

Vientiluottojen kattamaton erä tai muun kuin vientiluottolaitoksen kattama osuus syndikoidusta lainasta

Yksityisten pankkien/instituutioiden ilmoittama hinta kyseisen vientiluoton kattamattomasta erästä (tai joissakin tapauksissa muun kuin vientiluottolaitoksen kattama osuus syndikoidusta lainasta) voi vastata parhaiten vientiluottolaitoksen katetta. Tällaisten kattamattomien osuuksien tai muiden kuin katettujen osien hinnoittelua olisi käytettävä ainoastaan, jos se perustuu kaupallisiin ehtoihin (tämä sulkee pois esimerkiksi kansainvälisten rahoituslaitosten rahoittamat osuudet).

Nimetyt yritysten joukkolainat (Name-Specific Corporate Bonds)

Yritysten joukkolainat koskevat nimettyjä luottoriskejä. Vientiluottolaitoksen sopimuksen eritysehtojen, kuten maturiteetin ja merkityn valuutan, ja mahdollisen luoton lisävakuuden sopeuttamisessa on noudatettava tarkkuutta. Jos käytetään ensisijaisia yritysten joukkolainoja (vakuutuksen kokonaistuotto) tai toissijaisia yritysten joukkolainoja (vaihtoehtoa, jossa spreadi on mukautettu soveltuvaan käyrään, joka on yleensä asiaankuuluva valuuttaswap-käyrä), olisi ensisijaisesti käytettävä velkojan lainoja. Jos niitä ei ole saatavilla, voidaan käyttää lähiyksiköiden ensisijaisia tai toissijaisia yritysten joukkolainoja.

Nimetyt luottotappio-swapit (Name-Specific Credit Default Swaps)

Luottotappio-swapit (CDS) ovat suojautumistapa tappioita vastaan. CDS-käyrä kuvaa CDS:n ostajan tiettynä kautena maksamaa määrää osuutena nimellispääomasta ja se ilmaistaan yleensä peruspisteinä. CDS:n ostaja ostaa tosiasiassa vakuutuksen luottotappion varalta suorittamalla CDS:n myyjälle maksut swapin voimassaoloajalta tai kunnes luottotapahtuma realisoituu. Ensisijaisesti olisi käytettävä velkojan CDS-käyrää. Jos sitä ei ole saatavilla, voidaan käyttää lähiyksiköiden CDS-käyriä.

Luoton viitearvot

Luoton ensisijaiset viitearvot (vakuuttamisen hinnoittelu) tai toissijaiset viitearvot (luoton toiselta rahoituslaitokselta ostavan rahoituslaitoksen luoton odotettavissa oleva tuotto). Luoton ensisijaisten viitearvojen kaikki maksut on oltava tiedossa, jotta kokonaistuotto voidaan laskea. Jos käytetään luoton viitearvoja, ensisijaisesti olisi käytettävä velkojan viitearvoja. Jos niitä ei ole saatavilla, voidaan käyttää samanlaisten yksiköiden viitearvoja.

Markkinaviitearvojen käyrät

Markkinaviitearvojen käyrät kuvaavat koko sektorin tai ostajaluokan luottoriskiä. Tällainen markkinatieto voi olla tärkeää, jos nimettyä tietoa ei ole saatavilla. Yleensä näiden markkinoiden sisäisen tiedon laatu riippuu markkinoiden likviditeetistä. Joka tapauksessa on tarkasteltava markkinavälineitä, jotka vastaavat parhaiten vientiluottolaitoksen sopimuksen erityisehtoja, kuten päivämäärää, luottoluokitusta, maturiteettia ja merkittyä valuuttaa.

”LIITE X

KOLMANNEN OSAPUOLEN MAKSUTAKUUN SOVELTAMISTA KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET SEKÄ MONENVÄLISTEN TAI ALUEELLISTEN INSTITUUTIOIDEN ARVIOINTIA KOSKEVAT PERUSTEET

TARKOITUS

Tässä liitteessä esitetään kolmannen osapuolen maksutakuun soveltamista koskevat perusteet ja edellytykset järjestelyn 23 artiklan e kohdan mukaisesti. Se sisältää myös perusteet, joiden mukaisesti monenvälisiä ja alueellisia instituutioita olisi arvioitava määritettäessä, olisiko instituutioon sovellettava markkinaviitearvoihin perustuvia toimia koskevia takuumaksusääntöjä järjestelyn 23 artiklan mukaisesti.

SOVELTAMISALA

Tapaus 1: Koko riskinalaisen määrän kattava takuu

Kun takaisinmaksutakuuna annettava vakuus yksiköltä kattaa koko riskinalaisen määrän (eli pääoman ja koron), voidaan soveltaa takaajan sijaintimaan maariskiluokitusta ja ostajariskiluokkaa, kun seuraavat ehdot täyttyvät:

| — | Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan. |
| --- | --- |

—

Takuu kattaa luoton koko voimassaoloajan.

| — | Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla. |
| --- | --- |

—

Takuu on peruuttamaton, varaukseton ja pyynnöstä saatavilla.

| — | Takuu on oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen takaajan sijaintimaan lainkäyttöalueella. |
| --- | --- |

—

Takuu on oikeudellisesti pätevä ja täytäntöönpanokelpoinen takaajan sijaintimaan lainkäyttöalueella.

| — | Takaaja on luottokelpoinen taatun velan suuruuteen nähden. |
| --- | --- |

—

Takaaja on luottokelpoinen taatun velan suuruuteen nähden.

| — | Takaajaan sovelletaan sijaintimaansa luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä, paitsi jos takaaja on monenvälinen instituutio, johon ei osallistujien sopimuksen mukaan yleensä sovelleta tällaista valvontaa ja rajoituksia. |
| --- | --- |

—

Takaajaan sovelletaan sijaintimaansa luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä, paitsi jos takaaja on monenvälinen instituutio, johon ei osallistujien sopimuksen mukaan yleensä sovelleta tällaista valvontaa ja rajoituksia.

Jos takaaja on taattavan yksikön tytär- tai emoyhtiö, osallistujat määrittävät tapauskohtaisesti, 1) ovatko tytär- ja emoyhtiö keskinäisen suhteensa tai emoyhtiön oikeudellisten sitoumusten perusteella oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumattomia ja kykeneekö yhtiö täyttämään maksuvelvoitteensa, 2) voivatko paikalliset tapahtumat/määräykset tai valtion puuttuminen vaikuttaa tytär-/emoyhtiöön ja 3) onko päätoimipaikka maksuvelvollinen, jos maksu laiminlyödään.

Tapaus 2: Määrältään rajoitettu takuu

Kun takaisinmaksutakuuna annettava vakuus yksiköltä kattaa osan riskinalaisesta määrästä (eli pääomasta ja korosta), takuun kattamaan osuuteen luotosta voidaan soveltaa takaajan sijaintimaan maariskiluokitusta ja ostajariskiluokkaa, kun tapauksessa 1 luetellut kaikki muut asiaankuuluvat ehdot täyttyvät.

Takuun ulkopuolelle jäävään osuuteen sovelletaan velallisen maariskiluokitusta ja ostajariskiluokkaa.

Monenvälisten ja alueellisten instituutioiden arviointia koskevat perusteet

Osallistujat voivat sopia, että monenväliseen tai alueelliseen instituutioon sovelletaan 23 artiklan c kohdan mukaisia markkinaviitearvoihin perustuvia toimia koskevia takuumaksusääntöjä, jos instituutio on vapautettu sijaintimaassaan yleensä luotonannon valvonnasta ja siirtomääräyksistä Tällaiset instituutiot arvioidaan tapauskohtaisesti omien ansioidensa ja sen perusteella,

| — | onko instituutio lainsäädännöllisesti ja taloudellisesti itsenäinen, |
| --- | --- |

—

onko instituutio lainsäädännöllisesti ja taloudellisesti itsenäinen,

| — | onko instituution koko varallisuus suojassa kansallistamiselta tai julistamiselta menetetyksi valtiolle, |
| --- | --- |

—

onko instituution koko varallisuus suojassa kansallistamiselta tai julistamiselta menetetyksi valtiolle,

| — | onko instituutiolla rajoittamaton vapaus varojen siirtämiseen ja muuntamiseen, |
| --- | --- |

—

onko instituutiolla rajoittamaton vapaus varojen siirtämiseen ja muuntamiseen,

| — | onko kyseessä instituutio, jonka toimintaan sen sijaintimaan hallitus ei puutu, |
| --- | --- |

—

onko kyseessä instituutio, jonka toimintaan sen sijaintimaan hallitus ei puutu,

| — | onko instituution toiminta verovapaata, ja |
| --- | --- |

—

onko instituution toiminta verovapaata, ja

| — | ovatko kaikki instituution jäsenvaltiot velvollisia antamaan lisäpääomaa sen velvoitteiden kattamiseksi. |
| --- | --- |

—

ovatko kaikki instituution jäsenvaltiot velvollisia antamaan lisäpääomaa sen velvoitteiden kattamiseksi.

Arvioinnissa olisi myös otettava huomioon maksurekisteritiedot aikaisemmista maakohtaisiin luottoriskeihin liittyvistä laiminlyöntitilanteista joko asianomaisessa sijaintimaassa tai velallisen maassa sekä mitkä tahansa muut tekijät, joilla saattaa olla vaikutusta arviointiin.

Tällaisten monenvälisten ja alueellisten instituutioiden luettelo ei ole tyhjentävä, ja osallistuja voi asettaa instituution tarkasteltavaksi edellä mainittujen näkökohtien perusteella. Osallistujat julkaisevat luettelon monenvälisistä ja alueellisista instituutioista, joihin sovelletaan 23 artiklan c kohdan mukaisia markkinaviitearvoihin perustuvia toimia koskevia takuumaksusääntöjä.

”LIITE XI

OSTAJARISKILUOKKIEN LAADULLISET KUVAUKSET

Valtion luottoriskiä parempi (SOV+)

Tämä luokitus on poikkeuksellinen. Tällaisen luokituksen saaneella yksiköllä on poikkeuksellisen vahva luottoprofiili, ja sen odotetaan täyttävän maksuvelvoitteensa valtion maksuvaikeuden aikana ja jopa luottotappiotilanteessa. Kansainväliset luottoluokituslaitokset julkaisevat säännöllisesti raportteja, joissa luetteloidut yhtiöiden ja vastapuolten luokitukset ylittävät valtion ulkomaanvaluuttaisen luokituksen. Sopimuspuolten, jotka ehdottavat yksikön luokittelemista valtion riskiä parempaan luokkaan, on ehdotuksensa tueksi vedottava tällaisiin valtion luottoriskiä parempiin luokituksiin paitsi, jos valtion luottoriski on valtion luottoriskin arviointimallin menetelmän perusteella määritetty huomattavasti maariskiä suuremmaksi. Jotta yksikkö voi saada sijaintivaltiotaan paremman luottoluokituksen, sillä odotetaan olevan useita tai tavanomaisesti ainakin suurin osa seuraavista tai vastaavista erityispiirteistä:

| — | vahva luottoprofiili |
| --- | --- |

—

vahva luottoprofiili

| — | huomattavat ulkomaankaupan tulot suhteessa sen valuuttamääräiseen velkataakkaan |
| --- | --- |

—

huomattavat ulkomaankaupan tulot suhteessa sen valuuttamääräiseen velkataakkaan

| — | valmiudet käyttää tytäryhtiöiden tai ulkomaantoimintojen tuotantoa ja käteisvarojen muodostusta erityisesti korkean luokituksen saaneissa valtioissa sijaitsevissa monikansallisissa yrityksissä |
| --- | --- |

—

valmiudet käyttää tytäryhtiöiden tai ulkomaantoimintojen tuotantoa ja käteisvarojen muodostusta erityisesti korkean luokituksen saaneissa valtioissa sijaitsevissa monikansallisissa yrityksissä

| — | yksiköllä on ulkomaalainen omistaja tai strateginen kumppani, joka on luotettava rahoitustuen lähde muodollisen takuun puuttuessa |
| --- | --- |

—

yksiköllä on ulkomaalainen omistaja tai strateginen kumppani, joka on luotettava rahoitustuen lähde muodollisen takuun puuttuessa

| — | yksikkö on aiemmin saanut valtiolta erityiskohtelua, mukaan luettuna vapautus valuutan siirtojen ja vaihdon rajoituksista sekä vientitulojen luovutusvaatimuksista, ja suotuisaa verokohtelua |
| --- | --- |

—

yksikkö on aiemmin saanut valtiolta erityiskohtelua, mukaan luettuna vapautus valuutan siirtojen ja vaihdon rajoituksista sekä vientitulojen luovutusvaatimuksista, ja suotuisaa verokohtelua

| — | yksiköllä on aiempia puiteluottoja korkean luokituksen saaneilta kansainvälisiltä pankeilta, erityisesti luottoja, joissa ei ole merkittäviä kielteisiä muutoksia koskevaa (Material Adverse Change, MAC) lauseketta, jonka perusteella pankit voivat irtisanoa luottovälineet valtion kriisin tai muiden riskien ilmetessä |
| --- | --- |

—

yksiköllä on aiempia puiteluottoja korkean luokituksen saaneilta kansainvälisiltä pankeilta, erityisesti luottoja, joissa ei ole merkittäviä kielteisiä muutoksia koskevaa (Material Adverse Change, MAC) lauseketta, jonka perusteella pankit voivat irtisanoa luottovälineet valtion kriisin tai muiden riskien ilmetessä

| — | yksiköllä on varallisuutta ulkomailla, erityisesti rahaksi muunnettavaa omaisuutta, mikä johtuu usein säännöistä, jotka sallivat viejien kuolettaa ja ylläpitää ulkomailla käteistilejä, joita voidaan käyttää velanhoitoa varten. |
| --- | --- |

—

yksiköllä on varallisuutta ulkomailla, erityisesti rahaksi muunnettavaa omaisuutta, mikä johtuu usein säännöistä, jotka sallivat viejien kuolettaa ja ylläpitää ulkomailla käteistilejä, joita voidaan käyttää velanhoitoa varten.

SOV+-ostajariskiluokkaa ei normaalisti voida soveltaa

| — | julkisessa omistuksessa oleviin yksiköihin, liikelaitoksiin, valtion hallintoon kuten ministeriöihin, aluehallintoon jne. |
| --- | --- |

—

julkisessa omistuksessa oleviin yksiköihin, liikelaitoksiin, valtion hallintoon kuten ministeriöihin, aluehallintoon jne.

| — | valtion lainkäyttöalueella sijaitseviin rahoituslaitoksiin ja |
| --- | --- |

—

valtion lainkäyttöalueella sijaitseviin rahoituslaitoksiin ja

| — | yksiköihin, joiden myynti tapahtuu pääasiassa kotimaisilla markkinoilla paikallisvaluutassa. |
| --- | --- |

—

yksiköihin, joiden myynti tapahtuu pääasiassa kotimaisilla markkinoilla paikallisvaluutassa.

Valtion luottoriski (SOV)

Valtiovelalliset/valtiotakaajat ovat yksikköjä, jotka on nimenomaisesti valtuutettu täyttämään velanmaksuvelvollisuuden valtion puolesta ja jotka yleensä ovat valtiovarainministeriöitä tai keskuspankkeja (41). Kyse on valtion luottoriskistä, kun

| — | velallinen/takaaja on oikeudellisesti valtuutettu täyttämään velanmaksuvelvollisuuden valtion puolesta ja sillä on siten valtion täysi luottamus ja vakuudet ja |
| --- | --- |

—

velallinen/takaaja on oikeudellisesti valtuutettu täyttämään velanmaksuvelvollisuuden valtion puolesta ja sillä on siten valtion täysi luottamus ja vakuudet ja

| — | valtion luottoriskin uudelleenjärjestelyn tapauksessa kyseinen velka sisällytetään uudelleenjärjestelyssä valtiolle osoitettuihin velvollisuuksiin ja maksuvelvollisuuksiin. |
| --- | --- |

—

valtion luottoriskin uudelleenjärjestelyn tapauksessa kyseinen velka sisällytetään uudelleenjärjestelyssä valtiolle osoitettuihin velvollisuuksiin ja maksuvelvollisuuksiin.

Sama kuin valtion luottoriski (CC0): poikkeuksellisen hyvä luottokelpoisuus

”Sama kuin valtion luottoriski” -luokkaan kuuluu kahdentyyppisiä velallisia/takaajia:

| — | julkiset yksiköt joko tapauksissa, joissa on due diligence -tarkastuksessa todettu, että ostajalla on implisiittisesti valtion täysi luottamus ja luotto/tuki, tai joissa todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea on hyvin suuri sekä mahdollisessa perintä- että luottotappiotilanteessa. Valtiota vastaavat muut kuin valtion julkiset yksiköt, joihin kuuluvat myös valtio-omisteiset yhtiöt, joilla on täysi tai lähes täysi monopoliasema alan toiminnoissa (esimerkiksi energiantuotanto, öljy ja kaasu). |
| --- | --- |

—

julkiset yksiköt joko tapauksissa, joissa on due diligence -tarkastuksessa todettu, että ostajalla on implisiittisesti valtion täysi luottamus ja luotto/tuki, tai joissa todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea on hyvin suuri sekä mahdollisessa perintä- että luottotappiotilanteessa. Valtiota vastaavat muut kuin valtion julkiset yksiköt, joihin kuuluvat myös valtio-omisteiset yhtiöt, joilla on täysi tai lähes täysi monopoliasema alan toiminnoissa (esimerkiksi energiantuotanto, öljy ja kaasu).

| — | yritysten yksiköt, joilla on poikkeuksellisen vahva luottoprofiili mahdollisten laiminlyönti- ja luottotappiotilanteiden varalta, minkä perusteella riskin voidaan katsoa vastaavan valtion luottoriskiä. Tällaiset ehdokkaat voivat olla vahvoja tunnettuja suuryrityksiä (ns. blue chip -yrityksiä) tai hyvin merkittäviä pankkeja, joilla on suuri todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea. |
| --- | --- |

—

yritysten yksiköt, joilla on poikkeuksellisen vahva luottoprofiili mahdollisten laiminlyönti- ja luottotappiotilanteiden varalta, minkä perusteella riskin voidaan katsoa vastaavan valtion luottoriskiä. Tällaiset ehdokkaat voivat olla vahvoja tunnettuja suuryrityksiä (ns. blue chip -yrityksiä) tai hyvin merkittäviä pankkeja, joilla on suuri todennäköisyys saada valtion rahoitus- ja vakavaraisuustukea.

Poikkeuksellisen hyvä luottokelpoisuus merkitsee, että maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan merkityksetön ja että yksiköllä on poikkeuksellisen vahvat takaisinmaksuvalmiudet, joihin ennakoitavissa olevat tapahtumat eivät todennäköisesti vaikuta. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin yksikön liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen likviditeetti |
| --- | --- |

—

poikkeuksellisen hyvä tai erinomainen likviditeetti

| — | poikkeuksellisen alhainen tai hyvin alhainen velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

poikkeuksellisen alhainen tai hyvin alhainen velkaantumisaste

| — | erinomainen tai hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hyvin vahvat hallinnolliset valmiudet. |
| --- | --- |

—

erinomainen tai hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hyvin vahvat hallinnolliset valmiudet.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC0 luokitellun velallisen/takaajan luokkien AAA (maaluokka 1) ja B (maaluokka 7) välille.

Erinomainen luottokelpoisuus (CC1)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan pieni tai hyvin pieni. Velallisella/takaajalla on hyvin vahvat takaisinmaksuvalmiudet, joihin ennakoitavissa olevat tapahtumat eivät todennäköisesti vaikuta. On melko epätodennäköistä tai hyvin epätodennäköistä, että olosuhteiden ja taloustilanteen muutokset vaikuttavat kielteisesti velalliseen/takaajaan. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | erinomainen tai hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

erinomainen tai hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | erinomainen tai hyvä likviditeetti |
| --- | --- |

—

erinomainen tai hyvä likviditeetti

| — | hyvin alhainen tai alhainen velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

hyvin alhainen tai alhainen velkaantumisaste

| — | hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet. |
| --- | --- |

—

hyvin vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velkoja/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC1 luokitellun velkojan/takaajan luokkien AAA (maaluokka 1) ja B (maaluokka 7) välille.

Hyvä tai melko hyvä luottokelpoisuus, yli keskiarvon (CC2)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan pieni. Velallisella/takaajalla on hyvät tai melko hyvät takaisinmaksuvalmiudet, joihin ennakoitavissa olevat tapahtumat eivät todennäköisesti vaikuta. On melko epätodennäköistä, että olosuhteiden ja taloustilanteen muutokset vaikuttavat kielteisesti velalliseen/takaajaan. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | hyvä tai melko hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

hyvä tai melko hyvä käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | hyvä tai melko hyvä likviditeetti |
| --- | --- |

—

hyvä tai melko hyvä likviditeetti

| — | alhainen tai melko alhainen velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

alhainen tai melko alhainen velkaantumisaste

| — | melko vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet. |
| --- | --- |

—

melko vahva liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC2 luokitellun velallisen/takaajan luokkien A+ (maaluokka 1) ja B– tai heikompi (maaluokka 7) välille.

Kohtalainen luottokelpoisuus, keskiarvo (CC3)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan kohtalainen tai melko pieni. Velallisella/takaajalla on kohtalaiset tai melko hyvät takaisinmaksuvalmiudet. Riskin syntyminen on mahdollista, jos velallinen/takaaja kohtaa merkittäviä epävarmuustekijöitä tai altistuu kielteisille liiketoiminnallisille, rahoituksellisille tai taloudellisille olosuhteille, joiden johdosta velallinen/takaaja saattaa menettää valmiutensa suorittaa maksut oikea-aikaisesti. Käytettävissä voi kuitenkin olla liiketoiminnallisia tai rahoituksellisia vaihtoehtoja, joiden ansiosta rahoitussitoumukset voidaan täyttää. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | melko hyvä tai kohtalainen käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

melko hyvä tai kohtalainen käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | melko hyvä tai kohtalainen likviditeetti |
| --- | --- |

—

melko hyvä tai kohtalainen likviditeetti

| — | melko alhainen tai kohtalainen velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

melko alhainen tai kohtalainen velkaantumisaste

| — | kohtalainen liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet. |
| --- | --- |

—

kohtalainen liiketoimintaprofiili ja toteen näytetyt hallinnolliset valmiudet.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös kohtuullisen laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC3 luokitellun velallisen/takaajan luokkien BBB+ (maaluokka 1) ja B– tai heikompi (maaluokka 6) välille.

Melko heikko luottokelpoisuus, alle keskiarvon (CC4)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan melko suuri. Velallisella/takaajalla on kohtalaiset tai melko heikot takaisinmaksuvalmiudet. Riskin syntyminen on mahdollista, jos velallinen/takaaja kohtaa merkittäviä epävarmuustekijöitä tai altistuu kielteisille liiketoiminnallisille, rahoituksellisille tai taloudellisille olosuhteille, joiden johdosta velallinen/takaaja saattaa menettää valmiutensa suorittaa maksut oikea-aikaisesti. Käytettävissä voi kuitenkin olla liiketoiminnallisia tai rahoituksellisia vaihtoehtoja, joiden ansiosta rahoitussitoumukset voidaan täyttää. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | kohtalainen tai melko heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

kohtalainen tai melko heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | kohtalainen tai melko heikko likviditeetti |
| --- | --- |

—

kohtalainen tai melko heikko likviditeetti

| — | kohtalainen tai melko korkea velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

kohtalainen tai melko korkea velkaantumisaste

| — | kohtalaisen heikko liiketoimintaprofiili ja heikko näyttö hallinnollisista valmiuksista. |
| --- | --- |

—

kohtalaisen heikko liiketoimintaprofiili ja heikko näyttö hallinnollisista valmiuksista.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös kohtuullisen laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC4 luokitellun velallisen/takaajan luokkien BB+ (maaluokka 1) ja B– tai heikompi (maaluokka 5) välille.

Heikko luottokelpoisuus (CC5)

Maksujen keskeytymisen riskin odotetaan olevan suuri tai hyvin suuri. Velallisella/takaajalla on melko heikot tai heikot takaisinmaksuvalmiudet. Velallisella/takaajalla on tällä hetkellä takaisinmaksuvalmius, mutta turvamarginaali on pieni. Maksuongelmien syntyminen on kuitenkin todennäköistä, koska maksukyvyn säilyminen riippuu pysyvästä ja suotuisasta liiketoiminta- ja talousympäristöstä. Kielteiset liiketoiminnalliset, rahoitukselliset tai taloudelliset olosuhteet todennäköisesti heikentävät takaisinmaksuvalmiuksia tai maksuhalukkuutta. Luottokelpoisuus perustuu tavanomaisesti joihinkin tai jopa kaikkiin seuraaviin liiketoiminta- ja rahoitusprofiilin erityispiirteisiin:

| — | melko heikko tai hyvin heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus |
| --- | --- |

—

melko heikko tai hyvin heikko käteisvarojen ja tulojen muodostus

| — | melko heikko tai heikko likviditeetti |
| --- | --- |

—

melko heikko tai heikko likviditeetti

| — | melko korkea tai korkea velkaantumisaste |
| --- | --- |

—

melko korkea tai korkea velkaantumisaste

| — | heikko liiketoimintaprofiili eikä näyttöä hallinnollisista valmiuksista. |
| --- | --- |

—

heikko liiketoimintaprofiili eikä näyttöä hallinnollisista valmiuksista.

Yksikön talous- ja omistustietoja koskeva viestintä on myös hyvin laadukasta, ellei tuen saaminen emoyhtiöltä (tai valtiolta), jonka ostajariskiluokitus on yhtä korkea tai korkeampi kuin tätä ostajariskiluokkaa vastaava luokitus, ole erittäin todennäköistä.

Sen maan luokituksesta riippuen, johon velallinen/takaaja on sijoittautunut, on todennäköistä, että akkreditoidut luottolaitokset luokittelevat ostajariskiluokkaan CC5 luokitellun velallisen/takaajan luokkien BB– (maaluokka 1) ja B– tai heikompi (maaluokka 4) välille.

”LIITE XII

MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMIÄ KOSKEVAT PERUSTEET JA EDELLYTYKSET JA OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT

TARKOITUS

Tässä liitteessä annetaan yksityiskohtaiset tiedot järjestelyn 28 artiklan a kohdassa lueteltujen maariskin lieventämismenetelmien ja järjestelyn 29 artiklan a kohdassa lueteltujen ostajariskien kattamiseen tarkoitettujen lisävakuusjärjestelyjen käytöstä. Niiden käyttöön sovellettavat perusteet, edellytykset ja erityistilanteet pätevät myös vähimmäistakuumaksuihin kohdistuviin vaikutuksiin.

MAARISKIN LIEVENTÄMISMENETELMÄT

1.   
  Ulkomailla sijaitseva tulevien rahavirtojen rakenne ja sulkutili

Määritelmä:

Kirjallinen asiakirja, kuten kirjallinen sopimus, oikeuden luovutus tai toimitsijamiesjärjestely, joka on sinetöity ja toimitettu kolmannelle osapuolelle eli henkilölle, joka ei ole välineessä asianosaisena, pidettäväksi tämän hallussa tiettyjen edellytysten täyttymiseen asti ja tämän jälkeen toimitettavaksi toiselle osapuolelle täytäntöönpanoa varten. Seuraavien perusteiden täyttyessä ja luetellut lisätekijät huomioon ottaen siirtoriskejä voidaan tällä menetelmällä vähentää tai poistaa erityisesti korkeamman riskin maariskiluokkiin kuuluvissa maissa.

Perusteet:

| — | Sulkutili liittyy valuuttatulohankkeeseen, ja sille ohjautuvat rahavirrat ovat hankkeen tuottamia ja/tai muita ulkomaan vientisaatavia. |
| --- | --- |

—

Sulkutili liittyy valuuttatulohankkeeseen, ja sille ohjautuvat rahavirrat ovat hankkeen tuottamia ja/tai muita ulkomaan vientisaatavia.

| — | Sulkutilit ovat ns. offshore-tilejä eli ne sijaitsevat hankkeen ulkopuolisessa maassa, jossa siirtoriskit tai muut maariskit ovat hyvin vähäisiä (eli korkean tulotason OECD-maassa tai korkean tulotason euroalueen maassa). |
| --- | --- |

—

Sulkutilit ovat ns. offshore-tilejä eli ne sijaitsevat hankkeen ulkopuolisessa maassa, jossa siirtoriskit tai muut maariskit ovat hyvin vähäisiä (eli korkean tulotason OECD-maassa tai korkean tulotason euroalueen maassa).

| — | Sulkutilit sijaitsevat ensiluokkaisessa pankissa, joka ei ole velallisen tai tämän maan välittömässä tai välillisessä valvonnassa. |
| --- | --- |

—

Sulkutilit sijaitsevat ensiluokkaisessa pankissa, joka ei ole velallisen tai tämän maan välittömässä tai välillisessä valvonnassa.

| — | Tilin varat on turvattu pitkäaikaisilla tai muilla asianmukaisilla sopimuksilla. |
| --- | --- |

—

Tilin varat on turvattu pitkäaikaisilla tai muilla asianmukaisilla sopimuksilla.

| — | Tilin kautta kulkevat velallisen tulonlähteet (eli hankkeen tuottamat ja/tai muista lähteistä peräisin olevat varat) ovat kovaa valuuttaa ja niiden voidaan kohtuudella odottaa yhteenlaskettuina riittävän lainanhoitoon luoton koko keston ajan, ja ne tulevat yhdeltä tai useammalta luottokelpoiselta ulkomaiselta asiakkaalta, joka on sijoittautunut hankkeen sijaintimaata parempaan riskiluokkaan kuuluvaan maahan (yleensä korkean tulotason OECD-maahan tai korkean tulotason euroalueen maahan). |
| --- | --- |

—

Tilin kautta kulkevat velallisen tulonlähteet (eli hankkeen tuottamat ja/tai muista lähteistä peräisin olevat varat) ovat kovaa valuuttaa ja niiden voidaan kohtuudella odottaa yhteenlaskettuina riittävän lainanhoitoon luoton koko keston ajan, ja ne tulevat yhdeltä tai useammalta luottokelpoiselta ulkomaiselta asiakkaalta, joka on sijoittautunut hankkeen sijaintimaata parempaan riskiluokkaan kuuluvaan maahan (yleensä korkean tulotason OECD-maahan tai korkean tulotason euroalueen maahan).

| — | Velallinen kehottaa peruuttamattomasti ulkomaisia asiakkaita suorittamaan maksun suoraan tilille (eli maksuja ei ohjata velallisen hallinnassa olevan tilin tai tämän maan kautta). |
| --- | --- |

—

Velallinen kehottaa peruuttamattomasti ulkomaisia asiakkaita suorittamaan maksun suoraan tilille (eli maksuja ei ohjata velallisen hallinnassa olevan tilin tai tämän maan kautta).

| — | Tilin katteen on vastattava vähintään kuuden kuukauden velanhoitomaksuja. Sovellettaessa hankerahoitusrakenteen mukaisia joustavia takaisinmaksuehtoja tilin katteen on vastattava tosiasiallisia kuuden kuukauden velanhoitokustannuksia kyseisten joustavien ehtojen mukaisesti; tämä määrä voi vaihdella eri aikoina velanhoitoprofiilista riippuen. |
| --- | --- |

—

Tilin katteen on vastattava vähintään kuuden kuukauden velanhoitomaksuja. Sovellettaessa hankerahoitusrakenteen mukaisia joustavia takaisinmaksuehtoja tilin katteen on vastattava tosiasiallisia kuuden kuukauden velanhoitokustannuksia kyseisten joustavien ehtojen mukaisesti; tämä määrä voi vaihdella eri aikoina velanhoitoprofiilista riippuen.

| — | Velallisen tilinkäyttöoikeus on rajoitettu (eli tilinkäyttö sallitaan luottoehtojen mukaisten velanhoitomaksujen suorittamisen jälkeen). |
| --- | --- |

—

Velallisen tilinkäyttöoikeus on rajoitettu (eli tilinkäyttö sallitaan luottoehtojen mukaisten velanhoitomaksujen suorittamisen jälkeen).

| — | Tilille talletettujen tulojen välittömäksi edunsaajaksi nimetään luotonantaja luoton koko keston ajaksi. |
| --- | --- |

—

Tilille talletettujen tulojen välittömäksi edunsaajaksi nimetään luotonantaja luoton koko keston ajaksi.

| — | Tilin avaamiseen on saatu kaikki tarvittavat juridiset valtuutukset paikallisilta ja muilta asianomaisilta viranomaisilta. |
| --- | --- |

—

Tilin avaamiseen on saatu kaikki tarvittavat juridiset valtuutukset paikallisilta ja muilta asianomaisilta viranomaisilta.

| — | Sulkutili ja sopimusperusteiset järjestelyt eivät voi olla ehdollisia ja/tai kumottavissa ja/tai kestoltaan rajoitettuja. |
| --- | --- |

—

Sulkutili ja sopimusperusteiset järjestelyt eivät voi olla ehdollisia ja/tai kumottavissa ja/tai kestoltaan rajoitettuja.

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan tarkastellen tapauskohtaisesti edellä mainittuja tekijöitä ja ottaen huomioon muun muassa seuraavat tekijät:

| — | maa, velallinen (joko julkinen tai yksityinen), ala, haavoittuvuus suhteessa asianomaisiin hyödykkeisiin tai palveluihin, myös niiden saatavuus luoton koko keston ajan, asiakkaat |
| --- | --- |

—

maa, velallinen (joko julkinen tai yksityinen), ala, haavoittuvuus suhteessa asianomaisiin hyödykkeisiin tai palveluihin, myös niiden saatavuus luoton koko keston ajan, asiakkaat

| — | oikeudelliset rakenteet, esimerkiksi se, onko menetelmä riittävän riippumaton velallisen tai tämän maan vaikutusmahdollisuuksista |
| --- | --- |

—

oikeudelliset rakenteet, esimerkiksi se, onko menetelmä riittävän riippumaton velallisen tai tämän maan vaikutusmahdollisuuksista

| — | missä määrin valtio voi puuttua menetelmään, uusia sen tai vetäytyä siitä |
| --- | --- |

—

missä määrin valtio voi puuttua menetelmään, uusia sen tai vetäytyä siitä

| — | onko tili riittävästi suojattu hankekohtaisilta riskeiltä |
| --- | --- |

—

onko tili riittävästi suojattu hankekohtaisilta riskeiltä

| — | tilille ohjautuvien rahavirtojen määrä ja tapa riittävien rahavirtojen säilyttämiseksi |
| --- | --- |

—

tilille ohjautuvien rahavirtojen määrä ja tapa riittävien rahavirtojen säilyttämiseksi

| — | tilanne Pariisin klubin osalta (esimerkiksi mahdollinen poikkeus) |
| --- | --- |

—

tilanne Pariisin klubin osalta (esimerkiksi mahdollinen poikkeus)

| — | muiden maariskien kuin siirtoriskin mahdollinen vaikutus |
| --- | --- |

—

muiden maariskien kuin siirtoriskin mahdollinen vaikutus

| — | suojautuminen maakohtaisilta riskeiltä tilin sijaintimaassa |
| --- | --- |

—

suojautuminen maakohtaisilta riskeiltä tilin sijaintimaassa

| — | asiakkaiden kanssa tehdyt sopimukset niiden luonne ja kesto mukaan luettuina ja |
| --- | --- |

—

asiakkaiden kanssa tehdyt sopimukset niiden luonne ja kesto mukaan luettuina ja

| — | odotettujen valuuttatulojen kokonaismäärä suhteessa luoton kokonaismäärään. |
| --- | --- |

—

odotettujen valuuttatulojen kokonaismäärä suhteessa luoton kokonaismäärään.

Vähimmäistakuumaksuihin kohdistuva vaikutus

Tämän maariskin lieventämismenetelmän soveltaminen voi johtaa toimeen sovellettavan maariskiluokituksen parantumiseen yhdellä luokalla muissa kuin maariskiluokkaan 1 kuuluvissa toimissa.

2.   
  Paikallisvaluuttamääräinen rahoitus

Määritelmä:

Sopimus ja rahoitus neuvotellaan muunnettavissa ja saatavilla olevissa paikallisissa valuutoissa, jotka ovat muita kuin kovia valuuttoja, ja rahoitus hoidetaan paikallisesti siirtoriskin lieventämiseksi tai poistamiseksi. Kahden ensimmäisen maakohtaisen luottoriskin esiintyminen ei periaatteessa vaikuta paikallisessa valuutassa olevaan ensisijaiseen velkasitoumukseen.

Perusteet:

| — | Vientiluottolaitoksen vastuu tai suoralle luotonantajalle suoritettavat korvaukset tai maksut ilmaistaan ja suoritetaan paikallisessa valuutassa. |
| --- | --- |

—

Vientiluottolaitoksen vastuu tai suoralle luotonantajalle suoritettavat korvaukset tai maksut ilmaistaan ja suoritetaan paikallisessa valuutassa.

| — | Vientiluottolaitokselle ei yleensä synny siirtoriskiä. |
| --- | --- |

—

Vientiluottolaitokselle ei yleensä synny siirtoriskiä.

| — | Paikallisessa valuutassa tehtyjä talletuksia ei yleensä tarvitse muuntaa kovaksi valuutaksi. |
| --- | --- |

—

Paikallisessa valuutassa tehtyjä talletuksia ei yleensä tarvitse muuntaa kovaksi valuutaksi.

| — | Takaisinmaksua, jonka luotonsaaja suorittaa omassa valuutassaan ja omassa maassaan, pidetään laillisena velanmaksuna. |
| --- | --- |

—

Takaisinmaksua, jonka luotonsaaja suorittaa omassa valuutassaan ja omassa maassaan, pidetään laillisena velanmaksuna.

| — | Jos luotonsaajan tulot ovat sen omassa valuutassa, luotonsaaja on suojattu valuuttakurssien haitalliselta vaihtelulta. |
| --- | --- |

—

Jos luotonsaajan tulot ovat sen omassa valuutassa, luotonsaaja on suojattu valuuttakurssien haitalliselta vaihtelulta.

| — | Luotonsaajan maan siirtomääräykset eivät vaikuta luotonsaajan takaisinmaksuvelvoitteisiin, jotka säilyvät paikallisessa valuutassa. |
| --- | --- |

—

Luotonsaajan maan siirtomääräykset eivät vaikuta luotonsaajan takaisinmaksuvelvoitteisiin, jotka säilyvät paikallisessa valuutassa.

Muut huomioon otettavat tekijät:

Menetelmää sovelletaan valikoivasti muunnettaviin ja siirrettäviin valuuttoihin silloin, kun talous on terveellä perustalla. Osallistujan vientiluottolaitoksen tulisi pystyä täyttämään sen omassa valuutassa ilmaistut maksuvelvoitteet, jos paikallisesta valuutasta tulee joko ei-siirrettävä tai ei-muunnettava valuutta sen jälkeen, kun vientiluottolaitos on hyväksynyt vastuun. (Tämä riski kohdistuisi kuitenkin suoraan luotonantajaan.)

Vähimmäistakuumaksuihin kohdistuva vaikutus

Tämän maariskin lieventämismenetelmän soveltaminen voi johtaa vähimmäistakuumaksun maakohtaista luottoriskiä koskevan osuuden enintään 20 prosentin alennukseen (eli paikallisvaluuttaa koskeva tekijä (LCF) on enintään 0,2).

OSTAJARISKEIHIN LIITTYVÄT LISÄVAKUUSJÄRJESTELYT

Jäljempänä olevassa taulukossa määritellään, mitä lisävakuusjärjestelyjä voidaan soveltaa ostajariskien kattamiseksi ja miten paljon ne voivat enimmillään vaikuttaa sovellettaviin vähimmäistakuumaksuihin. Toimissa, joihin sovelletaan maariskiluokkaan 1–7 kuuluvia vähimmäistakuumaksuja, vähimmäistakuumaksun kaavaan sisältyvän CEF:n enimmäismäärä on määrätty; markkinaviitearvoihin perustuvissa toimissa markkinaviitearvoiseen vähimmäistakuumaksuun sovellettava enimmäisalennus on määrätty (42).

| Luoton lisävakuus | Määritelmä | CEF enintään (maariskiluokat 1–7) | Enimmäisalennus (markkinaviitearvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sopimustuottojen tai sopimussaatavien siirtäminen | Jos luotonsaaja on tehnyt sopimuksia joko ulkomaisten tai paikallisten vahvojen ostositoumusten antajien kanssa, sopimuksen oikeudellisesti pätevä siirto antaa oikeuden toteuttaa luotonsaajan sopimukset ja/tai tehdä päätöksiä luotonsaajan voimassa olevista sopimuksista luoton laiminlyönnin jälkeen. Luotonantajat voivat hakea toimeen osallistuvan kolmannen osapuolen kanssa (kaivos- tai energia-alaa koskevassa toimessa paikallishallinnon virasto) tehdyn suoran sopimuksen perusteella valtion hallinnosta oikaisua pakkolunastuksen tai toimeen liittyvien muiden sopimusvelvoitteiden rikkomisen vuoksi.
  Haasteellisilla markkinoilla tai alalla toimivalla yrityksellä voi olla tuotannon myyntiin liittyviä saatavia yhdeltä tai useammalta yritykseltä, joka toimii vakaammassa ympäristössä. Tällaiset saatavat ovat usein kovaa valuuttaa, mutta niihin ei sovelleta erityisiä sopimusehtoja. Näiden saatavien siirtämiseen saattaa liittyä luotonsaajan omaisuuseriin perustuva vakuus, joka antaa luotonantajalle erityiskohtelun luotonsaajan synnyttämän kassavirran osalta. | 0,10 | — |
| Omaisuuseriin perustuva vakuus | Omaisuuserien hallinta osoitetaan






  1) | panttaamalla 1) kaikki irtain ja arvokas omaisuus ja |

Luoton lisävakuus

Määritelmä

CEF enintään (maariskiluokat 1–7)

Enimmäisalennus (markkinaviitearvo)

Sopimustuottojen tai sopimussaatavien siirtäminen

Jos luotonsaaja on tehnyt sopimuksia joko ulkomaisten tai paikallisten vahvojen ostositoumusten antajien kanssa, sopimuksen oikeudellisesti pätevä siirto antaa oikeuden toteuttaa luotonsaajan sopimukset ja/tai tehdä päätöksiä luotonsaajan voimassa olevista sopimuksista luoton laiminlyönnin jälkeen. Luotonantajat voivat hakea toimeen osallistuvan kolmannen osapuolen kanssa (kaivos- tai energia-alaa koskevassa toimessa paikallishallinnon virasto) tehdyn suoran sopimuksen perusteella valtion hallinnosta oikaisua pakkolunastuksen tai toimeen liittyvien muiden sopimusvelvoitteiden rikkomisen vuoksi.

Haasteellisilla markkinoilla tai alalla toimivalla yrityksellä voi olla tuotannon myyntiin liittyviä saatavia yhdeltä tai useammalta yritykseltä, joka toimii vakaammassa ympäristössä. Tällaiset saatavat ovat usein kovaa valuuttaa, mutta niihin ei sovelleta erityisiä sopimusehtoja. Näiden saatavien siirtämiseen saattaa liittyä luotonsaajan omaisuuseriin perustuva vakuus, joka antaa luotonantajalle erityiskohtelun luotonsaajan synnyttämän kassavirran osalta.

0,10

—

Omaisuuseriin perustuva vakuus

Omaisuuserien hallinta osoitetaan

1)

panttaamalla 1) kaikki irtain ja arvokas omaisuus ja

| 2) | itsessään arvokas omaisuus. |
| --- | --- |

2)

itsessään arvokas omaisuus.

Omaisuuseriin perustuva vakuus, joka koskee esimerkiksi veturia, lääkinnällistä laitteistoa tai rakennusvälineitä, voidaan lunastaa melko helposti. Tällaista vakuutta arvioidessaan vientiluottolaitoksen on otettava huomioon, onko lunastaminen oikeudellisesti helppoa. Arvo on toisin sanoen suurempi, kun omaisuuseriin perustuvaa vakuutta täydentää vakiintunut oikeudellinen järjestely, ja arvo on pienempi, kun oikeudelliset mahdollisuudet lunastaa vakuuden kohde ovat kyseenalaiset. Omaisuuseriin perustuvan vakuuden täsmällinen arvo määräytyy markkinoiden perusteella, minkä yhteydessä asiaankuuluvat ”markkinat” ulottuvat paikallismarkkinoita laajemmalle, koska pääoma voidaan siirtää toiselle lainkäyttöalueelle. HUOM. Toimissa, joihin sovelletaan maariskiluokkaan 1–7 kuuluvia vähimmäistakuumaksuja, luoton lisävakuuden soveltaminen omaisuuseriin perustuvan vakuuden yhteydessä koskee ostajariskiä, jossa omaisuuseriin perustuva vakuus on voimassa siinä maassa, jossa on toimen kotipaikka.

0,25

15 %

Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus

Käyttöomaisuuteen perustuva vakuus on tyypillisimmin kaluston osa, joka voidaan sen fyysisten ominaisuuksien vuoksi rajata, kuten turbiini tai kokoamislinjaan integroitu valmistuskoneisto. Käyttöomaisuuteen perustuvan vakuuden tarkoitus ja arvo perustuu siihen, että vientiluottolaitoksella on laajemmat mahdollisuudet käyttää omaisuutta luottotappioiden hyvittämiseksi. Käyttöomaisuuteen perustuvan vakuuden arvo riippuu taloudellisista, oikeudellisista, markkinoihin liittyvistä ja muista tekijöistä.

0,15

10 %

Sulkutili

Sulkutilit ovat velanhoidon varantotilejä, jotka toimivat vakuuksina luotonantajille, tai muun muotoisia käteissaatavatilejä, jotka toimivat vakuuksina luotonantajille ja joita hallinnoiva osapuoli ei ole ostajan/velallisen määräysvallassa eikä sillä ole yhteisiä omistuksia tämän kanssa. Kyseinen summa on talletettava sulkutilille ennakkoon. Tällaisen vakuuden arvo on lähes aina 100 prosenttia kyseisillä käteistileillä olevasta nimellissummasta. Sulkutilin ansiosta käteisvarojen käyttöä voidaan valvoa tehokkaammin ja voidaan varmistaa, että velka suoritetaan ennen muuta harkinnanvaraista kulutusta. HUOM. Toimissa, joihin sovelletaan maariskiluokkaan 1–7 kuuluvia vähimmäistakuumaksuja, luoton lisävakuuden soveltaminen sulkutilin yhteydessä koskee ostajariskiä, jossa sulkutili on voimassa siinä maassa, jossa on toimen kotipaikka. Käteisvakuus vähentää merkittävästi katettujen lainanlyhennysten luottotappion riskiä.

sulkutilille talletettu summa prosenttiosuutena luotosta enintään 0,10

sulkutilille talletettu summa prosenttiosuutena luotosta enintään 10

”LIITE XIII

KEHITYSAVUN LAADUN ARVIOINTI

KEHITYSAVULLA RAHOITETTUJEN HANKKEIDEN LAADUN ARVIOINTI

OECD:n kehitysapukomitea DAC on kehittänyt viime vuosina perusteita, joiden avulla pyritään varmistamaan, että osittain tai kokonaan julkisella kehitysavulla (ODA) rahoitetut kehitysmaahankkeet edistävät kehitystä. Nämä perusteet on lueteltu olennaisilta osiltaan

| — | DAC:n perusteissa hankkeiden ennakkoarviointia varten (DAC Principles for Project Appraisal, 1988) |
| --- | --- |

—

DAC:n perusteissa hankkeiden ennakkoarviointia varten (DAC Principles for Project Appraisal, 1988)

| — | yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) ja |
| --- | --- |

—

yhdistelmärahoitusta ja sidottua tai osittain sitomatonta julkista kehitysapua koskevissa DAC:n suuntaviivoissa (DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987) ja

| — | julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä (Good Procurement Practices for Official Development Aid, 1986). Näistä ”DAC Principles for Project Appraisal” ja ”Good Procurement Practices for Official Development Assistance” julkaistiin yhdessä muiden useiden DAC:n laatimien periaatteiden tai hyvien käytäntöjen kanssa käsikirjassa ”Development Assistance Manual, DAC Principles for Effective Aid (DAM)” vuonna 1992. |
| --- | --- |

—

julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä (Good Procurement Practices for Official Development Aid, 1986). Näistä ”DAC Principles for Project Appraisal” ja ”Good Procurement Practices for Official Development Assistance” julkaistiin yhdessä muiden useiden DAC:n laatimien periaatteiden tai hyvien käytäntöjen kanssa käsikirjassa ”Development Assistance Manual, DAC Principles for Effective Aid (DAM)” vuonna 1992.

HANKKEEN YHTEENSOPIVUUS VASTAANOTTAJAMAAN YLEISTEN INVESTOINTITAVOITTEIDEN KANSSA (HANKKEIDEN VALINTA)

Onko hanke osa vastaanottajamaan keskeisten rahoitus- ja suunnitteluviranomaisten jo hyväksymiä investointiohjelmia tai julkisten varojen käyttöohjelmia?

(On ilmoitettava asiakirja, jossa hanke mainitaan, esimerkiksi vastaanottajamaan julkinen investointiohjelma.)

Rahoittaako jokin kansainvälinen kehitysapurahoituslaitos osan hankkeesta?

Onko todisteita siitä, että jokin kansainvälinen kehitysapurahoituslaitos tai jokin muu DAC:n jäsen on harkinnut hankkeen rahoittamista ja hylännyt sen kehitysyhteistyön kannalta vähämerkityksisenä?

Kun on kyse yksityisen sektorin hankkeesta, onko vastaanottajamaan hallitus hyväksynyt hankkeen?

Sovelletaanko hankkeeseen sellaista hallitustenvälistä sopimusta, joka antaa avunantajalle laajemman avustustoimintavalikoiman vastaanottajamaassa?

HANKKEIDEN VALMISTELU JA ENNAKKOARVIOINTI

Onko hanke valmisteltu, suunniteltu ja arvioitu sellaisten vaatimusten ja perusteiden mukaisesti, jotka vastaavat suurin piirtein DAC:n määrittämiä hankkeiden ennakkoarvioinnin perusteita (DAM:n kohdat 91–162)? Hankkeen arvioinnissa huomioon otettavat tekijät ovat

| a) | taloudelliset tekijät (DAM:n kohdat 120–128) |
| --- | --- |

a)

taloudelliset tekijät (DAM:n kohdat 120–128)

| b) | tekniset tekijät (DAM:n kohta 112) |
| --- | --- |

b)

tekniset tekijät (DAM:n kohta 112)

| c) | rahoitukselliset tekijät (DAM:n kohdat 113–119). |
| --- | --- |

c)

rahoitukselliset tekijät (DAM:n kohdat 113–119).

Kun on kyse tuottavasta hankkeesta, erityisesti jos tuotanto on suunnattu markkinoille, joilla on kilpailua, onko kehitysapurahoituksen lahja-aste saatettu varojen loppukäyttäjän käyttöön? (DAM:n kohta 115)

| a) | institutionaalisten tekijöiden arviointi (DAM:n kohdat 130–134) |
| --- | --- |

a)

institutionaalisten tekijöiden arviointi (DAM:n kohdat 130–134)

| b) | sosiaalinen analyysi sekä kustannusten ja etujen jakaantumisen määrittely (DAM:n kohdat 137–147) |
| --- | --- |

b)

sosiaalinen analyysi sekä kustannusten ja etujen jakaantumisen määrittely (DAM:n kohdat 137–147)

| c) | ympäristötekijöiden arviointi (DAM:n kohdat 145–147). |
| --- | --- |

c)

ympäristötekijöiden arviointi (DAM:n kohdat 145–147).

HANKINTAMENETTELYT

Mitä seuraavista hankintamenettelyistä käytetään? (Periaatteet on määritelty julkisen kehitysavun hyvissä hankintakäytännöissä, DAM:n kohdat 409–429.)

| a) | kansainvälinen tarjouskilpailu (DAM:n kohdat 411 ja 419–429: Tehokkaan kansainvälisen tarjouskilpailun vähimmäisvaatimukset (Minimum conditions for effective international competitive bidding)). |
| --- | --- |

a)

kansainvälinen tarjouskilpailu (DAM:n kohdat 411 ja 419–429: Tehokkaan kansainvälisen tarjouskilpailun vähimmäisvaatimukset (Minimum conditions for effective international competitive bidding)).

| b) | kansallinen tarjouskilpailu (DAM:n kohta 412) |
| --- | --- |

b)

kansallinen tarjouskilpailu (DAM:n kohta 412)

| c) | Epävirallinen kilpailu ja suorat neuvottelut (DAM:n kohdat 413 ja 414) |
| --- | --- |

c)

Epävirallinen kilpailu ja suorat neuvottelut (DAM:n kohdat 413 ja 414)

Onko hankintojen hinnan ja laadun tarkistusta suunniteltu? (DAM:n kohta 153)

”LIITE XIV

MÄÄRITELMÄT

Tässä järjestelyssä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | Sitoumuksella tarkoitetaan kaikenlaisia lausuntoja, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea. |
| --- | --- |

a)

Sitoumuksella tarkoitetaan kaikenlaisia lausuntoja, joissa vastaanottajamaalle, ostajalle, luotonsaajalle, viejälle tai rahoituslaitokselle ilmoitetaan halukkuudesta tai aikomuksesta myöntää julkista tukea.

| b) | Yhteisellä kannalla tarkoitetaan sopimuspuolten välistä sopimusta julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Hyväksytyn yhteisen kannan mukaisia sääntöjä sovelletaan järjestelyn sääntöjen sijasta ainoastaan yhteisessä kannassa yksilöidyn toimen tai siinä yksilöityjen olosuhteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Yhteisellä kannalla tarkoitetaan sopimuspuolten välistä sopimusta julkisen tuen rahoittamisen perusteista tietyn toimen yhteydessä tai tietyissä olosuhteissa. Hyväksytyn yhteisen kannan mukaisia sääntöjä sovelletaan järjestelyn sääntöjen sijasta ainoastaan yhteisessä kannassa yksilöidyn toimen tai siinä yksilöityjen olosuhteiden yhteydessä.

| c) | Sidotun avun lahja-asteella tarkoitetaan 100 prosentin lahja-astetta, kun kyseessä on lahjoitus. Lainojen osalta lahja-aste on puolestaan lainan nimellisen arvon ja luotonsaajan suorittamien tulevien lainanhoitomaksujen diskontatun nykyarvon välinen erotus. Tämä erotus ilmaistaan prosenttiosuutena lainan nimellisarvosta. |
| --- | --- |

c)

Sidotun avun lahja-asteella tarkoitetaan 100 prosentin lahja-astetta, kun kyseessä on lahjoitus. Lainojen osalta lahja-aste on puolestaan lainan nimellisen arvon ja luotonsaajan suorittamien tulevien lainanhoitomaksujen diskontatun nykyarvon välinen erotus. Tämä erotus ilmaistaan prosenttiosuutena lainan nimellisarvosta.

| d) | Käytöstä poistamisella tarkoitetaan ydinvoimalaitoksen sulkemista tai purkamista. |
| --- | --- |

d)

Käytöstä poistamisella tarkoitetaan ydinvoimalaitoksen sulkemista tai purkamista.

| e) | Vientisopimuksen arvolla tarkoitetaan vientitavaroiden ja/tai -palvelujen ostajan maksamaa tai sen puolesta maksettavaa kokonaismäärää jäljempänä määriteltyjä paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. Leasingvuokraustoimen yhteydessä leasingvuokrasta vähennetään korkoa vastaava osa. |
| --- | --- |

e)

Vientisopimuksen arvolla tarkoitetaan vientitavaroiden ja/tai -palvelujen ostajan maksamaa tai sen puolesta maksettavaa kokonaismäärää jäljempänä määriteltyjä paikalliskustannuksia lukuun ottamatta. Leasingvuokraustoimen yhteydessä leasingvuokrasta vähennetään korkoa vastaava osa.

| f) | Lopullisella maksusitoumuksella tarkoitetaan sitoumusta, jossa sopimuspuoli sitoutuu (joko yksittäisenä toimena tai puiteluottona toteutettavan) vientiluottotoimen yhteydessä täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla. |
| --- | --- |

f)

Lopullisella maksusitoumuksella tarkoitetaan sitoumusta, jossa sopimuspuoli sitoutuu (joko yksittäisenä toimena tai puiteluottona toteutettavan) vientiluottotoimen yhteydessä täsmällisiin ja täydellisiin rahoitusehtoihin joko kahdenvälisellä sopimuksella tai yksipuolisella tahdonilmaisulla.

| g) | Ensimmäisellä polttoainelatauksella tarkoitetaan latausta, joka koostuu enintään alun perin asennettavasta ytimestä sekä kahdesta seuraavasta uudelleenlatauksesta, jotka saavat yhdessä muodostaa enintään kaksi kolmasosaa ytimestä. |
| --- | --- |

g)

Ensimmäisellä polttoainelatauksella tarkoitetaan latausta, joka koostuu enintään alun perin asennettavasta ytimestä sekä kahdesta seuraavasta uudelleenlatauksesta, jotka saavat yhdessä muodostaa enintään kaksi kolmasosaa ytimestä.

| h) | Korkotuella tarkoitetaan hallituksen ja pankkien tai muiden rahoituslaitosten välistä järjestelyä, jonka avulla voidaan myöntää kiinteäkorkoista vientirahoitusta, joka vastaa markkinakorkoa tai on sitä korkeampi. |
| --- | --- |

h)

Korkotuella tarkoitetaan hallituksen ja pankkien tai muiden rahoituslaitosten välistä järjestelyä, jonka avulla voidaan myöntää kiinteäkorkoista vientirahoitusta, joka vastaa markkinakorkoa tai on sitä korkeampi.

| i) | Puiteluotoilla tarkoitetaan kaikenlaisia vientiluottojen kehyksiä, jotka koskevat useita tiettyyn hankkeeseen mahdollisesti liittyviä liiketoimia. |
| --- | --- |

i)

Puiteluotoilla tarkoitetaan kaikenlaisia vientiluottojen kehyksiä, jotka koskevat useita tiettyyn hankkeeseen mahdollisesti liittyviä liiketoimia.

| j) | Paikalliskustannuksilla tarkoitetaan kustannuksia sellaisten ostajamaasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen hankkimisesta, jotka ovat tarpeen joko viejän sopimuksen panemiseksi täytäntöön tai sellaisen hankkeen päätökseen saattamiseksi, josta viejän sopimus on osa. Paikalliskustannuksiin ei lasketa viejän edustajalle ostajamaassa maksettavaa palkkiota. |
| --- | --- |

j)

Paikalliskustannuksilla tarkoitetaan kustannuksia sellaisten ostajamaasta peräisin olevien tavaroiden ja palvelujen hankkimisesta, jotka ovat tarpeen joko viejän sopimuksen panemiseksi täytäntöön tai sellaisen hankkeen päätökseen saattamiseksi, josta viejän sopimus on osa. Paikalliskustannuksiin ei lasketa viejän edustajalle ostajamaassa maksettavaa palkkiota.

| k) | Markkinaviitearvoihin perustuvalla toimella tarkoitetaan toimea, jossa viimeiset velalliset/takaajat ovat luokkaan 0 luokitelluista maista, korkean tulotason OECD-maista ja korkean tulotason euroalueen maista. |
| --- | --- |

k)

Markkinaviitearvoihin perustuvalla toimella tarkoitetaan toimea, jossa viimeiset velalliset/takaajat ovat luokkaan 0 luokitelluista maista, korkean tulotason OECD-maista ja korkean tulotason euroalueen maista.

| l) | Vakuutusmatemaattisella vähimmäistakuumaksulla tarkoitetaan vuotuiseksi muunnettua keskimääräistä maksukyvyttömyysastetta (määriteltynä keskeisten akkreditoitujen CRA:iden julkaisemien kumulatiivisten maksukyvyttömyysasteiden perusteella) tiettyä luokitusta ja kokonaiskestoa (koko toimen painotettua keskimääräistä elinaikaa) kohti mukautettuna oletetun tappio-osuuden ja menojen kuormituslisän perusteella osallistujien sopimien käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

l)

Vakuutusmatemaattisella vähimmäistakuumaksulla tarkoitetaan vuotuiseksi muunnettua keskimääräistä maksukyvyttömyysastetta (määriteltynä keskeisten akkreditoitujen CRA:iden julkaisemien kumulatiivisten maksukyvyttömyysasteiden perusteella) tiettyä luokitusta ja kokonaiskestoa (koko toimen painotettua keskimääräistä elinaikaa) kohti mukautettuna oletetun tappio-osuuden ja menojen kuormituslisän perusteella osallistujien sopimien käytäntöjen mukaisesti.

| m) | Nimetyllä joukkolainalla tai CDS:llä tarkoitetaan täsmälleen saman velallisen/takaajan markkinaviitearvovälineitä kuin tuettavassa toimessa. |
| --- | --- |

m)

Nimetyllä joukkolainalla tai CDS:llä tarkoitetaan täsmälleen saman velallisen/takaajan markkinaviitearvovälineitä kuin tuettavassa toimessa.

| n) | Pelkällä takuuturvalla tarkoitetaan hallituksen myöntämää tai sen puolesta myönnettävää julkista tukea, jota tarjotaan ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja joka ei siten saa julkista rahoitustukea. |
| --- | --- |

n)

Pelkällä takuuturvalla tarkoitetaan hallituksen myöntämää tai sen puolesta myönnettävää julkista tukea, jota tarjotaan ainoastaan vientiluoton takuuna tai vakuutuksena ja joka ei siten saa julkista rahoitustukea.

| o) | Lähiyksiköllä tarkoitetaan seuraavaa: Lähiyksikköä koskevilla viittauksilla ei tarkoiteta täsmälleen saman luotonsaajan viitearvovälineitä kuin tuettavassa toimessa vaan siihen etuyhteydessä olevan luotonsaajan viitearvovälineitä. Jos velallisella ei ole noteerattuja joukkolainoja tai CDS:iä ja jos velallisen organisaatiorakenteeseen kuuluu emo-, tytär- tai sisaryhtiö, jolla on liikkeessä joukkolainoja tai CDS:iä, kyseisiä nimettyjä joukkolainoja tai CDS:iä voidaan 23 artiklan c kohdan mukaisesti käyttää samoin kuin jos velallinen itse olisi laskenut ne liikkeeseen, jos






  1) | emo-, tytär- tai sisaryhtiöllä on sama CRA:n antama liikkeeseenlaskijan luokitus kuin velallisella/takaajalla; tai |
| --- | --- | --- |

o)

Lähiyksiköllä tarkoitetaan seuraavaa: Lähiyksikköä koskevilla viittauksilla ei tarkoiteta täsmälleen saman luotonsaajan viitearvovälineitä kuin tuettavassa toimessa vaan siihen etuyhteydessä olevan luotonsaajan viitearvovälineitä. Jos velallisella ei ole noteerattuja joukkolainoja tai CDS:iä ja jos velallisen organisaatiorakenteeseen kuuluu emo-, tytär- tai sisaryhtiö, jolla on liikkeessä joukkolainoja tai CDS:iä, kyseisiä nimettyjä joukkolainoja tai CDS:iä voidaan 23 artiklan c kohdan mukaisesti käyttää samoin kuin jos velallinen itse olisi laskenut ne liikkeeseen, jos

1)

emo-, tytär- tai sisaryhtiöllä on sama CRA:n antama liikkeeseenlaskijan luokitus kuin velallisella/takaajalla; tai

| 2) | kaikki seuraavat perusteet täyttyvät:






  i) | osallistujan antama velallisen/takaajan sisäinen luokitus vastaa CRA:n antamaa lähiyksikön luokitusta, |
| --- | --- | --- |

2)

kaikki seuraavat perusteet täyttyvät:

i)

osallistujan antama velallisen/takaajan sisäinen luokitus vastaa CRA:n antamaa lähiyksikön luokitusta,

| ii) | velallinen/takaaja on emoyhtiön/holdingyhtiön tärkein operatiivinen yhtiö ja muodostaa keskeisen ja erottamattoman osan konsernin liiketoimintaa, |
| --- | --- |

ii)

velallinen/takaaja on emoyhtiön/holdingyhtiön tärkein operatiivinen yhtiö ja muodostaa keskeisen ja erottamattoman osan konsernin liiketoimintaa,

| iii) | CRA:n antama luokitus perustuu konsernin ydinliiketoimintaan, |
| --- | --- |

iii)

CRA:n antama luokitus perustuu konsernin ydinliiketoimintaan,

| iv) | velallinen/takaaja tuottaa merkittävän osan konsernin tuloista joko tarjoamalla joitakin konsernin keskeisiä tuotteita/palveluja tärkeimmille asiakkaille tai hallinnoimalla omistajana huomattavaa osuutta emoyhtiön omaisuuseristä, |
| --- | --- |

iv)

velallinen/takaaja tuottaa merkittävän osan konsernin tuloista joko tarjoamalla joitakin konsernin keskeisiä tuotteita/palveluja tärkeimmille asiakkaille tai hallinnoimalla omistajana huomattavaa osuutta emoyhtiön omaisuuseristä,

| v) | olisi tuskin mahdollista myydä velallinen/takaaja pois konsernista ilman, että myynti muuttaisi merkittävällä tavalla konsernin yleistä rakennetta, |
| --- | --- |

v)

olisi tuskin mahdollista myydä velallinen/takaaja pois konsernista ilman, että myynti muuttaisi merkittävällä tavalla konsernin yleistä rakennetta,

| vi) | velallisen/takaajan maksukyvyttömyys olisi konsernin kannalta valtava maineriski, vahingoittaisi konsernin franchisingia ja vaarantaisi konsernin elinkelpoisuuden, |
| --- | --- |

vi)

velallisen/takaajan maksukyvyttömyys olisi konsernin kannalta valtava maineriski, vahingoittaisi konsernin franchisingia ja vaarantaisi konsernin elinkelpoisuuden,

| vii) | kyseessä on korkean tason hallinnollinen ja operatiivinen integrointi: emo- tai tytäryhtiö tarjoaa pääomaa ja rahoitusta yleensä konsernin sisäisten lainojen kautta ja emoyhtiön tuki on kiistaton. |
| --- | --- |

vii)

kyseessä on korkean tason hallinnollinen ja operatiivinen integrointi: emo- tai tytäryhtiö tarjoaa pääomaa ja rahoitusta yleensä konsernin sisäisten lainojen kautta ja emoyhtiön tuki on kiistaton.

| p) | Takaisinmaksuajalla tarkoitetaan ajanjaksoa, joka alkaa tässä liitteessä tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä |
| --- | --- |

p)

Takaisinmaksuajalla tarkoitetaan ajanjaksoa, joka alkaa tässä liitteessä tarkoitettuna luoton alkamisajankohtana ja päättyy sopimuksen mukaisena pääoman viimeisen lyhennyserän maksupäivänä

| q) | Luoton alkamisajankohdalla tarkoitetaan seuraavaa:






  1) | Osat tai komponentit (välituotteet) niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina: osien tai komponenttien osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat (tarvittaessa mahdollisine palveluineen), tai palvelujen osalta päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. |
| --- | --- | --- |

q)

Luoton alkamisajankohdalla tarkoitetaan seuraavaa:

1)

Osat tai komponentit (välituotteet) niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina: osien tai komponenttien osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat (tarvittaessa mahdollisine palveluineen), tai palvelujen osalta päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun.

| 2) | Kvasituotantohyödykkeet, niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina – koneet tai laitteet, yksikköarvoltaan yleensä melko alhaiset, tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen taikka kaupalliseen käyttöön: kvasituotantohyödykkeiden osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat, tai jos käyttöönotosta vastaa viejä, alkamisajankohta on viimeistään käyttöönoton ajankohta tai palvelujen osalta ajankohta, jona asiakkaalle esitetään laskut tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

2)

Kvasituotantohyödykkeet, niihin liittyvät palvelut mukaan luettuina – koneet tai laitteet, yksikköarvoltaan yleensä melko alhaiset, tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen taikka kaupalliseen käyttöön: kvasituotantohyödykkeiden osalta luoton alkamisajankohta on viimeistään se tosiasiallinen päivä tai painotettu keskimääräinen ajankohta, jona ostaja vastaanottaa tavarat, tai jos käyttöönotosta vastaa viejä, alkamisajankohta on viimeistään käyttöönoton ajankohta tai palvelujen osalta ajankohta, jona asiakkaalle esitetään laskut tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| 3) | Tuotantohyödykkeet ja hankepalvelut – arvokkaat koneet tai laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen tai kaupalliseen käyttöön:






  — | Kun kyse on sellaisten pääomatavaroiden kauppasopimuksesta, jotka koostuvat useista yksiköistä, joita voidaan käyttää erikseen, viimeinen alkamisajankohta on se tosiasiallinen päivä tai keskimääräinen ajankohta, jona ostaja ottaa tosiasiallisesti haltuunsa tavarat. |
| --- | --- | --- |

3)

Tuotantohyödykkeet ja hankepalvelut – arvokkaat koneet tai laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa prosessissa tai tuotannolliseen tai kaupalliseen käyttöön:

—

Kun kyse on sellaisten pääomatavaroiden kauppasopimuksesta, jotka koostuvat useista yksiköistä, joita voidaan käyttää erikseen, viimeinen alkamisajankohta on se tosiasiallinen päivä tai keskimääräinen ajankohta, jona ostaja ottaa tosiasiallisesti haltuunsa tavarat.

| — | Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia). |
| --- | --- |

—

Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia).

| — | Jos käyttöönotosta vastaa viejä, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

—

Jos käyttöönotosta vastaa viejä, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| — | Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

—

Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| 4) | Kokonaiset laitokset ja tehtaat – arvokkaat kokonaiset tuotantoyksiköt, jotka edellyttävät tuotantohyödykkeiden käyttöä:






  — | Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia). |
| --- | --- | --- |

4)

Kokonaiset laitokset ja tehtaat – arvokkaat kokonaiset tuotantoyksiköt, jotka edellyttävät tuotantohyödykkeiden käyttöä:

—

Kun kyse on kokonaisten laitosten tai tehtaiden laitteiden kauppasopimuksesta ja kun toimittaja ei vastaa käyttöönotosta, luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona ostajan on määrä ottaa sopimuksen mukaan toimitettu kokonaisuus haltuunsa (lukuun ottamatta varaosia).

| — | Kun kyse on rakennussopimuksesta, jonka mukaan urakoitsija ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona rakentaminen on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

—

Kun kyse on rakennussopimuksesta, jonka mukaan urakoitsija ei vastaa käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona rakentaminen on saatu päätökseen.

| — | Kun kyse on sopimuksesta, jonka mukaan toimittaja tai urakoitsija vastaa laitoksen käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asennus tai rakentaminen on saatu päätökseen ja jona käyttövalmiuden osoittavat perustutkimukset on suoritettu. Tätä sääntöä sovelletaan riippumatta siitä, luovutetaanko työ ostajan haltuun kyseisellä hetkellä sopimusehtojen mukaisesti, ja riippumatta mistään jatkuvasta sitoumuksesta, joka toimittajalla tai urakoitsijalla saattaa olla (esimerkiksi tehokkaan toiminnan tai paikallisen henkilöstön kouluttamisen takaamiseksi). |
| --- | --- |

—

Kun kyse on sopimuksesta, jonka mukaan toimittaja tai urakoitsija vastaa laitoksen käyttöönotosta, viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asennus tai rakentaminen on saatu päätökseen ja jona käyttövalmiuden osoittavat perustutkimukset on suoritettu. Tätä sääntöä sovelletaan riippumatta siitä, luovutetaanko työ ostajan haltuun kyseisellä hetkellä sopimusehtojen mukaisesti, ja riippumatta mistään jatkuvasta sitoumuksesta, joka toimittajalla tai urakoitsijalla saattaa olla (esimerkiksi tehokkaan toiminnan tai paikallisen henkilöstön kouluttamisen takaamiseksi).

| — | Jos sopimukseen liittyy hankkeen yksittäisten osien erillinen toteuttaminen, alkamisajankohta on kunkin yksittäisen osan alkamisajankohta tai näiden alkamisajankohtien keskimääräinen päivä taikka jos toimittajalla on sopimus, joka ei koske koko hanketta vaan huomattavaa osaa siitä, alkamisajankohta voi olla se, joka on koko hankkeen kannalta tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

—

Jos sopimukseen liittyy hankkeen yksittäisten osien erillinen toteuttaminen, alkamisajankohta on kunkin yksittäisen osan alkamisajankohta tai näiden alkamisajankohtien keskimääräinen päivä taikka jos toimittajalla on sopimus, joka ei koske koko hanketta vaan huomattavaa osaa siitä, alkamisajankohta voi olla se, joka on koko hankkeen kannalta tarkoituksenmukainen.

| — | Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta. |
| --- | --- |

—

Palvelujen osalta luoton viimeinen alkamisajankohta on päivä, jona asiakkaalle esitetään lasku tai jona tämä vastaanottaa palvelun. Kun kyseessä on sopimus sellaisen palvelun toimittamisesta, jonka käyttöönotosta vastaa palvelun toimittaja, viimeinen alkamisajankohta on käyttöönoton ajankohta.

| r) | Sidotulla tuella tarkoitetaan tukea, joka on tosiasiallisesti (oikeudellisesti tai käytännössä) sidottu tuotteiden ja/tai palveluiden hankintaan rahoituksen myöntävästä maasta ja/tai rajallisesta määrästä maita. Siihen kuuluvat lainat, lahjoitukset tai yhdistelmärahoitus, joiden lahja-aste on suurempi kuin nolla prosenttia.
  Tätä määritelmää sovelletaan riippumatta siitä, ovatko rahoituksen myöntävä ja sen vastaanottava maa sopineet avustuksen ”sitomisesta” virallisella sopimuksella tai epävirallisesti, taikka siitä, sisältyykö rahoitukseen järjestelyn 32 artiklassa esitetyissä muodoissa esiintyviä tekijöitä, joita ei voida vapaasti ja kokonaisuudessaan käyttää vastaanottajamaassa, muissa kehitysmaissa ja osallistujamaissa tehtyjen ostojen rahoittamiseen, tai sisältääkö se käytäntöjä, joiden OECD:n kehitysapukomitea (DAC) tai osallistujat arvioivat vastaavan tällaista sitomista. |
| --- | --- |

r)

Sidotulla tuella tarkoitetaan tukea, joka on tosiasiallisesti (oikeudellisesti tai käytännössä) sidottu tuotteiden ja/tai palveluiden hankintaan rahoituksen myöntävästä maasta ja/tai rajallisesta määrästä maita. Siihen kuuluvat lainat, lahjoitukset tai yhdistelmärahoitus, joiden lahja-aste on suurempi kuin nolla prosenttia.

Tätä määritelmää sovelletaan riippumatta siitä, ovatko rahoituksen myöntävä ja sen vastaanottava maa sopineet avustuksen ”sitomisesta” virallisella sopimuksella tai epävirallisesti, taikka siitä, sisältyykö rahoitukseen järjestelyn 32 artiklassa esitetyissä muodoissa esiintyviä tekijöitä, joita ei voida vapaasti ja kokonaisuudessaan käyttää vastaanottajamaassa, muissa kehitysmaissa ja osallistujamaissa tehtyjen ostojen rahoittamiseen, tai sisältääkö se käytäntöjä, joiden OECD:n kehitysapukomitea (DAC) tai osallistujat arvioivat vastaavan tällaista sitomista.

| s) | Sitomattomalla tuella tarkoitetaan tukea, johon sisältyvät lainat ja lahjoitukset ovat täysimääräisesti ja vapaasti käytettävissä hankintojen tekemiseen mistä tahansa maasta. |
| --- | --- |

s)

Sitomattomalla tuella tarkoitetaan tukea, johon sisältyvät lainat ja lahjoitukset ovat täysimääräisesti ja vapaasti käytettävissä hankintojen tekemiseen mistä tahansa maasta.

| t) | Keskimääräisellä painotetulla takaisinmaksuajalla tarkoitetaan aikaa, jonka kuluessa puolet luottopääomasta maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta kuhunkin pääomalyhennykseen kuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetun määrän osuudella pääomasta. |
| --- | --- |

t)

Keskimääräisellä painotetulla takaisinmaksuajalla tarkoitetaan aikaa, jonka kuluessa puolet luottopääomasta maksetaan takaisin. Se on luoton alkamisajankohdasta kuhunkin pääomalyhennykseen kuluvien vuosien summa painotettuna kunakin lyhennysajankohtana maksetun määrän osuudella pääomasta.

”LIITE XV

MARKKINAVIITEKORKOA (CIRR) KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

I LUKU

Yleiset määräykset

1.   MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN

| a) | Kaikki osallistujat, jotka haluavat määrittää markkinaviitekoron, valitsevat aluksi valuutalleen toisen seuraavista peruskorkojärjestelmistä:






  1) | valtion kolmen vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta, valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin viisi ja enintään kahdeksan ja puoli vuotta, sekä valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kahdeksan ja puoli vuotta; tai |
| --- | --- | --- |

a)

Kaikki osallistujat, jotka haluavat määrittää markkinaviitekoron, valitsevat aluksi valuutalleen toisen seuraavista peruskorkojärjestelmistä:

1)

valtion kolmen vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun rahoituksen takaisinmaksuaika on enintään viisi vuotta, valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin viisi ja enintään kahdeksan ja puoli vuotta, sekä valtion seitsemän vuoden joukkovelkakirjojen tuotto silloin, kun takaisinmaksuaika on enemmän kuin kahdeksan ja puoli vuotta; tai

| 2) | valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto kaikissa maturiteeteissa. |
| --- | --- |

2)

valtion viiden vuoden joukkovelkakirjojen tuotto kaikissa maturiteeteissa.

Osallistujat voivat sopia poikkeuksista peruskorkojärjestelmään.

| b) | Markkinaviitekorot määritetään lisäämällä 100 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali kunkin osallistujan peruskorkoon, elleivät osallistujat muuta sovi. |
| --- | --- |

b)

Markkinaviitekorot määritetään lisäämällä 100 peruspisteen suuruinen kiinteä marginaali kunkin osallistujan peruskorkoon, elleivät osallistujat muuta sovi.

| c) | Muut osallistujat käyttävät tietylle valuutalle määrättyä markkinaviitekorkoa, jos ne päättävät käyttää tuota valuuttaa. |
| --- | --- |

c)

Muut osallistujat käyttävät tietylle valuutalle määrättyä markkinaviitekorkoa, jos ne päättävät käyttää tuota valuuttaa.

| d) | Osallistuja voi muuttaa peruskorkojärjestelmäänsä tehtyään muutoksesta ennakkoilmoituksen kuusi kuukautta ennen sen toteuttamista ja neuvoteltuaan muiden osallistujien kanssa. |
| --- | --- |

d)

Osallistuja voi muuttaa peruskorkojärjestelmäänsä tehtyään muutoksesta ennakkoilmoituksen kuusi kuukautta ennen sen toteuttamista ja neuvoteltuaan muiden osallistujien kanssa.

| e) | Osallistuja tai osallistumaton maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä osallistumattoman maan valuutalle. Kuultuaan asianomaista osallistumatonta maata osallistuja tai asianomaisen osallistumattoman maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa käyttämällä 56–61 artiklan mukaisia yhteistä kantaa koskevia menettelyjä. |
| --- | --- |

e)

Osallistuja tai osallistumaton maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä osallistumattoman maan valuutalle. Kuultuaan asianomaista osallistumatonta maata osallistuja tai asianomaisen osallistumattoman maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa käyttämällä 56–61 artiklan mukaisia yhteistä kantaa koskevia menettelyjä.

2.   MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMISAIKA

Toimeen sovellettavan korkotason saa vahvistaa enintään 120 päivän ajaksi. Asianomaiseen markkinaviitekorkoon lisätään 20 peruspisteen suuruinen marginaali, jos julkisen rahoitustuen ehdot on vahvistettu ennen sopimuksen tekopäivää.

3.   MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMINEN

| a) | Kun julkista rahoitustukea myönnetään vaihtuvakorkoisille lainoille, pankit tai muut rahoituslaitokset eivät saa tarjota lainan kestoaikana vaihtoehtoa, joka olisi alhaisempi kuin (alkuperäisen sopimuksen tekohetkellä voimassa oleva) markkinaviitekorko tai lyhyt markkinakorko. |
| --- | --- |

a)

Kun julkista rahoitustukea myönnetään vaihtuvakorkoisille lainoille, pankit tai muut rahoituslaitokset eivät saa tarjota lainan kestoaikana vaihtoehtoa, joka olisi alhaisempi kuin (alkuperäisen sopimuksen tekohetkellä voimassa oleva) markkinaviitekorko tai lyhyt markkinakorko.

| b) | Jos lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki kustannukset ja tappiot, jotka aikaistetusta takaisinmaksusta aiheutuvat, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta. |
| --- | --- |

b)

Jos lainan tai sen osan takaisinmaksua vapaaehtoisesti aikaistetaan, luotonsaaja korvaa julkista rahoitustukea tarjoavalle valtion laitokselle kaikki kustannukset ja tappiot, jotka aikaistetusta takaisinmaksusta aiheutuvat, mukaan luettuina kustannukset, jotka aiheutuvat valtion laitokselle aikaistetun takaisinmaksun keskeyttämän kiinteäkorkoisen kassavirran osan korvaamisesta.

II LUKU

Erityiset määräykset

4.   MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN JÄRJESTELYN LIITTEEN II JA IV MUKAISILLE TOIMILLE

| a) | Markkinaviitekorot, joita sovelletaan ydinvoimalaitosten vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen (liite II) ja uusiutuvien energialähteiden, ilmastonmuutoksen torjunnan ja siihen sopeutumisen sekä vesihankkeiden vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen (liite IV) mukaisesti myönnettävään julkiseen rahoitustukeen, määritetään käyttämällä seuraavia peruskorkoja ja marginaaleja:









  Takaisinmaksuaika (vuotta) | Uudet ydinvoimalaitokset ja liitteen IV mukaiset hankkeet, joilla on pitkä rakennusaika (43) | Kaikki muut sopimukset (44) |
| --- | --- | --- | --- |
| Peruskorko
  (valtion joukkovelkakirjalainat) | Marginaali (peruspistettä) | Peruskorko
  (valtion joukkovelkakirjalainat) | Marginaali (peruspistettä) |
| < 11 | Liitteessä XV olevan I luvun 1 artiklan mukainen asianomainen markkinaviitekorko |
| 11–12 | 7 vuotta | 100 | 7 vuotta | 100 |
| 13 | 8 vuotta | 120 | 7 vuotta | 120 |
| 14 | 9 vuotta | 120 | 8 vuotta | 120 |
| 15 | 9 vuotta | 120 | 8 vuotta | 120 |
| 16 | 10 vuotta | 125 | 9 vuotta | 120 |
| 17 | 10 vuotta | 130 | 9 vuotta | 120 |
| 18 | 10 vuotta | 130 | 10 vuotta | 120 |

a)

Markkinaviitekorot, joita sovelletaan ydinvoimalaitosten vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen (liite II) ja uusiutuvien energialähteiden, ilmastonmuutoksen torjunnan ja siihen sopeutumisen sekä vesihankkeiden vientiluottoja koskevan alakohtaisen sopimuksen (liite IV) mukaisesti myönnettävään julkiseen rahoitustukeen, määritetään käyttämällä seuraavia peruskorkoja ja marginaaleja:

Takaisinmaksuaika (vuotta)

Uudet ydinvoimalaitokset ja liitteen IV mukaiset hankkeet, joilla on pitkä rakennusaika (43)

Kaikki muut sopimukset (44)

Peruskorko

(valtion joukkovelkakirjalainat)

Marginaali (peruspistettä)

Peruskorko

(valtion joukkovelkakirjalainat)

Marginaali (peruspistettä)

< 11

Liitteessä XV olevan I luvun 1 artiklan mukainen asianomainen markkinaviitekorko

11–12

7 vuotta

100

7 vuotta

100

13

8 vuotta

120

7 vuotta

120

14

9 vuotta

120

8 vuotta

120

15

9 vuotta

120

8 vuotta

120

16

10 vuotta

125

9 vuotta

120

17

10 vuotta

130

9 vuotta

120

18

10 vuotta

130

10 vuotta

120

| b) | Julkiseen rahoitustukeen soveltuvien valuuttojen on oltava täysin muunnettavia ja niistä on oltava saatavilla tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää edellä 4 artiklan a kohdassa mainitut vähimmäiskorot, ja liitteessä XV olevaa 1 artiklaa sovellettaessa takaisinmaksuaika on alle 11 vuotta. |
| --- | --- |

b)

Julkiseen rahoitustukeen soveltuvien valuuttojen on oltava täysin muunnettavia ja niistä on oltava saatavilla tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää edellä 4 artiklan a kohdassa mainitut vähimmäiskorot, ja liitteessä XV olevaa 1 artiklaa sovellettaessa takaisinmaksuaika on alle 11 vuotta.

5.   MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN JÄRJESTELYN LIITTEEN V JA VI MUKAISILLE TOIMILLE

Osallistujan, joka myöntää julkista rahoitustukea kiinteäkorkoisille lainoille rautatieinfrastruktuuria koskevan alakohtaisen sopimuksen (liite V) määräysten tai hankerahoitustoimiin sovellettavien ehtojen (liite VI) mukaisesti, on sovellettava seuraavia vähimmäiskorkoja:

| a) | enintään 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin liitteessä XV olevan 1 artiklan mukaista markkinaviitekorkoa; |
| --- | --- |

a)

enintään 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin liitteessä XV olevan 1 artiklan mukaista markkinaviitekorkoa;

| b) | yli 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin liitteessä XV olevan 1 artiklan mukaisesti määritettyjä asianomaisia markkinaviitekorkoja, joihin lisätään 20 peruspisteen korotus kaikkien valuuttojen osalta. |
| --- | --- |

b)

yli 12 vuoden takaisinmaksuaikoihin liitteessä XV olevan 1 artiklan mukaisesti määritettyjä asianomaisia markkinaviitekorkoja, joihin lisätään 20 peruspisteen korotus kaikkien valuuttojen osalta.

III LUKU

Vähimmäiskorkojen (markkinaviitekorot) ilmoittamista koskevat toiminnalliset määräykset

6.   VÄHIMMÄISKORKOJEN ILMOITTAMINEN

| a) | Liitteessä XV olevan I luvun määräysten mukaisesti määräytyvät valuuttojen markkinaviitekorot ilmoitetaan reaaliaikaisin viestimin vähintään kerran kuukaudessa sihteeristölle, joka antaa ne tiedoksi kaikille osallistujille. |
| --- | --- |

a)

Liitteessä XV olevan I luvun määräysten mukaisesti määräytyvät valuuttojen markkinaviitekorot ilmoitetaan reaaliaikaisin viestimin vähintään kerran kuukaudessa sihteeristölle, joka antaa ne tiedoksi kaikille osallistujille.

| b) | Tämä ilmoitus on toimitettava sihteeristölle viimeistään viisi päivää sen kuukauden päättymisen jälkeen, jota ilmoitus koskee. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne. |
| --- | --- |

b)

Tämä ilmoitus on toimitettava sihteeristölle viimeistään viisi päivää sen kuukauden päättymisen jälkeen, jota ilmoitus koskee. Sihteeristö antaa sen jälkeen välittömästi kaikille osallistujille tiedon sovellettavista koroista ja julkistaa ne.

7.   KORKOJEN SOVELTAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ

Markkinaviitekorkojen muutokset tulevat voimaan kyseistä kuukautta seuraavan kuukauden viidentenätoista päivänä.

8.   KORKOJEN VÄLITTÖMÄT MUUTOKSET

Jos markkinaviitekoron muuttumisesta on markkinoiden kehityksen vuoksi ilmoitettava ennen kuukauden päättymistä, muuttunut korko tulee voimaan kymmenen päivää sen jälkeen, kun ilmoitus tästä muutoksesta on saapunut sihteeristölle.

---

(1)  Sellaisena kuin se on määritelty OECD:n yleissopimuksen 5 artiklassa.

1

(2)  Maailmanpankin määritelmä, joka perustuu asukasta kohti laskettuun bruttokansantuloon.

2

(3)  Maan asemaa sen mukaan, 1) onko se korkean tulotason maa (siten kuin Maailmanpankki sen vuosittain määrittelee asukasta kohti lasketun bruttokansantulon mukaan), 2) OECD:n jäsen ja 3) kuuluuko se euroalueeseen, tarkastellaan vuosittain. Maan luokittelu 23 artiklan c kohdan mukaisesti korkean tulotason OECD-maaksi tai korkean tulotason euroalueen maaksi sekä tällaisen luokittelun poistaminen tulee voimaan vasta sen jälkeen, kun maan tulotason luokitus (korkean tulotason maa tai muu) on pysynyt samana kaksi peräkkäistä vuotta. Muutos maan luokittelussa korkean tulotason OECD-maaksi tai korkean tulotason euroalueen maaksi sekä tällaisen luokittelun poistaminen sen vuoksi, että sen tilanne OECD:n jäsenyyden tai euroalueeseen kuulumisen kannalta muuttuu, tulee voimaan välittömästi maiden aseman vuotuisen tarkastelun yhteydessä.

3

(4)  Sen arviointi, sovelletaanko monenväliseen tai alueelliseen instituutioon sijaintimaassaan yleensä luotonannon valvontaa ja siirtomääräyksiä, tehdään liitteessä X vahvistettujen perusteiden perusteella. Osallistujien on pidettävä yllä luetteloa perusteet täyttävistä instituutioista, joihin sen vuoksi sovelletaan markkinaviitearvoihin perustuvista toimista laskutettavaa takuumaksua.

4

(5)  Omaisuusvakuudellisessa toimessa ensisijaisen takauksen on koskettava rahoitettavaa omaisuutta; ja leasingrakenteen yhteydessä siirtäminen tai ensisijainen takaus liittyy leasingmaksuihin.

5

(6)  Hankerahoitustoimessa toimen on täytettävä järjestelyn liitteessä VI olevassa lisäyksessä 1 vahvistetut perusehdot.

6

(7)  Tätä kaupallisten lainojen vähimmäisosuutta ei kuitenkaan sovelleta markkinaviitearvoja soveltavissa maissa toteutettaviin toimiin, joihin sovelletaan liitteissä V (rautatie) tai VI (hankerahoitus) olevien ehtojen mukaista vähimmäisosuutta.

7

(8)  Tämän 25 prosentin perusteen katsotaan täyttyvän, jos muusta kuin käteisosuudesta toimessa, jossa on ainoastaan yksi vientiluottolaitoksen kattama pankki, on kattamatonta vähintään 25 prosenttia. Tällaisten toimien on täytettävä kaikki muut 1 alakohdan perusteet, mukaan lukien tässä luetelmakohdassa vahvistetut tasavertaisuusmääräykset.

8

(9)  Kun velallinen/takaaja on saanut luokituksen useammalta kuin yhdeltä akkreditoiduilta CRA:lta, velalliseen (tai takaajaan) sovelletaan parasta saatavilla olevaa ulkomaanvaluuttaista luokitusta etuoikeutetun vakuudettoman lainan pohjalta. Sihteeristö laatii luettelon akkreditoiduista CRA:ista ja ylläpitää sitä.

9

(10)  Jos asianomaisella nimetyllä yksiköllä, johon sovelletaan markkinaviitearvoja, ei ole akkreditoidun CRA:n antamaa luokitusta, tulokseksi saatavaa markkinahintaa pidetään TCMB-mallilla määritettyä vastaavaa hintaa alempana. Tällaisessa tapauksessa osallistujan on tehtävä 46 artiklan mukainen ennakkoilmoitus.

10

(11)  Takuumaksuihin, joita laskutetaan toimista, joilla on kolmannen osapuolen myöntämä takuu, jonka tarjoaa luokkaan 0 luokitellusta, korkean tulotason OECD-maasta tai korkean tulotason euroalueen maasta oleva velallinen taikka monenvälinen tai alueellinen instituutio, jonka katsotaan täyttävän liitteessä X vahvistetut perusteet, sovelletaan 23 artiklan c kohdassa määrättyjä vaatimuksia.

11

(12)  Kun takuun on myöntänyt kolmas osapuoli, sovellettava maariskiluokitus ja ostajariskiluokka on määritettävä saman yksikön eli velallisen tai takaajan perusteella.

12

(13)  Hallinnollisista syistä joitakin maita, jotka soveltuvat luokiteltaviksi johonkin kahdeksasta maariskiluokasta, ei mahdollisesti ole luokiteltu, jos ne eivät tavallisesti saa julkisesti tuettuja vientiluottoja. Osallistujat voivat soveltaa tällaisiin luokittelemattomiin maihin vapaasti tarkoituksenmukaiseksi katsomaansa maariskiluokitusta.

13

(14)  Ostajien luokittelusääntöjen on katsottava tarkoittavan suotuisinta sovellettavissa olevaa luokitusta, eli esimerkiksi valtio-ostajalle voidaan antaa heikompi ostajariskiluokitus.

14

(15)  Valtion luottoriskiä parempaan (SOV+) ostajariskiluokkaan liittyvät vähimmäistakuumaksut ovat 10 prosenttia pienemmät kuin valtio-ostajan riskiluokkaan (CC0) liittyvät vähimmäistakuumaksut.

15

(16)  Jos useampi kuin yksi akkreditoitu CRA on luokitellut muun kuin valtiolainaajan, ilmoitus on tehtävä ainoastaan, jos ostajariskiluokitus on korkeampi kuin korkein CRA:n myöntämä luokitus.

16

(17)  Uudelleentarkastelu on käynnissä.

17

(18)  Maailmanpankin vuosittaiseen maaluokittelutarkistukseen perustuen käytetään henkeä kohden laskettua bruttokansantuloa (BKTL) määriteltäessä kelpoisuutta sidottuun apuun. Kynnysarvot ovat nähtävillä OECD:n verkkosivuilla (https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/arrangement-and-sector-understandings/financing-terms-and-conditions/).

18

(19)  Tapauksissa, joissa kytkentäkentän ostaja on sama kuin voimalaitoksen ostaja ja sopimus tehdään kyseisen voimalaitoksen alkuperäisestä kytkentäkentästä, alkuperäisen kytkentäkentän ehdot eivät kuitenkaan voi olla edullisemmat kuin ydinvoimalaitoksen ehdot.

19

(20)  Vaatimusta puolivuosittaisesta takaisinmaksun etukäteisraportoinnista ei sovelleta ilma-aluksia koskeviin pieniin maksuihin, joissa rahoitettu kokonaismäärä on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (eli vähäinen maksu).

20

(21)  Jos ehdotettu ostajan/luotonsaajan riskiluokitus ylittää kyseisen valtion riskiluokituksen, on annettava selvitys.

21

(22)  Sopimuspuoli, joka ei halua noudattaa tämän lisäyksen 6–8 artiklan mukaista riskinluokitusmenetelmää, soveltaa toimissa, joiden vientisopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ostajaan/luotonsaajaan luokitusta ”8” ja ilmoittaa toimesta tämän alakohtaisen sopimuksen 24 artiklan a kohdan mukaisesti.

22

(23)  Toimiin, joiden vientisopimuksen arvo on alle 5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, sovelletaan viiden työpäivän määräaikaa.

23

(24)  Myös tiedot mahdollisesta osallisuudesta (asianmukaista luottamuksellisuutta noudattaen).

24

(25)  Myös tiedot mahdollisesta osallisuudesta (asianmukaista luottamuksellisuutta noudattaen).

25

(26)  Tässä kyselylomakkeessa ’valtiolla’ tarkoitetaan maata, jota ehdotetaan lisättäväksi Kapkaupungin yleissopimuksen luetteloon alakohtaisen sopimuksen lisäyksessä II olevan 2 jakson mukaisesti. Näihin kysymyksiin on vastattava soveltuvin osin myös valtion sen ”alueen” lainsäädännön perusteella, jossa asianomainen lentokaluston käyttäjä (tai muu lisäyksessä II olevan 35 artiklan b kohdassa tarkoitettu asiaankuuluva elin) sijaitsee, ja ”kansallisen lainsäädännön” on tulkittava käsittävän myös alueellista lainsäädäntöä koskevat viittaukset.

26

(27)  Tässä kyselylomakkeessa ’kansallisella lainsäädännöllä’ tarkoitetaan valtion kaikkea kansallista lainsäädäntöä, mukaan lukien mutta ei pelkästään perustuslaki ja sen muutokset sekä mahdolliset liittovaltion, osavaltioiden ja hallintoalueiden lait ja asetukset.

27

(28)  Esimerkiksi i) sopimukset ovat ensisijaisia muuhun lainsäädäntöön nähden valtion X perustuslain tai vastaavan puitelainsäädännön perusteella tai ii) valtiossa X edellytetään lainsäädännön antamista, ja siinä on nimenomaisesti säädetty Kapkaupungin yleissopimuksen ja/tai muun vastaavan syrjäyttävän lainsäädännön ensisijaisuudesta tai iii) Kapkaupungin yleissopimus tai sen täytäntöönpanolainsäädäntö on a) muuta lainsäädäntöä täsmällisempää (lex specialis derogat legi generali), ja/tai b) vahvistettu myöhemmin kuin muu lainsäädäntö (lex posterior derogat legi priori), ja on sen vuoksi ensisijainen tällaiseen muuhun lainsäädäntöön nähden.

28

lex specialis derogat legi generali

lex posterior derogat legi priori

(29)  Esimerkiksi onko mitään syitä, joiden vuoksi yleissopimuksessa, myös toimivaltaa koskevissa julistuksissa, velkojille myönnettyjen oikeuksien ja oikeussuojakeinojen ei voitaisi katsoa olevan a) tehokkaita tai b) riittäviä sellaisinaan, jotta niitä voitaisiin pätevästi käyttää valtiossa?

29

(30)  Yksi esimerkki tässä kysymyksessä tarkoitetusta hallinnollisesta toimesta on se, ettei valtio ole ottanut käyttöön menettelyjä tai luonut edellytyksiä yleissopimuksen tai toimivaltaa koskevan julistuksen määräysten toteuttamiseksi. Toinen esimerkki on se, ettei valtion ilma-alusrekisterissä ole käytössä asianmukaista menettelyä rekisterimerkinnän poistamista ja esineen vientiä koskevan peruuttamattoman, kirjatun valtuutuksen rekisteröimiseksi.

30

(31)  Sisällyttäkää selvitykseen mahdolliset aiemmat päätökset, jotka koskevat luotonantajien, soveltuvin osin myös vientiluottolaitosten, oikeuksien vahvistamista.

31

(32)  Tätä muotoilua käytetään, kunnes sopimuspuolet pääsevät sopuun kattavasta viitearvojen luettelosta, ja enintään 31. joulukuuta 2022 asti.

32

(*1)  Ilmoittakaa 2 000 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ylittävät osuudet 300 miljoonan Yhdysvaltain dollarin monikertoina.

*1

(33)  Vuonna 2012 annettua suositusta sovelletaan myös hankkeisiin, joihin ei voida soveltaa tässä vahvistettuja rahoitusehtoja.

33

(34)  Tuuliturbiinilaitoksissa käytettyjen jack-up-lauttojen enimmäistakaisinmaksuaika on 12 vuotta.

34

(35)  Jos voimalaitos käyttää polttoaineenaan maakaasua, sen hiili-intensiteetin oletetaan olevan huomattavasti alhaisempi.

35

(36)  Boilerin (tai höyrynkehittimen) energian muunnon hyötysuhde = (tuodun höyryn nettolämpö / polttoaineen lämpöarvo [LHV]) (× 100 %).

36

(37)  Kaasuttimen tehokkuus = (kaasun lämpöarvo käytettyä polttoainekiloa kohden / yhden polttoainekilon keskimääräinen nettolämpöarvo (LHV) (× 100 %).

37

(38)  IPCC, Fourth Assessment Report: Climate Change 2007, http://www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/ch4s4-3-5.html

38

(39)  Yhdistetyn lämmön- ja energiantuotantojärjestelmän kokonaistehokkuus (ηo) on hyödynnettävän energiantuotannon (WE) ja hyödynnettävän lämmöntuotannon (ΣQTH) summa jaettuna käytetyn polttoaineen kokonaismäärällä (QFUEL) seuraavan kaavan mukaisesti:

39

o

E

TH

FUEL

Formula

(40)  Vapaa-ajan toimintaan, kuten hiihtämiseen, liittyvät kaapelivaunuliikennejärjestelmät eivät ole tukikelpoisia tämän liitteen mukaisesti.

40

(*2)  Jos arvo ylittää 280 miljoonaa erityisnosto-oikeutta, ilmoitetaan ylittävä osuus 40 miljoonan monikertoina, ts. 410 miljoonaa erityisnosto-oikeutta olisi luokka XV + 3.

*2

(41)  Tyypillisimmin kyseessä on keskuspankin tai valtiovarainministeriön riski. Muiden keskushallinnon yksikköjen kuin valtiovarainministeriön osalta tehdään due diligence -tarkastus, jossa varmistetaan, että yksiköllä on valtion täysi luottamus ja vakuudet.

41

(42)  Markkinaviitearvoihin perustuvissa toimissa ostajariskien kattamiseen tarkoitettujen lisävakuusjärjestelyjen soveltamisesta saatava takuumaksu ei saa olla alempi kuin sovellettava vakuutusmatemaattinen vähimmäistakuumaksu.

42

(43)  Uusien ydinvoimalaitosten osalta sovelletaan liitteessä II olevaa 1 artiklan a kohdan 1 alakohtaa. Liitteen IV osalta tähän kuuluvat uudet suuret vesivoimahankkeet, lisäyksessä II oleva hankeluokka A ja lisäyksessä III olevat mukautushankkeet.

43

(44)  Uusien ydinvoimalaitosten osalta sovelletaan liitteessä II olevaa 1 artiklan a kohdan 2–4 alakohtaa. Liitteen IV osalta tähän kuuluvat kaikki hankkeet, jotka eivät sisälly edellä olevaan alaviitteeseen 1.

44

---