# Euroopa Liidu L 81/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 81 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik21. märts 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 81

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik21. märts 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/647, 13. jaanuar 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/686, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/648, 20. märts 2023, millega lubatakse esitada toidu kohta haigestumise riski vähendamisele viitavat tervisealast väidet (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/649, 20. märts 2023, milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/650, 20. märts 2023, milles käsitletakse loa andmist karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja vähem levinud kodulinnuliikide aretuslindude söödalisandina (loa hoidja: Biomin GmbH) (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/651, 20. märts 2023, milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini (B2-vitamiini) ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/652, 20. märts 2023, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna turule Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid (makhana) ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 23 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/653, 20. märts 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) | 27 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/654, 20. märts 2023, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/655, 10. märts 2023, milles käsitletakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplikke eraldisi ning muudetakse rakendusotsust (EL) 2022/493
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 1532 all) | 37 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2023/656, 28. veebruar 2023, iga-aastase järelevalvetasu kogusumma kohta 2022. aastal (EKP/2023/2) | 42 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/647, 13. jaanuar 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/686, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/648, 20. märts 2023, millega lubatakse esitada toidu kohta haigestumise riski vähendamisele viitavat tervisealast väidet (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/649, 20. märts 2023, milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

1

13

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/650, 20. märts 2023, milles käsitletakse loa andmist karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja vähem levinud kodulinnuliikide aretuslindude söödalisandina (loa hoidja: Biomin GmbH) (
  1
  )

1

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/651, 20. märts 2023, milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini (B2-vitamiini) ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Bacillus subtilis

2

Bacillus subtilis

1

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/652, 20. märts 2023, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna turule Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid (makhana) ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

Euryale ferox

1

23

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/653, 20. märts 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI)

27

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/654, 20. märts 2023, massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks

29

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/655, 10. märts 2023, milles käsitletakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplikke eraldisi ning muudetakse rakendusotsust (EL) 2022/493
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 1532 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 1532 all)

37

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2023/656, 28. veebruar 2023, iga-aastase järelevalvetasu kogusumma kohta 2022. aastal (EKP/2023/2)

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/647,

13. jaanuar 2023,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/686, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 160 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 162 lõiget 4 ja artikli 164 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, sealhulgas loomse paljundusmaterjali ettevõtete registreerimist ja heakskiitmist ning loomse paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõudeid käsitlevad eeskirjad. Määrusega (EL) 2016/429 on komisjonile antud ka õigus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirju, mis täiendavad kõnealuse määruse teatavaid mitteolemuslikke osi. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad, sealhulgas loomse paljundusmaterjali ettevõtete registreerimist ja heakskiitmist ning loomse paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõudeid käsitlevad eeskirjad. Määrusega (EL) 2016/429 on komisjonile antud ka õigus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu eeskirju, mis täiendavad kõnealuse määruse teatavaid mitteolemuslikke osi.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/686 (2) on sätestatud täiendavad eeskirjad loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise, loomse paljundusmaterjali arvestuse pidamise ja jälgitavuse, aga ka teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise korral esitatavate loomatervise- ja sertifitseerimisnõuete kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/686 (2) on sätestatud täiendavad eeskirjad loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise, loomse paljundusmaterjali arvestuse pidamise ja jälgitavuse, aga ka teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise korral esitatavate loomatervise- ja sertifitseerimisnõuete kohta.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud eeskirju on vaja selleks, et täiendada määruse (EL) 2016/429 IV osa I jaotise 5. peatükis sätestatud eeskirju seoses jälgitavus- ja loomatervisenõuete ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise loomatervise sertifikaatidele esitatavate nõuetega, et tõkestada loomataudide levimist liidus selle materjali kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud eeskirju on vaja selleks, et täiendada määruse (EL) 2016/429 IV osa I jaotise 5. peatükis sätestatud eeskirju seoses jälgitavus- ja loomatervisenõuete ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali saadetiste liidusisese liikumise loomatervise sertifikaatidele esitatavate nõuetega, et tõkestada loomataudide levimist liidus selle materjali kaudu.

| (4) | Need eeskirjad on sisuliselt seotud ja paljud neist on ette nähtud koos kohaldamiseks. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning eeskirjade kohaldamise hõlbustamiseks ja nende paljususe vältimiseks tuleks need seepärast sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes eraldi õigusaktis, mis sisaldavad palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht. |
| --- | --- |

(4)

Need eeskirjad on sisuliselt seotud ja paljud neist on ette nähtud koos kohaldamiseks. Lihtsuse ja läbipaistvuse huvides ning eeskirjade kohaldamise hõlbustamiseks ja nende paljususe vältimiseks tuleks need seepärast sätestada pigem ühes õigusaktis kui mitmes eraldi õigusaktis, mis sisaldavad palju ristviiteid ja mille puhul tekib dubleerimise oht.

| (5) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 rakendamise käigus on mitu liikmesriiki ja sidusrühma märkinud, et pärast hiljutisi arenguid ja spetsialiseerumist loomse paljundusmaterjali sektoris peaks embrüokogumisrühma määratlus hõlmama ka sellist rühma, kes kogub ja käitleb üksnes viljastamata ootsüüte. Seepärast tuleks sellise rühma hõlmamiseks kõnealust määratlust ja sellega seotud nõudeid muuta. |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 rakendamise käigus on mitu liikmesriiki ja sidusrühma märkinud, et pärast hiljutisi arenguid ja spetsialiseerumist loomse paljundusmaterjali sektoris peaks embrüokogumisrühma määratlus hõlmama ka sellist rühma, kes kogub ja käitleb üksnes viljastamata ootsüüte. Seepärast tuleks sellise rühma hõlmamiseks kõnealust määratlust ja sellega seotud nõudeid muuta.

| (6) | Loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtted võivad tegeleda ka muude tegevustega kui sperma sooline sorteerimine. Töödeldud toodete jälgitavuse huvides tuleks täiendavaid jälgitavusnõudeid, mida seni kohaldati vaid sooliselt sorteeritud sperma suhtes, laiendada võrdselt kõigile töödeldud toodetele. |
| --- | --- |

(6)

Loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtted võivad tegeleda ka muude tegevustega kui sperma sooline sorteerimine. Töödeldud toodete jälgitavuse huvides tuleks täiendavaid jälgitavusnõudeid, mida seni kohaldati vaid sooliselt sorteeritud sperma suhtes, laiendada võrdselt kõigile töödeldud toodetele.

| (7) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artiklis 19 on sätestatud erand seemendusjaamade vahel liikuvate doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste suhtes kehtestatud loomatervisenõuetest. Liikmesriikide ja sidusrühmade kogemused kõnealuse artikli rakendamisel on osutanud õiguslikule ebakindlusele seoses sellega, mil määral tuleks selle erandi puhul kaasata veterinaarjärelevalve ametnikke. Seega tuleks nimetatud artiklit selgitada. |
| --- | --- |

(7)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artiklis 19 on sätestatud erand seemendusjaamade vahel liikuvate doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste suhtes kehtestatud loomatervisenõuetest. Liikmesriikide ja sidusrühmade kogemused kõnealuse artikli rakendamisel on osutanud õiguslikule ebakindlusele seoses sellega, mil määral tuleks selle erandi puhul kaasata veterinaarjärelevalve ametnikke. Seega tuleks nimetatud artiklit selgitada.

| (8) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artiklis 36 on sätestatud loomatervisenõuded koerte ja kasside paljundusmaterjali liidusiseseks liikumiseks, eelkõige marutaudiohu vähendamiseks ning selleks, et edendada Echinococcus multilocularis’e vastaste ennetavate loomatervishoiumeetmete järgimist. Liikmesriigid ja sidusrühmad on seadnud kahtluse alla nende nõuete asjakohasuse ja proportsionaalsuse. Kuna asjakohased Maailma Loomatervise Organisatsiooni (WOAH) rahvusvahelised standardid ei sisalda võrreldavaid nõudeid, tuleks delegeeritud määrusest (EL) 2020/686 jätta välja artikkel 36 ja sellega seotud sõnastus nõuetes, milles käsitletakse koerte ja kasside paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise ametlikku sertifitseerimist ja sellest teatamist. |
| --- | --- |

(8)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 artiklis 36 on sätestatud loomatervisenõuded koerte ja kasside paljundusmaterjali liidusiseseks liikumiseks, eelkõige marutaudiohu vähendamiseks ning selleks, et edendada Echinococcus multilocularis’e vastaste ennetavate loomatervishoiumeetmete järgimist. Liikmesriigid ja sidusrühmad on seadnud kahtluse alla nende nõuete asjakohasuse ja proportsionaalsuse. Kuna asjakohased Maailma Loomatervise Organisatsiooni (WOAH) rahvusvahelised standardid ei sisalda võrreldavaid nõudeid, tuleks delegeeritud määrusest (EL) 2020/686 jätta välja artikkel 36 ja sellega seotud sõnastus nõuetes, milles käsitletakse koerte ja kasside paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise ametlikku sertifitseerimist ja sellest teatamist.

| (9) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 2. osas on sätestatud täiendavad loomatervisenõuded doonorsigade suhtes. Vastavalt kõnealuse lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunkti c alapunktile iv tuleb sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse uuringul positiivse tulemuse saanud loomad viivitamata karantiiniruumist ära viia. Liikmesriigid ja sidusrühmad on seadnud kahtluse alla selle nõude proportsionaalsuse, pidades silmas praktilisi ja teaduslikult tõestatud raskusi kehtivate diagnostikameetodite puhul. Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2020/686 muuta, et näha kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/689 (3) ette erinevad järelmeetmed, kui kahtlustatavate juhtumite kinnitamiseks või välistamiseks kasutatakse eri liiki diagnostikameetodeid. |
| --- | --- |

(9)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 2. osas on sätestatud täiendavad loomatervisenõuded doonorsigade suhtes. Vastavalt kõnealuse lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunkti c alapunktile iv tuleb sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse uuringul positiivse tulemuse saanud loomad viivitamata karantiiniruumist ära viia. Liikmesriigid ja sidusrühmad on seadnud kahtluse alla selle nõude proportsionaalsuse, pidades silmas praktilisi ja teaduslikult tõestatud raskusi kehtivate diagnostikameetodite puhul. Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2020/686 muuta, et näha kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/689 (3) ette erinevad järelmeetmed, kui kahtlustatavate juhtumite kinnitamiseks või välistamiseks kasutatakse eri liiki diagnostikameetodeid.

| (10) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 2. osas on sätestatud täiendavad loomatervisenõuded, sealhulgas uuringud klassikalise katku tuvastamiseks seemendusjaamades peetavatel sigadel. WOAHi asjakohaste rahvusvaheliste standarditega aga ei nõuta sellistele loomadele uuringute tegemist riikides, kus ei ole teatatud sigade klassikalise katku puhangutest ja kus ei ole eelneva 12 kuu jooksul selle haiguse vastu vaktsineeritud. Seepärast tuleks seemendusjaamades peetavate sigade uuringud kõnealuse taudi suhtes lõpetada nendes riikides, kus ei ole teatatud sigade klassikalisest katkust ega ole eelneva 12 kuu jooksul selle vastu vaktsineeritud. |
| --- | --- |

(10)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 2. osas on sätestatud täiendavad loomatervisenõuded, sealhulgas uuringud klassikalise katku tuvastamiseks seemendusjaamades peetavatel sigadel. WOAHi asjakohaste rahvusvaheliste standarditega aga ei nõuta sellistele loomadele uuringute tegemist riikides, kus ei ole teatatud sigade klassikalise katku puhangutest ja kus ei ole eelneva 12 kuu jooksul selle haiguse vastu vaktsineeritud. Seepärast tuleks seemendusjaamades peetavate sigade uuringud kõnealuse taudi suhtes lõpetada nendes riikides, kus ei ole teatatud sigade klassikalisest katkust ega ole eelneva 12 kuu jooksul selle vastu vaktsineeritud.

| (11) | Viited epizootilise hemorraagia viiruse nakkusele tuleks muuta, et viia need kooskõlla viidetega kõnealusele viirusele muudes liidu õigusaktides ning selgitada, et eeskirjad hõlmavad kõiki selle viiruse serotüüpe. Lisaks tuleks epizootilise hemorraagia viiruse nakkusega seotud nõuete puhul paremini järgida WOAHi rahvusvahelisi standardeid ning näha kõnealuse nakkuse puhul vabatahtliku ja täiendava riskimaandamismeetmena ette võimalus kehtestada siirutajatevaba periood, et tagada ohutu kauplemine veiste, lammaste ja kitsede loomse paljundusmaterjaliga. |
| --- | --- |

(11)

Viited epizootilise hemorraagia viiruse nakkusele tuleks muuta, et viia need kooskõlla viidetega kõnealusele viirusele muudes liidu õigusaktides ning selgitada, et eeskirjad hõlmavad kõiki selle viiruse serotüüpe. Lisaks tuleks epizootilise hemorraagia viiruse nakkusega seotud nõuete puhul paremini järgida WOAHi rahvusvahelisi standardeid ning näha kõnealuse nakkuse puhul vabatahtliku ja täiendava riskimaandamismeetmena ette võimalus kehtestada siirutajatevaba periood, et tagada ohutu kauplemine veiste, lammaste ja kitsede loomse paljundusmaterjaliga.

| (12) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 III lisas on sätestatud täiendavad loomatervisenõuded seoses antibiootikumide lisamisega spermale, sealhulgas nende kohustusliku lisamisega veiste ja sigade spermale. Need nõuded on praegu kooskõlas WOAHi rahvusvaheliste standarditega, aga käimas on nende rahvusvaheliste standardite muutmine, et muuta antibiootikumide kasutamine vabatahtlikuks, paindlikumaks ja kaalutletumaks. Lisaks osutab teaduskirjandusest, liikmesriikidelt ja sidusrühmadelt saadud teave sarnastele vajadustele. Seetõttu tuleks asjaomaseid nõudeid ühtlustada ja muuta need vabatahtlikuks. |
| --- | --- |

(12)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 III lisas on sätestatud täiendavad loomatervisenõuded seoses antibiootikumide lisamisega spermale, sealhulgas nende kohustusliku lisamisega veiste ja sigade spermale. Need nõuded on praegu kooskõlas WOAHi rahvusvaheliste standarditega, aga käimas on nende rahvusvaheliste standardite muutmine, et muuta antibiootikumide kasutamine vabatahtlikuks, paindlikumaks ja kaalutletumaks. Lisaks osutab teaduskirjandusest, liikmesriikidelt ja sidusrühmadelt saadud teave sarnastele vajadustele. Seetõttu tuleks asjaomaseid nõudeid ühtlustada ja muuta need vabatahtlikuks.

| (13) | Pärast delegeeritud määruse (EL) 2020/686 avaldamist Euroopa Liidu Teatajas täheldati selles mõningaid olulisi vigu. Eelkõige tekitas õiguskindlusetust sõnastus, mis puudutab kõrvaliste isikute juurdepääsu välistamist seemendusjaama ja loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtetesse. Lisaks muutis hobuslaste seemendusjaamadesse sisenevate teatavate hobuslaste suhtes kohaldatavas tekstis esinev vale viide tahtmatult nõudeid, mille täitmise keskuse veterinaararstid peavad tagama. Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks need vead parandada. |
| --- | --- |

(13)

Pärast delegeeritud määruse (EL) 2020/686 avaldamist Euroopa Liidu Teatajas täheldati selles mõningaid olulisi vigu. Eelkõige tekitas õiguskindlusetust sõnastus, mis puudutab kõrvaliste isikute juurdepääsu välistamist seemendusjaama ja loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtetesse. Lisaks muutis hobuslaste seemendusjaamadesse sisenevate teatavate hobuslaste suhtes kohaldatavas tekstis esinev vale viide tahtmatult nõudeid, mille täitmise keskuse veterinaararstid peavad tagama. Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks need vead parandada.

| (14) | Delegeeritud määrust (EL) 2020/686 tuleks seepärast vastavalt muuta ja parandada, |
| --- | --- |

(14)

Delegeeritud määrust (EL) 2020/686 tuleks seepärast vastavalt muuta ja parandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2020/686 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõike 7 punkt a jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõike 7 punkt a jäetakse välja.

| 2. | Artikli 2 punkt 12 asendatakse järgmisega:






  „12) | „embrüokogumisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide või in vivo saadud embrüote kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks;“ |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 2 punkt 12 asendatakse järgmisega:

„12)

„embrüokogumisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide või in vivo saadud embrüote kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks;“

.

| 3. | Artikli 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | spetsialistide rühm või üksus, mida juhib rühma veterinaararst, kes on pädev koguma, töötlema ja säilitama veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste ootsüüte või embrüoid, embrüokogumisrühmana heakskiitmiseks;“. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

spetsialistide rühm või üksus, mida juhib rühma veterinaararst, kes on pädev koguma, töötlema ja säilitama veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste ootsüüte või embrüoid, embrüokogumisrühmana heakskiitmiseks;“.

| 4. | Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | I lisa 2. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide või embrüote kogumise, töötlemise, säilitamise ja veoga;“. |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

I lisa 2. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide või embrüote kogumise, töötlemise, säilitamise ja veoga;“.

| 5. | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Loomse paljundusmaterjali puhul, mida on töödeldud muus loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes kui koguvas loomse paljundusmaterjali ettevõttes, täiendab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte käitaja lõikes 1 osutatud teavet teabega, mis võimaldab kindlaks teha kõnealuse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte kordumatu heakskiidunumbri.“ |
| --- | --- |

5.

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Loomse paljundusmaterjali puhul, mida on töödeldud muus loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes kui koguvas loomse paljundusmaterjali ettevõttes, täiendab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte käitaja lõikes 1 osutatud teavet teabega, mis võimaldab kindlaks teha kõnealuse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte kordumatu heakskiidunumbri.“

| 6. | Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Ettevõtjad korraldavad doonorloomade liikumise, millele on osutatud lõike 1 sissejuhatavas lauses, ainult sihtseemendusjaama veterinaararsti eelneval nõusolekul.“ |
| --- | --- |

6.

Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ettevõtjad korraldavad doonorloomade liikumise, millele on osutatud lõike 1 sissejuhatavas lauses, ainult sihtseemendusjaama veterinaararsti eelneval nõusolekul.“

| 7. | Artikkel 36 jäetakse välja. |
| --- | --- |

7.

Artikkel 36 jäetakse välja.

| 8. | Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

8.

Artiklit 39 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 jäetakse välja;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb lõigetes 2 ja 3 sätestatud kontrollid ja läbivaatused ning annab loomatervise sertifikaadi välja 72 tunni jooksul enne loomse paljundusmaterjali saadetise lähetamist.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Veterinaarjärelevalve ametnik teeb lõigetes 2 ja 3 sätestatud kontrollid ja läbivaatused ning annab loomatervise sertifikaadi välja 72 tunni jooksul enne loomse paljundusmaterjali saadetise lähetamist.“

| 9. | Artikkel 40 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 40
  Loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuded muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisel liikumisel
  Loomatervise sertifikaadid, mis väljastatakse kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste ja Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevaheliseks liikumiseks, sisaldavad vähemalt IV lisa punktis 2 sätestatud teavet.“ |
| --- | --- |

9.

Artikkel 40 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 40

Loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuded muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisel liikumisel

Loomatervise sertifikaadid, mis väljastatakse kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste ja Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevaheliseks liikumiseks, sisaldavad vähemalt IV lisa punktis 2 sätestatud teavet.“

| 10. | Artikkel 41 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 41
  Nõue ettevõtjatele muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest ette teatada
  Kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste või Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste viimisel teise liikmesriiki teavitab ettevõtja saadetise päritoluliikmesriigi pädevat asutust nende loomse paljundusmaterjali saadetiste kavandatud liikumisest ette.“ |
| --- | --- |

10.

Artikkel 41 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Nõue ettevõtjatele muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest ette teatada

Kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste või Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste viimisel teise liikmesriiki teavitab ettevõtja saadetise päritoluliikmesriigi pädevat asutust nende loomse paljundusmaterjali saadetiste kavandatud liikumisest ette.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 I–IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisa A osale.

Artikkel 3

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 I lisa parandatakse vastavalt käesoleva määruse lisa B osale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/686, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 211).

3

---

LISA

A OSA

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 I–IV lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti 1 alapunkti a alapunkt v asendatakse järgmisega:






  „v) | ootsüütide või in vivo saadud embrüote paigutamiseks kasutatavate kõrte ja muude pakendite märgistamine artikli 10 lõigetes 1 ja 5 sätestatud nõuete kohaselt;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

2. osa muudetakse järgmiselt:

i)

punkti 1 alapunkti a alapunkt v asendatakse järgmisega:

„v)

ootsüütide või in vivo saadud embrüote paigutamiseks kasutatavate kõrte ja muude pakendite märgistamine artikli 10 lõigetes 1 ja 5 sätestatud nõuete kohaselt;“;

| ii) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Embrüokogumisrühma rajatised, varustus ja tegevuskord, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii, vastavad järgmistele alapunktidele a ja b:






  a) | embrüokogumisrühma käsutuses peab olema piisava varustusega labor, kus ootsüüte või in vivo saadud embrüoid saab uurida, töödelda ja pakendada, ning see labor peab olema kas:






  i) | püsilabor, kus peab olema järgmine:






  — | ruum, kus on võimalik ootsüüte või in vivo saadud embrüoid töödelda ning mis on füüsiliselt eraldatud alast, kus hoitakse doonorloomi kogumise ajal; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Embrüokogumisrühma rajatised, varustus ja tegevuskord, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii, vastavad järgmistele alapunktidele a ja b:

a)

embrüokogumisrühma käsutuses peab olema piisava varustusega labor, kus ootsüüte või in vivo saadud embrüoid saab uurida, töödelda ja pakendada, ning see labor peab olema kas:

i)

püsilabor, kus peab olema järgmine:

—

ruum, kus on võimalik ootsüüte või in vivo saadud embrüoid töödelda ning mis on füüsiliselt eraldatud alast, kus hoitakse doonorloomi kogumise ajal;

| — | ootsüütide või in vivo saadud embrüote kogumiseks ja töötlemiseks kasutatavate vahendite puhastamise ja steriliseerimise ruum või ala, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid; |
| --- | --- |

—

ootsüütide või in vivo saadud embrüote kogumiseks ja töötlemiseks kasutatavate vahendite puhastamise ja steriliseerimise ruum või ala, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid;

| — | ootsüütide või in vivo saadud embrüote säilitamise ruum, |
| --- | --- |

—

ootsüütide või in vivo saadud embrüote säilitamise ruum,

või

| ii) | teisaldatav labor, mis peab:






  — | olema sõiduki erivarustusega osas, mis koosneb kahest eraldi sektsioonist: puhas sektsioon ootsüütide või in vivo saadud embrüote kontrolliks ja töötlemiseks ning teine sektsioon töövahendite ja materjalide jaoks, mida kasutatakse kokkupuutes doonorloomadega; |
| --- | --- | --- |

ii)

teisaldatav labor, mis peab:

—

olema sõiduki erivarustusega osas, mis koosneb kahest eraldi sektsioonist: puhas sektsioon ootsüütide või in vivo saadud embrüote kontrolliks ja töötlemiseks ning teine sektsioon töövahendite ja materjalide jaoks, mida kasutatakse kokkupuutes doonorloomadega;

| — | kasutama üksnes uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid, välja arvatud juhul, kui vahendeid steriliseeritakse ning ootsüütide või in vivo saadud embrüote kogumiseks ja töötlemiseks vajalikke vedelikke ja muid tooteid varutakse püsilaboris. |
| --- | --- |

—

kasutama üksnes uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid, välja arvatud juhul, kui vahendeid steriliseeritakse ning ootsüütide või in vivo saadud embrüote kogumiseks ja töötlemiseks vajalikke vedelikke ja muid tooteid varutakse püsilaboris.

Alapunktides i ja ii osutatud laborid peavad olema ehitatud ja varustatud nii, et ei tekiks ootsüütide või in vivo saadud embrüote ristsaastumise ohtu ning rühma tegevuses välditakse sellist ristsaastumist;

| b) | embrüokogumisrühma käsutuses peavad olema järgmistele tingimustele vastavad säilitusruumid:






  i) | nende hulgas on vähemalt üks lukustatav ruum ootsüütide või in vivo saadud embrüote säilitamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

embrüokogumisrühma käsutuses peavad olema järgmistele tingimustele vastavad säilitusruumid:

i)

nende hulgas on vähemalt üks lukustatav ruum ootsüütide või in vivo saadud embrüote säilitamiseks;

| ii) | need peavad olema kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad; |
| --- | --- |

ii)

need peavad olema kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad;

| iii) | seal peab pidama pidevat arvestust kõikide saabuvate ja väljuvate ootsüütide või in vivo saadud embrüote kohta; |
| --- | --- |

iii)

seal peab pidama pidevat arvestust kõikide saabuvate ja väljuvate ootsüütide või in vivo saadud embrüote kohta;

| iv) | seal peavad olema ootsüütide või in vivo saadud embrüote säilitusanumad.“; |
| --- | --- |

iv)

seal peavad olema ootsüütide või in vivo saadud embrüote säilitusanumad.“;

| b) | 5. osa punkti 2 alapunkt d jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

5. osa punkti 2 alapunkt d jäetakse välja;

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 2. osa I peatüki punkti 1 alapunkti c alapunkt iii jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

2. osa I peatüki punkti 1 alapunkti c alapunkt iii jäetakse välja;

| b) | 2. osa I peatüki punkti 1 alapunkti c alapunkt iv asendatakse järgmisega:






  „iv) | sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring (IPMA, IFA või ELISA) või viiruse genoomi uuring (pöördtranskriptaasi polümeraasi ahelreaktsioon (RT-PCR), astmeline RT-PCR, reaalajas jälgitav RT-PCR).
  Kui mõni loom saab sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse seroloogilisel uuringul positiivse tulemuse, klassifitseerib pädev asutus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 1 punktile b kõik karantiiniruumides olevad loomad kahtlustatavateks taudijuhtudeks. Käitaja isoleerib positiivse tulemusega loomad kohe teistest karantiiniruumides olevatest loomadest. Pädev asutus teeb kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikliga 8 uurimise, et kinnitada sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkust või välistada selle esinemine.
  Kui mõni loom saab sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse genoomi uuringul positiivse tulemuse, klassifitseerib pädev asutus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 2 punktile b kõik karantiiniruumides olevad loomad kinnitatud taudijuhtudeks. Käitaja eemaldab kõnealused loomad kohe karantiiniruumidest ja järgib pädeva asutuse juhiseid.“; |
| --- | --- | --- |

b)

2. osa I peatüki punkti 1 alapunkti c alapunkt iv asendatakse järgmisega:

„iv)

sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse tuvastamiseks seroloogiline uuring (IPMA, IFA või ELISA) või viiruse genoomi uuring (pöördtranskriptaasi polümeraasi ahelreaktsioon (RT-PCR), astmeline RT-PCR, reaalajas jälgitav RT-PCR).

Kui mõni loom saab sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse seroloogilisel uuringul positiivse tulemuse, klassifitseerib pädev asutus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 1 punktile b kõik karantiiniruumides olevad loomad kahtlustatavateks taudijuhtudeks. Käitaja isoleerib positiivse tulemusega loomad kohe teistest karantiiniruumides olevatest loomadest. Pädev asutus teeb kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikliga 8 uurimise, et kinnitada sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkust või välistada selle esinemine.

Kui mõni loom saab sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse genoomi uuringul positiivse tulemuse, klassifitseerib pädev asutus vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 2 punktile b kõik karantiiniruumides olevad loomad kinnitatud taudijuhtudeks. Käitaja eemaldab kõnealused loomad kohe karantiiniruumidest ja järgib pädeva asutuse juhiseid.“;

| c) | 2. osa I peatüki punkti 2 alapunkti a alapunkt iii asendatakse järgmisega:






  „iii) | sigade klassikalise katku tuvastamiseks antikehade ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis, kui loomad on pärit liikmesriigist või selle tsoonist, kus on eelnenud 12 kuul teadaolevalt esinenud sigade klassikalist katku või selle taudi vastu vaktsineeritud;“; |
| --- | --- | --- |

c)

2. osa I peatüki punkti 2 alapunkti a alapunkt iii asendatakse järgmisega:

„iii)

sigade klassikalise katku tuvastamiseks antikehade ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) või uuring viiruse neutraliseerimisega seerumis, kui loomad on pärit liikmesriigist või selle tsoonist, kus on eelnenud 12 kuul teadaolevalt esinenud sigade klassikalist katku või selle taudi vastu vaktsineeritud;“;

| d) | 5. osa III peatükk asendatakse järgmisega:

  „
  III peatükk



  Epizootilise hemorraagia viiruse nakkusega seotud nõuded veistele, lammastele ja kitsedele








  1. | Spermadoonoriks olevad veised, lambad ja kitsed peavad vastama vähemalt ühele järgmisele tingimusele:






  a) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, kus 150 km raadiuses asjaomasest ettevõttest ei ole vähemalt kahel eelnenud aastal teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

5. osa III peatükk asendatakse järgmisega:

„
  III peatükk

Epizootilise hemorraagia viiruse nakkusega seotud nõuded veistele, lammastele ja kitsedele

1.

Spermadoonoriks olevad veised, lambad ja kitsed peavad vastama vähemalt ühele järgmisele tingimusele:

a)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, kus 150 km raadiuses asjaomasest ettevõttest ei ole vähemalt kahel eelnenud aastal teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust;

| b) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, mis on hooajaliselt vaba epizootilise hemorraagia viiruse nakkusest; |
| --- | --- |

b)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, mis on hooajaliselt vaba epizootilise hemorraagia viiruse nakkusest;

| c) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal siirutajate eest kaitstud ettevõttes; |
| --- | --- |

c)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne sperma kogumist ja sperma kogumise ajal siirutajate eest kaitstud ettevõttes;

| d) | neile on tehtud kogumisperioodi jooksul vähemalt iga 60 päeva tagant ja 28–60 päeva pärast sperma viimase kogumise kuupäeva epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed; |
| --- | --- |

d)

neile on tehtud kogumisperioodi jooksul vähemalt iga 60 päeva tagant ja 28–60 päeva pärast sperma viimase kogumise kuupäeva epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed;

| e) | neile on tehtud tauditekitaja tuvastamise uuring epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning sperma kogumise ajal järgmiste vahedega:






  i) | viirusisolatsiooniuuringu puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant või |
| --- | --- | --- |

e)

neile on tehtud tauditekitaja tuvastamise uuring epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tuvastamiseks, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning sperma kogumise ajal järgmiste vahedega:

i)

viirusisolatsiooniuuringu puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant või

| ii) | PCRi puhul vähemalt iga 28 päeva tagant. |
| --- | --- |

ii)

PCRi puhul vähemalt iga 28 päeva tagant.

| 2. | Veised, lambad ja kitsed, kes on embrüote in vitro tootmiseks kasutatavate ootsüütide doonorid ning in vivo saadud embrüote doonorid, peavad vastama vähemalt ühele järgmisele tingimusele:






  a) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, kus 150 km raadiuses asjaomasest ettevõttest ei ole vähemalt kahel eelnenud aastal teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust; |
| --- | --- | --- |

2.

Veised, lambad ja kitsed, kes on embrüote in vitro tootmiseks kasutatavate ootsüütide doonorid ning in vivo saadud embrüote doonorid, peavad vastama vähemalt ühele järgmisele tingimusele:

a)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, kus 150 km raadiuses asjaomasest ettevõttest ei ole vähemalt kahel eelnenud aastal teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust;

| b) | neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, mis on hooajaliselt vaba epizootilise hemorraagia viiruse nakkusest; |
| --- | --- |

b)

neid on peetud vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja kogumise ajal liikmesriigis või selle tsoonis, mis on hooajaliselt vaba epizootilise hemorraagia viiruse nakkusest;

| c) | neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja kogumise ajal; |
| --- | --- |

c)

neid on peetud siirutajate eest kaitstud ettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul enne ootsüütide või embrüote kogumist ja kogumise ajal;

| d) | neile on tehtud epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud 28–60 päeva pärast ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva võetud vereprooviga; |
| --- | --- |

d)

neile on tehtud epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud 28–60 päeva pärast ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva võetud vereprooviga;

| e) | neile on tehtud epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval võetud vereprooviga. |
| --- | --- |

e)

neile on tehtud epizootilise hemorraagia viiruse nakkuse tauditekitaja tuvastamise uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis on tehtud ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval võetud vereprooviga.

| 3. | Ootsüütide viljastamiseks kasutatav sperma peab olema kogutud loomadelt, kes vastavad punktis 1 sätestatud nõuetele.“; |
| --- | --- |

3.

Ootsüütide viljastamiseks kasutatav sperma peab olema kogutud loomadelt, kes vastavad punktis 1 sätestatud nõuetele.“;

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Vajaduse korral võib spermale lisada või võivad spermalahjendid sisaldada antibiootikume või antibiootikumisegusid.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Vajaduse korral võib spermale lisada või võivad spermalahjendid sisaldada antibiootikume või antibiootikumisegusid.“;

| b) | 1. osa punktid 4 ja 5 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

1. osa punktid 4 ja 5 jäetakse välja;

| 4) | IV lisa punkti 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „Artiklis 40 osutatud, ühest liikmesriigist teise viidava kinnistes ettevõtetes muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali loomatervise sertifikaat sisaldab vähemalt järgmist teavet:“. |
| --- | --- |

4)

IV lisa punkti 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Artiklis 40 osutatud, ühest liikmesriigist teise viidava kinnistes ettevõtetes muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali loomatervise sertifikaat sisaldab vähemalt järgmist teavet:“.

B OSA

Delegeeritud määruse (EL) 2020/686 I lisa parandatakse järgmiselt:

| 1) | 1. osa punkti 1 alapunkti a alapunkt iii asendatakse järgmisega:






  „iii) | kõrvaliste isikute sisenemine on täiesti välistatud;“; |
| --- | --- | --- |

1)

1. osa punkti 1 alapunkti a alapunkt iii asendatakse järgmisega:

„iii)

kõrvaliste isikute sisenemine on täiesti välistatud;“;

| 2) | 1. osa punkti 1 alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | sellise hobuslaste seemendusjaama veterinaararst, mis asub sellise registreeritud ettevõtte territooriumil, kus tegutseb ka kunstliku seemenduse jaam või paaritusjaam, tagab, et ettevõttesse saabuvad hobuslased vastavad artikli 23 lõike 1 punkti a nõuetele, ja võib otsustada, et kui isaste doonorhobuslaste otsest kokkupuudet emaste hobuslaste ja prooviloomadeks olevate kastreeritud isaste hobuslaste või ettevõttes väljaspool seemendusjaama loomulikuks seemendamiseks kasutatavate kastreerimata isashobuslastega ei saa välistada, peavad need emased ja isased hobuslased vastama kõigile artikli 23 lõike 1 nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

2)

1. osa punkti 1 alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

sellise hobuslaste seemendusjaama veterinaararst, mis asub sellise registreeritud ettevõtte territooriumil, kus tegutseb ka kunstliku seemenduse jaam või paaritusjaam, tagab, et ettevõttesse saabuvad hobuslased vastavad artikli 23 lõike 1 punkti a nõuetele, ja võib otsustada, et kui isaste doonorhobuslaste otsest kokkupuudet emaste hobuslaste ja prooviloomadeks olevate kastreeritud isaste hobuslaste või ettevõttes väljaspool seemendusjaama loomulikuks seemendamiseks kasutatavate kastreerimata isashobuslastega ei saa välistada, peavad need emased ja isased hobuslased vastama kõigile artikli 23 lõike 1 nõuetele.“;

| 3) | 4. osa punkti 1 alapunkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | kõrvaliste isikute sisenemine on täiesti välistatud;“. |
| --- | --- | --- |

3)

4. osa punkti 1 alapunkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

kõrvaliste isikute sisenemine on täiesti välistatud;“.

---

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/648,

20. märts 2023,

millega lubatakse esitada toidu kohta haigestumise riski vähendamisele viitavat tervisealast väidet

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud tervisealaste väidete nimekirjas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud tervisealaste väidete nimekirjas.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on sätestatud, et toidukäitlejad peavad esitama tervisealaste väidete loataotlused liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“). |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on sätestatud, et toidukäitlejad peavad esitama tervisealaste väidete loataotlused liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“).

| (3) | Pärast taotluse kättesaamist peab toiduohutusamet viivitamata teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitama asjaomase tervisealase väite kohta arvamuse. |
| --- | --- |

(3)

Pärast taotluse kättesaamist peab toiduohutusamet viivitamata teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitama asjaomase tervisealase väite kohta arvamuse.

| (4) | Komisjon võtab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel arvesse toiduohutusameti arvamust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võtab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel arvesse toiduohutusameti arvamust.

| (5) | Pärast seda, kui äriühing Laboratoire Lescuyer (edaspidi „taotleja“) oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti a kohase taotluse, mis sisaldas ka konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta, mis käsitleb kofeüülkiinhapete sisalduse alusel standarditud artišokilehtede kuivekstrakti, punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, suhkruroost saadud polikosanoolide, prantsuse merimänni koorest saadud protsüanidooli oligomeeride, allitsiini-, d-α-tokoferüülvesiniksuktsinaadi-, riboflaviini- ja inositoolheksanikotinaadisisalduse alusel standarditud küüslaugu kuivekstrakti segu (sisalduvad taotleja tootes Limicol®) ning vere LDL-kolesterooli kontsentratsiooni vähenemise vahelist seost) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Toote Limicol® puhul on tõestatud vere kolesteroolitaset alandav/vähendav toime. Kõrge kolesteroolitase on südame isheemiatõve kujunemise riskitegur.“ |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui äriühing Laboratoire Lescuyer (edaspidi „taotleja“) oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõike 1 punkti a kohase taotluse, mis sisaldas ka konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite teadusliku põhjendatuse kohta, mis käsitleb kofeüülkiinhapete sisalduse alusel standarditud artišokilehtede kuivekstrakti, punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, suhkruroost saadud polikosanoolide, prantsuse merimänni koorest saadud protsüanidooli oligomeeride, allitsiini-, d-α-tokoferüülvesiniksuktsinaadi-, riboflaviini- ja inositoolheksanikotinaadisisalduse alusel standarditud küüslaugu kuivekstrakti segu (sisalduvad taotleja tootes Limicol®) ning vere LDL-kolesterooli kontsentratsiooni vähenemise vahelist seost) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Toote Limicol® puhul on tõestatud vere kolesteroolitaset alandav/vähendav toime. Kõrge kolesteroolitase on südame isheemiatõve kujunemise riskitegur.“

| (6) | 26. juulil 2013 said komisjon ja liikmesriigid toiduohutusameti selle taotluse kohta teadusliku arvamuse, (3) mille kohaselt oli esitatud andmete põhjal tõendatud põhjuslik seos kofeüülkiinhapete sisalduse alusel standarditud artišokilehtede kuivekstrakti, punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, suhkruroost saadud polikosanoolide, prantsuse merimänni koorest saadud protsüanidooli oligomeeride, allitsiini-, d-α-tokoferüülvesiniksuktsinaadi-, riboflaviini- ja inositoolheksanikotinaadisisalduse alusel standarditud küüslaugu kuivekstrakti segu kasutamisel toidus, mille kohta tervisealane väide esitati, ning vere LDL-kolesterooli kontsentratsiooni vähenemise vahel. Seega tuleks lugeda seda järeldust kajastav tervisealane väide vastavaks määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele ning lisada see liidu lubatud tervisealaste väidete nimekirja. |
| --- | --- |

(6)

26. juulil 2013 said komisjon ja liikmesriigid toiduohutusameti selle taotluse kohta teadusliku arvamuse, (3) mille kohaselt oli esitatud andmete põhjal tõendatud põhjuslik seos kofeüülkiinhapete sisalduse alusel standarditud artišokilehtede kuivekstrakti, punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, suhkruroost saadud polikosanoolide, prantsuse merimänni koorest saadud protsüanidooli oligomeeride, allitsiini-, d-α-tokoferüülvesiniksuktsinaadi-, riboflaviini- ja inositoolheksanikotinaadisisalduse alusel standarditud küüslaugu kuivekstrakti segu kasutamisel toidus, mille kohta tervisealane väide esitati, ning vere LDL-kolesterooli kontsentratsiooni vähenemise vahel. Seega tuleks lugeda seda järeldust kajastav tervisealane väide vastavaks määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele ning lisada see liidu lubatud tervisealaste väidete nimekirja.

| (7) | Toiduohutusamet märkis oma arvamuses, et ta ei oleks oma järeldustele jõudnud, kui ei oleks arvesse võtnud kolme inimestega tehtud sekkumisuuringut, (4) mida taotleja on nimetanud konfidentsiaalseks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet märkis oma arvamuses, et ta ei oleks oma järeldustele jõudnud, kui ei oleks arvesse võtnud kolme inimestega tehtud sekkumisuuringut, (4) mida taotleja on nimetanud konfidentsiaalseks.

| (8) | Pärast toiduohutusameti arvamuse saamist palus komisjon taotlejal esitada täiendava selgituse põhjenduste kohta, mis olid esitatud seoses kolme inimestega tehtud sekkumisuuringu andmete kaitse ja nendele uuringutele viitamise ainuõiguse taotlemisega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 21 lõikele 1. |
| --- | --- |

(8)

Pärast toiduohutusameti arvamuse saamist palus komisjon taotlejal esitada täiendava selgituse põhjenduste kohta, mis olid esitatud seoses kolme inimestega tehtud sekkumisuuringu andmete kaitse ja nendele uuringutele viitamise ainuõiguse taotlemisega vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 21 lõikele 1.

| (9) | Taotleja on kinnitanud, et talle kuulusid taotluse esitamise ajal kõnealuste uuringute andmete omandiõigused ja nendele uuringutele viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuste uuringute tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad. Komisjon hindas kõiki taotleja esitatud põhjendavaid andmeid ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 21 lõikes 1 sätestatud nõuetele konfidentsiaalseks nimetatud uurimuste kohta. |
| --- | --- |

(9)

Taotleja on kinnitanud, et talle kuulusid taotluse esitamise ajal kõnealuste uuringute andmete omandiõigused ja nendele uuringutele viitamise ainuõigus ning seepärast ei ole kõnealuste uuringute tulemused kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad. Komisjon hindas kõiki taotleja esitatud põhjendavaid andmeid ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 21 lõikes 1 sätestatud nõuetele konfidentsiaalseks nimetatud uurimuste kohta.

| (10) | Seega ei tohiks teadusandmeid ega muud kõnealuses kolmes uuringus sisalduvat teavet kasutada viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ühegi hilisema taotleja hüvanguks. Seepärast tuleks viie aasta jooksul võimaldada käesoleva määruse alusel lubatud tervisealast väidet kasutada üksnes taotlejal. |
| --- | --- |

(10)

Seega ei tohiks teadusandmeid ega muud kõnealuses kolmes uuringus sisalduvat teavet kasutada viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ühegi hilisema taotleja hüvanguks. Seepärast tuleks viie aasta jooksul võimaldada käesoleva määruse alusel lubatud tervisealast väidet kasutada üksnes taotlejal.

| (11) | Kõnealuse tervisealase väite kasutamise loa ja taotleja toimikus sisalduvatele uuringuandmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama tervisalase väite kasutamise loa taotlust, mis põhineb käesoleva määruse kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealuse tervisealase väite kasutamise loa ja taotleja toimikus sisalduvatele uuringuandmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski teisi taotlejaid esitamast sama tervisalase väite kasutamise loa taotlust, mis põhineb käesoleva määruse kohaselt loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 üks eesmärkidest on tagada, et tervisealased väited on tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale kasulikud ning et sellega on sõnastuse ja esitlemise puhul arvestatud. Seetõttu peaksid taotleja esitatud väite suhtes, kui selle sõnastusel on tarbija jaoks sama tähendus kui kõnealusel lubatud tervisealasel väitel (sest see näitab, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on sama seos), kehtima samasugused kasutustingimused kui need, mis on lubatud käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 üks eesmärkidest on tagada, et tervisealased väited on tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale kasulikud ning et sellega on sõnastuse ja esitlemise puhul arvestatud. Seetõttu peaksid taotleja esitatud väite suhtes, kui selle sõnastusel on tarbija jaoks sama tähendus kui kõnealusel lubatud tervisealasel väitel (sest see näitab, et toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel on sama seos), kehtima samasugused kasutustingimused kui need, mis on lubatud käesoleva määrusega.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 20 kohaselt tuleks seepärast kõiki heakskiidetud tervisealaseid väiteid sisaldavat toitumis- ja tervisealaste väidete registrit ajakohastada. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 20 kohaselt tuleks seepärast kõiki heakskiidetud tervisealaseid väiteid sisaldavat toitumis- ja tervisealaste väidete registrit ajakohastada.

| (14) | Komisjon võttis käesoleva määruse vastuvõtmisel arvesse taotlejalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõike 6 kohaselt saadud märkusi. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon võttis käesoleva määruse vastuvõtmisel arvesse taotlejalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõike 6 kohaselt saadud märkusi.

| (15) | Ainete lisamist toiduainetesse või nende kasutamist toiduainetes ning toodete klassifitseerimist toiduaineteks või ravimiteks reguleeritakse liidu ja riikide eriõigusaktidega. Ükski määruse (EÜ) nr 1924/2006 kohaselt tervisealase väite kohta tehtud otsus, näiteks otsus kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 1 osutatud lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei kujuta endast väites käsitletava aine müügiloa andmist, otsust aine toiduaines kasutamise lubamise kohta ega teatava toote klassifitseerimist toiduaineks. Mis puudutab konkreetselt punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamist, siis komisjoni määrusega (EL) 2022/860 (5) reguleeriti selle kasutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 (6) III lisa muutmisega, mis seisnes selles, et kõnealuse aine lisati piiratud kasutusega ainete loetellu ja seega anti luba kasutada punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine ainult teatavatel tingimustel. Määruses (EL) 2022/860 on sätestatud ka asjakohased märgistusnõuded kõigi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toitude jaoks. |
| --- | --- |

(15)

Ainete lisamist toiduainetesse või nende kasutamist toiduainetes ning toodete klassifitseerimist toiduaineteks või ravimiteks reguleeritakse liidu ja riikide eriõigusaktidega. Ükski määruse (EÜ) nr 1924/2006 kohaselt tervisealase väite kohta tehtud otsus, näiteks otsus kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 1 osutatud lubatud väidete nimekirja lisamise kohta, ei kujuta endast väites käsitletava aine müügiloa andmist, otsust aine toiduaines kasutamise lubamise kohta ega teatava toote klassifitseerimist toiduaineks. Mis puudutab konkreetselt punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinide kasutamist, siis komisjoni määrusega (EL) 2022/860 (5) reguleeriti selle kasutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 (6) III lisa muutmisega, mis seisnes selles, et kõnealuse aine lisati piiratud kasutusega ainete loetellu ja seega anti luba kasutada punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine ainult teatavatel tingimustel. Määruses (EL) 2022/860 on sätestatud ka asjakohased märgistusnõuded kõigi punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliine sisaldavate toitude jaoks.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud tervisealane väide lisatakse määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 14 lõikes 1 osutatud liidu lubatud tervisealaste väidete loetelusse ja seda võib toidu kohta esitada käesoleva määruse lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesoleva määruse lisas esitatud tervisealast väidet on lubatud viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest vastavalt selle artiklile 4 kasutada ainult äriühingul Laboratoire Lescuyer, (7) välja arvatud juhul, kui hilisem taotleja saab loa kasutada sama väidet artikli 3 kohaselt kaitstud andmetele osutamata või Laboratoire Lescuyer’ nõusolekul. Pärast nimetatud ajavahemiku lõppu võivad kõnealust tervisealast väidet vastavalt selle suhtes kohaldatavatele tingimustele kasutada kõik toidukäitlejad.

Artikkel 3

Taotluses esitatud teaduslikke uuringuandmeid, mille alusel amet hindas artiklis 1 osutatud tervisealast väidet ja mis vastavad määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 21 lõikes 1 sätestatud nõuetele, ei kasutata viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast äriühingu Laboratoire Lescuyer loata ühegi hilisema taotleja hüvanguks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  Küsimus nr EFSA-Q-2012-00968.

2

(3)  The EFSA Journal 2013; 11(7):3327.

3

(4)  Barrat E, Zaïr Y, Chauveau P, Maudet C, Housez B, Derbord E, Lescuyer JF, Bard JM, Cazaubiel M and Peltier SL, 2012, avaldamata; Effect on LDL-cholesterol of a large dose of a dietary portfolio supplement in subjects with untreated moderate hypercholesterolaemia: a double-blind, placebo-controlled study, avaldatud kui: Barrat E, Zaïr Y, Sirvent P, Chauveau P, Maudet C, Housez B, Derbord E, Lescuyer JF, Bard JM, Cazaubiel M and Peltier SL, 2012; Effect on LDL-cholesterol of a large dose of a dietary supplement with plant extracts in subjects with untreated moderate hypercholesterolaemia: a randomised, double-blind, placebo-controlled study, European Journal of Nutrition, Dec 25. [Enne trükkijõudmist avaldatud internetis]; Barrat E, Zaïr Y, Ogier N, Housez B, Vergara C, Maudet C, Lescuyer JF, Bard JM, Carpentier YA, Cazaubiel M and Peltier SL, 2012, avaldamata; A dietary portfolio supplement substantially lowers LDL-cholesterol in subjects with moderate untreated hypercholesterolaemia: a randomised controlled study, avaldatud kui: Barrat E, Zaïr Y, Ogier N, Housez B, Vergara C, Maudet C, Lescuyer JF, Bard JM, Carpentier YA, Cazaubiel M and Peltier SL, 2013; A combined natural supplement lowers LDL cholesterol in subjects with moderate untreated hypercholesterolemia: a randomized placebo-controlled trial. International Journal of Food Sciences and Nutrition, Jul 2. [Enne trükkijõudmist avaldatud internetis]; Ogier N, Amiot MJ, Georgé S, Maillot M, Mallmann C, Maraninchi M, Morange S, Lescuyer JF, Peltier SL and Cardinault N, 2013; LDL-cholesterol-lowering effect of a dietary supplement with plant extracts in subjects with moderate hypercholesterolemia, European Journal of Nutrition, 52, lk 547.

4

avaldatud kui

avaldatud kui

(5)  Komisjoni 1. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/860, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisa seoses punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliinidega (ELT L 151, 2.6.2022, lk 37).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (ELT L 404, 30.12.2006, lk 26).

6

(7)  Aadress: ZAC de Belle Aire Nord, 15 rue le Corbusier, 17440 Aytré, Prantsusmaa.

7

---

LISA

Lubatud tervisealane väide

| Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted | Taotleja – aadress | Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | Väite kasutamise tingimused | Toidu kasutamise tingimused ja/või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus | Viide EFSA arvamusele |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikli 14 lõike 1 punkti a kohane haigestumise riski vähendamisele osutav tervisealane väide | Laboratoire Lescuyer, ZAC de Belle Aire Nord, 15 rue le Corbusier, 17440 Aytré, Prantsusmaa | Kofeüülkiinhapete sisalduse alusel standarditud artišokilehtede kuivekstrakti, punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, suhkruroost saadud polikosanoolide, prantsuse merimänni koorest saadud protsüanidooli oligomeeride, allitsiini-, d-α-tokoferüülvesiniksuktsinaadi-, riboflaviini- ja inositoolheksanikotinaadisisalduse alusel standarditud küüslaugu kuivekstrakti segu | Kofeüülkiinhapete sisalduse alusel standarditud artišokilehtede kuivekstrakti, punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, suhkruroost saadud polikosanoolide, prantsuse merimänni koorest saadud protsüanidooli oligomeeride, allitsiini-, d-α-tokoferüülvesiniksuktsinaadi-, riboflaviini- ja inositoolheksanikotinaadisisalduse alusel standarditud küüslaugu kuivekstrakti segu vähendab vere LDL-kolesterooli kontsentratsiooni. LDL-kolesterooli kõrge tase on südame isheemiatõve kujunemise riskitegur (1). | Väidet võib kasutada üksnes selliste toidulisandite kohta, mis sisaldavad 600 mg artišokilehtede kuivekstrakti, milles on 30–36 mg kofeüülkiinhappeid, 500 mg punast fermenteeritud riisi, milles on 2 mg monakoliin K-d, 10 mg suhkruroost saadud polikosanoole, 20 mg prantsuse merimänni koore ekstrakti, milles on 18 mg protsüanidooli oligomeere, 30 mg küüslaugu kuivekstrakti, milles on 0,25 mg allitsiini, 30 mg α-tokoferüüliekvivalenti, 5 mg riboflaviini ja 9 mg inositoolheksanikotinaati, jagatuna põhiliste toidukordade raames tarbitavaks kolmeks ööpäevaseks annuseks. | | Q-2012-00968 |

Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted

Taotleja – aadress

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

Väite kasutamise tingimused

Toidu kasutamise tingimused ja/või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus

Viide EFSA arvamusele

Artikli 14 lõike 1 punkti a kohane haigestumise riski vähendamisele osutav tervisealane väide

Laboratoire Lescuyer, ZAC de Belle Aire Nord, 15 rue le Corbusier, 17440 Aytré, Prantsusmaa

Kofeüülkiinhapete sisalduse alusel standarditud artišokilehtede kuivekstrakti, punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, suhkruroost saadud polikosanoolide, prantsuse merimänni koorest saadud protsüanidooli oligomeeride, allitsiini-, d-α-tokoferüülvesiniksuktsinaadi-, riboflaviini- ja inositoolheksanikotinaadisisalduse alusel standarditud küüslaugu kuivekstrakti segu

Kofeüülkiinhapete sisalduse alusel standarditud artišokilehtede kuivekstrakti, punasest fermenteeritud riisist saadud monakoliin K, suhkruroost saadud polikosanoolide, prantsuse merimänni koorest saadud protsüanidooli oligomeeride, allitsiini-, d-α-tokoferüülvesiniksuktsinaadi-, riboflaviini- ja inositoolheksanikotinaadisisalduse alusel standarditud küüslaugu kuivekstrakti segu vähendab vere LDL-kolesterooli kontsentratsiooni. LDL-kolesterooli kõrge tase on südame isheemiatõve kujunemise riskitegur (1).

Väidet võib kasutada üksnes selliste toidulisandite kohta, mis sisaldavad 600 mg artišokilehtede kuivekstrakti, milles on 30–36 mg kofeüülkiinhappeid, 500 mg punast fermenteeritud riisi, milles on 2 mg monakoliin K-d, 10 mg suhkruroost saadud polikosanoole, 20 mg prantsuse merimänni koore ekstrakti, milles on 18 mg protsüanidooli oligomeere, 30 mg küüslaugu kuivekstrakti, milles on 0,25 mg allitsiini, 30 mg α-tokoferüüliekvivalenti, 5 mg riboflaviini ja 9 mg inositoolheksanikotinaati, jagatuna põhiliste toidukordade raames tarbitavaks kolmeks ööpäevaseks annuseks.

Q-2012-00968

---

(1)  Luba antud 10. aprillil 2023 ja väidet võib viie aasta jooksul kasutada üksnes Laboratoire Lescuyer, ZAC de Belle Aire Nord, 15 rue le Corbusier, 17440 Aytré, Prantsusmaa.

---

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/649,

20. märts 2023,

milles käsitletakse loa andmist Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud loataotlus Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiini kasutamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud loataotlus Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiini kasutamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse luba kasutada Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiini kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse luba kasutada Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiini kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 29. juuni 2022. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiin kahjulikku mõju tarbijaohutusele, keskkonnale ega loomade tervisele, kui seda lisatakse söödale sobivas koguses vastavalt sihtliigi toitumisvajadustele ning hoitakse ära tasakaalustamatuse teket, mida põhjustab L-arginiini üheaegne manustamine joogivee ja sööda kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 29. juuni 2022. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiin kahjulikku mõju tarbijaohutusele, keskkonnale ega loomade tervisele, kui seda lisatakse söödale sobivas koguses vastavalt sihtliigi toitumisvajadustele ning hoitakse ära tasakaalustamatuse teket, mida põhjustab L-arginiini üheaegne manustamine joogivee ja sööda kaudu.

| (5) | Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kasutajate kokkupuude sissehingamise teel on võimalik. Taotleja esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) kohaselt nõutava ohutuskaardi, millest nähtub, et kõnealune söödalisand võib ärritada silmi ja nahka. |
| --- | --- |

(5)

Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kasutajate kokkupuude sissehingamise teel on võimalik. Taotleja esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) kohaselt nõutava ohutuskaardi, millest nähtub, et kõnealune söödalisand võib ärritada silmi ja nahka.

| (6) | Amet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand võib olla kõikide loomaliikide puhul tõhus. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(6)

Amet jõudis järeldusele, et kõnealune söödalisand võib olla kõikide loomaliikide puhul tõhus. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (7) | Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(7)

Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiini hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „aminohapped, nende soolad ja analoogid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2022; 20(7): 7427.

2

EFSA Journal

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söödalisandi sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas (mg/kg) |
| 3c365 | L-arginiin | Söödalisandi koostis

  ≥ 98,5 % L-arginiini (kuivaine põhjal) ja ≤ 1 % vett
  Tahkis | Kõik loomaliigid | – | – | – | 1. | Söödalisandit võib manustada joogiveega. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Söödalisandi sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas (mg/kg)

3c365

L-arginiin

Söödalisandi koostis

≥ 98,5 % L-arginiini (kuivaine põhjal) ja ≤ 1 % vett

Tahkis

Kõik loomaliigid

–

–

–

1.

Söödalisandit võib manustada joogiveega.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ning püsivus kuumtöötlemisel ja joogivees. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ning püsivus kuumtöötlemisel ja joogivees.

| 3. | Söödalisandi ja eelsegu etiketil esitatakse järgmine teave: „L-arginiini lisamisel, eelkõige joogiveele, tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“ |
| --- | --- |

3.

Söödalisandi ja eelsegu etiketil esitatakse järgmine teave: „L-arginiini lisamisel, eelkõige joogiveele, tuleks võtta arvesse kõikide asendamatute ja tinglikult asendamatute aminohapete olemasolu, et hoida ära tasakaalustamatust.“

| 4. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha-, silma- ja hingamiskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

4.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse võimalikke riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske vastuvõetava tasemeni vähendada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha-, silma- ja hingamiskaitsevahendeid.

11.4.2033

Toimeaine kirjeldus

Corynebacterium glutamicum CGMCC 20516 abil toodetud L-arginiin ((S)-2-amino-5-guanidinopentaanhape)

Keemiline valem: C6H14N4O2

CASi number: 74-79-3

Analüüsimeetodid
   (1)

L-arginiini tuvastamine söödalisandis:

| — | Food Chemical Codex’i „L-arginine monograph“
  Arginiinisisalduse määramine söödalisandis ja vees: |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex’i „L-arginine monograph“

Arginiinisisalduse määramine söödalisandis ja vees:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimise ja optilise määramisega (IEC-VIS)
  Arginiinisisalduse määramine eelsegus ja täissöödas: |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimise ja optilise määramisega (IEC-VIS)

Arginiinisisalduse määramine eelsegus ja täissöödas:

| — | ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimise ja optilisemääramisega (IEC-VIS) (komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa)) |
| --- | --- |

—

ioonivahetuskromatograafia koos kolonnijärgse derivaatimise ja optilisemääramisega (IEC-VIS) (komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 (III lisa F osa))

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/650,

20. märts 2023,

milles käsitletakse loa andmist karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja vähem levinud kodulinnuliikide aretuslindude söödalisandina (loa hoidja: Biomin GmbH)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud loataotlus karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaadi kasutamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud loataotlus karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaadi kasutamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse luba kasutada karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaati kõikide kodulinnuliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „muud zootehnilised lisandid“. Kuna komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/996 (2) on juba antud samale ettevõtjale luba kasutada kõnealust preparaati broilerkanade, munakanade ja vähem levinud kodulinnuliikide munalindude söödalisandina, on kõnealust määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 4 kohast loataotlust hinnatud üksnes nende liikide puhul, mida eelmine luba ei hõlma. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse luba kasutada karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaati kõikide kodulinnuliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „muud zootehnilised lisandid“. Kuna komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/996 (2) on juba antud samale ettevõtjale luba kasutada kõnealust preparaati broilerkanade, munakanade ja vähem levinud kodulinnuliikide munalindude söödalisandina, on kõnealust määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 4 kohast loataotlust hinnatud üksnes nende liikide puhul, mida eelmine luba ei hõlma.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 29. juuni 2022. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaat kahjulikku mõju tarbijaohutusele ega keskkonnale ning on kodulinnuliikide nuum-, muna- ja aretuslindudele ohutu. Piisavate andmete puudumise tõttu ei saanud amet teha järeldusi kõnealuse preparaadi ohutuse kohta munalindude ja aretuslindude puhul. Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kasutajate kokkupuude sissehingamise teel on ebatõenäoline ning eelmises arvamuses kasutajate ohutuse kohta tehtud järeldused kehtivad ka käesoleva hindamise puhul. Seoses kõnealust söödalisandit käsitleva eelmise arvamusega, mis võeti vastu 15. mail 2019, (4) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (5) nõutaval ohutuskaardil kirjeldatud nahaärritust, silmade ärritust ja allergilist nahareaktsiooni. Peale selle jõudis amet järeldusele, et kõnealune söödalisand võib olla broilerkanade puhul tõhus. Seda järeldust saab laiendada broilerkalkunitele, aretuskalkunitele, vähem levinud kodulinnuliikide nuumlindudele ja vähem levinud kodulinnuliikide aretuslindudele. Piisavate andmete puudumisel ei saanud amet teha järeldusi söödalisandi tõhususe kohta munakanade ega muude kodulinnuliikide muna- ja aretuslindude puhul. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 29. juuni 2022. aasta arvamuses (3) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaat kahjulikku mõju tarbijaohutusele ega keskkonnale ning on kodulinnuliikide nuum-, muna- ja aretuslindudele ohutu. Piisavate andmete puudumise tõttu ei saanud amet teha järeldusi kõnealuse preparaadi ohutuse kohta munalindude ja aretuslindude puhul. Amet jõudis ühtlasi järeldusele, et kasutajate kokkupuude sissehingamise teel on ebatõenäoline ning eelmises arvamuses kasutajate ohutuse kohta tehtud järeldused kehtivad ka käesoleva hindamise puhul. Seoses kõnealust söödalisandit käsitleva eelmise arvamusega, mis võeti vastu 15. mail 2019, (4) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (5) nõutaval ohutuskaardil kirjeldatud nahaärritust, silmade ärritust ja allergilist nahareaktsiooni. Peale selle jõudis amet järeldusele, et kõnealune söödalisand võib olla broilerkanade puhul tõhus. Seda järeldust saab laiendada broilerkalkunitele, aretuskalkunitele, vähem levinud kodulinnuliikide nuumlindudele ja vähem levinud kodulinnuliikide aretuslindudele. Piisavate andmete puudumisel ei saanud amet teha järeldusi söödalisandi tõhususe kohta munakanade ega muude kodulinnuliikide muna- ja aretuslindude puhul. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja vähem levinud kodulinnuliikide aretuslindude puhul. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(5)

Karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks broilerkalkunite, aretuskalkunite, vähem levinud kodulinnuliikide nuumlindude ja vähem levinud kodulinnuliikide aretuslindude puhul. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „muud zootehnilised söödalisandid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 9. juuli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/996, milles käsitletakse karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaadi lubamist broilerite, noorkanade ja vähemlevinud kodulinnuliikide munalindude söödalisandina (loa hoidja Biomin GmbH) (ELT L 221, 10.7.2020, lk 87).

2

(3)  
  EFSA Journal 2022; 20(9): 7429.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2019; 17(6): 5724.

4

EFSA Journal

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

5

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söödalisandi sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas (mg/kg) | | |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: muud zootehnilised lisandid (jõudlusnäitajate paranemine) |
| 4d20 | Biomin GmbH | Karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaat | Söödalisandi koostis

  Preparaat järgmise koostisega:






  — | karvakrool (120–160 mg/g) |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Söödalisandi sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas (mg/kg)

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: muud zootehnilised lisandid (jõudlusnäitajate paranemine)

4d20

Biomin GmbH

Karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli preparaat

Söödalisandi koostis

Preparaat järgmise koostisega:

—

karvakrool (120–160 mg/g)

| — | tümool (1–3 mg/g) |
| --- | --- |

—

tümool (1–3 mg/g)

| — | D-karvoon (3–6 mg/g) |
| --- | --- |

—

D-karvoon (3–6 mg/g)

| — | metüülsalitsülaat (10–35 mg/g) |
| --- | --- |

—

metüülsalitsülaat (10–35 mg/g)

| — | L-mentool (30–55 mg/g) |
| --- | --- |

—

L-mentool (30–55 mg/g)

| — | amorfne ränidioksiid (maksimaalselt 100 mg/g) |
| --- | --- |

—

amorfne ränidioksiid (maksimaalselt 100 mg/g)

| — | hüdrogeenitud taimeõli (maksimaalselt 700 mg/g) |
| --- | --- |

—

hüdrogeenitud taimeõli (maksimaalselt 700 mg/g)

Kapseldatud tahkis

Broilerkalkunid

Aretuskalkunid

Vähem levinud kodulinnuliikide nuumlinnud

Vähem levinud kodulinnuliikide aretuslinnud

–

65

105

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödalisandit ei tohi kasutada koos muude karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli allikatega. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandit ei tohi kasutada koos muude karvakrooli, tümooli, D-karvooni, metüülsalitsülaadi ja L-mentooli allikatega.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha- ja silmakaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha- ja silmakaitsevahendeid.

11.4.2033

Toimeainete kirjeldus

Karvakrool (CASi number: 499-75-2)

Tümool (CASi number: 89-83-8)

D-karvoon (CASi number: 2244-16-8) Metüülsalitsülaat (CASi number: 119-36-8)

L-mentool (CASi number: 2216-51-8)

Analüüsimeetod
   (1)

Toimeainete sisalduse määramine:

gaaskromatograafia koos leekionisatsiooni teel määramisega (GC-FID)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/651,

20. märts 2023,

milles käsitletakse loa andmist Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini (B2-vitamiini) ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud loataotlus Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini (98 %) (B2-vitamiini) ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaadi (80 %) kasutamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud loataotlus Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini (98 %) (B2-vitamiini) ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaadi (80 %) kasutamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse luba kasutada Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaati kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse luba kasutada Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaati kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta (2) ja 27. septembri 2022. aasta (3) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviin (98 %) ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaat (80 %) kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Amet jõudis ka järeldusele, et kõnealune riboflaviinipreparaat ei ole sissehingamisel ohtlik. Andmete puudumise tõttu ei ole võimalik teha järeldusi Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini sissehingamisest tuleneva võimaliku riski kohta. Riboflaviin ega kõnealune riboflaviinipreparaat ei ärrita nahka ega silmi. Peale selle ei ole andmete puudumise tõttu võimalik teha järeldusi Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaadi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 5. mai 2021. aasta (2) ja 27. septembri 2022. aasta (3) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviin (98 %) ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaat (80 %) kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Amet jõudis ka järeldusele, et kõnealune riboflaviinipreparaat ei ole sissehingamisel ohtlik. Andmete puudumise tõttu ei ole võimalik teha järeldusi Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini sissehingamisest tuleneva võimaliku riski kohta. Riboflaviin ega kõnealune riboflaviinipreparaat ei ärrita nahka ega silmi. Peale selle ei ole andmete puudumise tõttu võimalik teha järeldusi Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaadi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta.

| (5) | Amet jõudis järeldusele, et Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviin ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaat on sööda ja/või joogiveega manustamisel tõhusad toitaineallikad loomade toitumisvajaduste rahuldamiseks. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduvate kõnealuste söödalisandite analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(5)

Amet jõudis järeldusele, et Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviin ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaat on sööda ja/või joogiveega manustamisel tõhusad toitaineallikad loomade toitumisvajaduste rahuldamiseks. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduvate kõnealuste söödalisandite analüüsimise meetodite kohta.

| (6) | Varem keelduti andmast luba Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud vähemalt 80-protsendilise puhtusastmega riboflaviini kasutamiseks ning selle söödalisandi ja seda sisaldava sööda olemasolevad varud tuli turult kõrvaldada, nagu on ette nähtud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1254, (4) sest selles söödalisandis esines Bacillus subtilis’e geneetiliselt muundatud tootmistüvest KCCM 10445 pärit elujõulisi rakke ja rekombinantset DNAd, mis sisaldavad antimikroobikumiresistentsuse geene ning kujutavad endast ohtu sihtliikidele, tarbijatele, kasutajatele ja keskkonnale. Riboflaviin, mille jaoks loa andmisest keelduti, ning käesolevas määruses käsitletavad Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviin (98 %) ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaat (80 %) on toodetud ühe ja sama tootmistüve (Bacillus subtilis KCCM 10445) abil. Riboflaviini puhtusaste aga on tõusnud rahuldamata jäetud loataotluse kohaselt 80 protsendilt praeguse loataotluse kohase 98 protsendini. Amet märkis oma eespool nimetatud arvamustes, et käesolevas määruses käsitletavas taotluses kirjeldatud riboflaviinis ja riboflaviinipreparaadis ei tuvastatud Bacillus subtilis KCCM 10445 elujõulisi rakke ega rekombinantset DNAd ning et seepärast ei tekita need söödalisandid tootmistüve geneetilise muundamisega seotud ohutusprobleeme. |
| --- | --- |

(6)

Varem keelduti andmast luba Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud vähemalt 80-protsendilise puhtusastmega riboflaviini kasutamiseks ning selle söödalisandi ja seda sisaldava sööda olemasolevad varud tuli turult kõrvaldada, nagu on ette nähtud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1254, (4) sest selles söödalisandis esines Bacillus subtilis’e geneetiliselt muundatud tootmistüvest KCCM 10445 pärit elujõulisi rakke ja rekombinantset DNAd, mis sisaldavad antimikroobikumiresistentsuse geene ning kujutavad endast ohtu sihtliikidele, tarbijatele, kasutajatele ja keskkonnale. Riboflaviin, mille jaoks loa andmisest keelduti, ning käesolevas määruses käsitletavad Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviin (98 %) ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaat (80 %) on toodetud ühe ja sama tootmistüve (Bacillus subtilis KCCM 10445) abil. Riboflaviini puhtusaste aga on tõusnud rahuldamata jäetud loataotluse kohaselt 80 protsendilt praeguse loataotluse kohase 98 protsendini. Amet märkis oma eespool nimetatud arvamustes, et käesolevas määruses käsitletavas taotluses kirjeldatud riboflaviinis ja riboflaviinipreparaadis ei tuvastatud Bacillus subtilis KCCM 10445 elujõulisi rakke ega rekombinantset DNAd ning et seepärast ei tekita need söödalisandid tootmistüve geneetilise muundamisega seotud ohutusprobleeme.

| (7) | Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine ja kõnealuse preparaadi kasutamiseks. Peale selle leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuste söödalisandite kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(7)

Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini ja Bacillus subtilis KCCM 10445 abil toodetud riboflaviini preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine ja kõnealuse preparaadi kasutamiseks. Peale selle leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuste söödalisandite kasutajate tervisele.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud ainet ja preparaati, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021; 19(6): 6629.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2022; 20(10): 7607.

3

EFSA Journal

(4)  Komisjoni 19. septembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1254, millega keeldutakse andmast luba Bacillus subtilis KCCM-10445 abil toodetud riboflaviini (80 %) kasutamiseks vitamiinide, provitamiinide ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ainete funktsionaalrühma kuuluva söödalisandina (ELT L 237, 20.9.2018, lk 5).

4

Bacillus subtilis

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas (mg/kg) |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained |
| 3a825 iii | Riboflaviin ehk B2-vitamiin | Söödalisandi koostis

  Riboflaviin veesisaldusega kuni 1,5 %
  Tahkis | Kõik loomaliigid | – | – | – | 1. | Söödalisandit võib manustada joogiveega. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas (mg/kg)

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained

3a825 iii

Riboflaviin ehk B2-vitamiin

Söödalisandi koostis

Riboflaviin veesisaldusega kuni 1,5 %

Tahkis

Kõik loomaliigid

–

–

–

1.

Söödalisandit võib manustada joogiveega.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ning püsivus kuumtöötlemisel ja joogivees. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ning püsivus kuumtöötlemisel ja joogivees.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha- ja hingamiskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel sobivaid isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha- ja hingamiskaitsevahendeid.

11.4.2033

Toimeaine kirjeldus

Keemiline valem: C17H20N4O6

CASi number: 83–88-5

Puhtus: vähemalt 98 %

Toodetud Bacillus subtilis KCCM 10445 abil kääritamise teel

Analüüsimeetodid
   (1)

Riboflaviini määramine söödalisandis: – Euroopa farmakopöa meetod 01/2008:0292

Riboflaviini määramine eelsegus: – kõrgefektiivne vedelikkromatograafia UV-kiirguse abil määramisega (HPLC-UV) – VDLUFA, Bd. III, 13.9.1

Riboflaviini määramine (B2-vitamiini üldsisaldusena) segasöödas ja vees: – kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos fluorestsentsi määramisega (HPLC-FLD) – EN 14152

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas (mg/kg) |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained |
| 3a825 iv | Riboflaviin ehk B2-vitamiin | Söödalisandi koostis

  Preparaat, mis sisaldab vähemalt 80 % riboflaviini ja kuni 3 % vett
  Tahkis | Kõik loomaliigid | – | – | – | 1. | Söödalisandit võib manustada joogiveega. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas (mg/kg)

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: vitamiinid, provitamiinid ja samalaadse toimega keemiliselt täpselt määratletud ained

3a825 iv

Riboflaviin ehk B2-vitamiin

Söödalisandi koostis

Preparaat, mis sisaldab vähemalt 80 % riboflaviini ja kuni 3 % vett

Tahkis

Kõik loomaliigid

–

–

–

1.

Söödalisandit võib manustada joogiveega.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ning püsivus kuumtöötlemisel ja joogivees. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ning püsivus kuumtöötlemisel ja joogivees.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas nahakaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid riske kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas nahakaitsevahendeid.

11.4.2033

Toimeaine kirjeldus

Keemiline valem: C17H20N4O6

CASi number: 83–88-5

Puhtus: vähemalt 98 %

Toodetud Bacillus subtilis KCCM 10445 abil kääritamise teel

Analüüsimeetodid
   (2)

Riboflaviinisisalduse määramine söödalisandis: – Euroopa farmakopöa monograafia 0292

Riboflaviinisisalduse määramine eelsegus: – kõrgefektiivne vedelikkromatograafia UV-kiirguse abil määramisega (HPLC-UV) – VDLUFA, Bd. III, 13.9.1

Riboflaviinisisalduse määramine (B2-vitamiini üldsisaldusena) segasöödas ja vees: – kõrgefektiivne vedelikkromatograafia koos fluorestsentsi määramisega (HPLC-FLD) – EN 14152

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/652,

20. märts 2023,

millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna turule Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid (makhana) ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu. Määruse (EL) 2015/2283 artikli 3 lõike 2 punktis c esitatud määratluse kohaselt käsitatakse kolmandast riigist pärit traditsioonilist toitu uuendtoiduna. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu. Määruse (EL) 2015/2283 artikli 3 lõike 2 punktis c esitatud määratluse kohaselt käsitatakse kolmandast riigist pärit traditsioonilist toitu uuendtoiduna.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2470 (2) liidu uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artiklile 8 kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2470 (2) liidu uuendtoitude loetelu.

| (3) | Äriühing Zenko Superfoods Pte. Ltd. (edaspidi „taotleja“) esitas 8. oktoobril 2021 komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 kohaselt teatise selle kohta, et ta kavatseb lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna liidu turule Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid (makhana). Taotleja taotles Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumade (makhana) kasutamist olemasoleval kujul suupistena üldelanikkonna seas. |
| --- | --- |

(3)

Äriühing Zenko Superfoods Pte. Ltd. (edaspidi „taotleja“) esitas 8. oktoobril 2021 komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 kohaselt teatise selle kohta, et ta kavatseb lasta kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna liidu turule Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid (makhana). Taotleja taotles Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumade (makhana) kasutamist olemasoleval kujul suupistena üldelanikkonna seas.

| (4) | Komisjon palus vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/2468 (3) artikli 7 lõikele 3 taotlejal esitada lisateabe teatise nõuetekohasuse kohta. Palutud teave esitati 9. veebruaril 2022. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon palus vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/2468 (3) artikli 7 lõikele 3 taotlejal esitada lisateabe teatise nõuetekohasuse kohta. Palutud teave esitati 9. veebruaril 2022.

| (5) | Teatis vastab määruse (EL) 2015/2283 artiklis 14 sätestatud nõuetele. Taotleja esitatud andmetest nähtub, et Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid (makhana) on olemasoleval kujul Indias varem ohutult suupistena tarbitud. |
| --- | --- |

(5)

Teatis vastab määruse (EL) 2015/2283 artiklis 14 sätestatud nõuetele. Taotleja esitatud andmetest nähtub, et Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid (makhana) on olemasoleval kujul Indias varem ohutult suupistena tarbitud.

| (6) | Komisjon edastas kõnealuse nõuetekohase teatise 22. märtsil 2022 määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 1 kohaselt liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet“). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon edastas kõnealuse nõuetekohase teatise 22. märtsil 2022 määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõike 1 kohaselt liikmesriikidele ja Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet“).

| (7) | Liikmesriigid ega amet ei esitanud määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõikes 2 sätestatud neljakuulise tähtaja jooksul komisjonile ühtki nõuetekohaselt põhjendatud ohutusalast vastuväidet Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumade (makhana) liidus turule laskmise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid ega amet ei esitanud määruse (EL) 2015/2283 artikli 15 lõikes 2 sätestatud neljakuulise tähtaja jooksul komisjonile ühtki nõuetekohaselt põhjendatud ohutusalast vastuväidet Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumade (makhana) liidus turule laskmise kohta.

| (8) | Amet avaldas 5. septembril 2022 oma aruande „Technical Report on the notification of roasted and popped kernels from the seeds of Euryale ferox Salisb. as a traditional food from a third country pursuant to Article 14 of Regulation (EU) 2015/2283“ (4) („Tehniline aruanne määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 kohase teatise kohta, milles käsitletakse Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid kui kolmandast riigist pärit traditsioonilist toitu“). Amet jõudis järeldusele, et Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumade (makhana) koostist ja varasemat kasutamist käsitlevatest olemasolevatest andmetest ei nähtu ohutusprobleeme. |
| --- | --- |

(8)

Amet avaldas 5. septembril 2022 oma aruande „Technical Report on the notification of roasted and popped kernels from the seeds of Euryale ferox Salisb. as a traditional food from a third country pursuant to Article 14 of Regulation (EU) 2015/2283“ (4) („Tehniline aruanne määruse (EL) 2015/2283 artikli 14 kohase teatise kohta, milles käsitletakse Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid kui kolmandast riigist pärit traditsioonilist toitu“). Amet jõudis järeldusele, et Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumade (makhana) koostist ja varasemat kasutamist käsitlevatest olemasolevatest andmetest ei nähtu ohutusprobleeme.

| (9) | Seepärast peaks komisjon andma loa lasta liidus turule Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid (makhana) olemasoleval kujul suupistena ning ajakohastama vastavalt liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast peaks komisjon andma loa lasta liidus turule Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumasid (makhana) olemasoleval kujul suupistena ning ajakohastama vastavalt liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (10) | Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumad (makhana) tuleks kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna kanda rakendusmääruses (EL) 2017/2470 sätestatud liidu uuendtoitude loetellu. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumad (makhana) tuleks kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna kanda rakendusmääruses (EL) 2017/2470 sätestatud liidu uuendtoitude loetellu. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Antakse luba Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumade (makhana) turulelaskmiseks liidus.

Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumad (makhana) kantakse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toiduna rakendusmääruses (EL) 2017/2470 sätestatud liidu uuendtoitude loetellu.

2.   Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2468, millega kehtestatakse kolmandast riigist pärit traditsioonilise toidu suhtes kohaldatavad haldus- ja teadusnõuded kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 55).

3

(4)  
  EFSA Journal 2022; 19(9): EN-7538. https://doi.org/10.2903/sp.efsa.2022.EN-7538.

4

EFSA Journal

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:









  „Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumad (makhana) (kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit) | Määratud toidugrupp | Piirnorm | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine etiketil on „Euryale ferox’i röstitud seemned“ või „makhana (Euryale ferox) röstitud seemned“.“ | |
| Töödeldud pähklid | |

1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:

„Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumad (makhana) (kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit)

Määratud toidugrupp

Piirnorm

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine etiketil on „Euryale ferox’i röstitud seemned“ või „makhana (Euryale ferox) röstitud seemned“.“

Töödeldud pähklid

| 2) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:






  „Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumad (makhana) (kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit) | Kirjeldus/määratlus

  Traditsiooniline toit koosneb Euryale ferox Salisb. (tavanimetusega ogavesiroos; sugukond: Nymphaeaceae) värskete taimede seemnete röstitud paisutatud tuumadest, mida tarbitakse suupistena. Traditsioonilise toidu tootmine toimub mitmes etapis ning hõlmab seemnete kogumist, pesemist ja kuivatamist, esimest korda õlis röstimist, ümbritseva õhu temperatuuril hoidmist ning seejärel teistkordset õlis röstimist tuumade paisutamiseks, millele järgneb kuumade seemnete purukslöömine paisutatud tuumade vabastamiseks. Traditsioonilise toidu kohta kasutatakse ka nimetusi „makhana“ ja „rebasepähklid“.

  Tüüpiline toitaineline koostis

  Rasv: 13,0 g/100 g
  Süsivesikud: 75,0 g/100 g
  Kiudained: 2,5 g/100 g
  Valk: 7 g/100 g
  Niiskus (massiprotsentides): < 5,0
  Tuhk: < 0,5 g/100 g

  Mikrobioloogilised kriteeriumid

  Bakterite üldsisaldus: < 103 CFU/g
  Pärm- ja hallitusseente üldsisaldus: < 100 CFU/g
  Enterobakterite üldsisaldus: < 10 CFU/g

  Salmonella spp.: 25 grammis ei leidu

  Listeria monocytogenes: 25 grammis ei leidu

  Raskmetallid

  Seleen: ≤ 0,8 mg/kg
  Vask: ≤ 30,0 mg/kg
  Plii: ≤ 0,1 mg/kg
  Arseen: ≤ 0,1 mg/kg
  Kaadmium: ≤ 0,1 mg/kg
  Tina: ≤ 3,5 mg/kg
  Elavhõbe: ≤ 0,025 mg/kg

  Mükotoksiinid

  Aflatoksiin B1: ≤ 2,0 μg/kg
  Aflatoksiinide B1, B2, G1 ja G2 summa: ≤ 4,0 μg/kg
  Ohratoksiin A: ≤ 1,0 μg/kg
  Tsitriniin: ≤ 20,0 μg/kg

  Tsüanotoksiinid

  Mikrotsüstiinid: ≤ 0,0015 mg/kg

  Pestitsiidid

  Pestitsiidid: ≤ 0,01 mg/kg

  Töötlemisest tingitud saasteained

  Akrüülamiid: ≤ 40,0 μg/kg
  Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike summa: ≤ 10,0 μg/kg
  Dioksiinilaadsete PCBde summa: ≤ 0,35 pg/g
  3-MCPD: ≤ 20,0 μg/kg
  Rasvhapete glütsidüülestrid, väljendatuna glütsidoolina: ≤ 500,0 μg/kg
  3-MCPD ning rasvhapete 3-MCPD-estrite summa: ≤ 750,0 μg/kg
  CFU – kolooniat moodustav üksus; PCB – polüklooritud bifenüül; 3-MCPD – 3-monokloropropaandiool.“ |

2)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:

„Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

Euryale ferox Salisb. seemnetest saadud röstitud paisutatud tuumad (makhana) (kolmandast riigist pärit traditsiooniline toit)

Kirjeldus/määratlus

Traditsiooniline toit koosneb Euryale ferox Salisb. (tavanimetusega ogavesiroos; sugukond: Nymphaeaceae) värskete taimede seemnete röstitud paisutatud tuumadest, mida tarbitakse suupistena. Traditsioonilise toidu tootmine toimub mitmes etapis ning hõlmab seemnete kogumist, pesemist ja kuivatamist, esimest korda õlis röstimist, ümbritseva õhu temperatuuril hoidmist ning seejärel teistkordset õlis röstimist tuumade paisutamiseks, millele järgneb kuumade seemnete purukslöömine paisutatud tuumade vabastamiseks. Traditsioonilise toidu kohta kasutatakse ka nimetusi „makhana“ ja „rebasepähklid“.

Tüüpiline toitaineline koostis

Rasv: 13,0 g/100 g

Süsivesikud: 75,0 g/100 g

Kiudained: 2,5 g/100 g

Valk: 7 g/100 g

Niiskus (massiprotsentides): < 5,0

Tuhk: < 0,5 g/100 g

Mikrobioloogilised kriteeriumid

Bakterite üldsisaldus: < 103 CFU/g

Pärm- ja hallitusseente üldsisaldus: < 100 CFU/g

Enterobakterite üldsisaldus: < 10 CFU/g

Salmonella spp.: 25 grammis ei leidu

Listeria monocytogenes: 25 grammis ei leidu

Raskmetallid

Seleen: ≤ 0,8 mg/kg

Vask: ≤ 30,0 mg/kg

Plii: ≤ 0,1 mg/kg

Arseen: ≤ 0,1 mg/kg

Kaadmium: ≤ 0,1 mg/kg

Tina: ≤ 3,5 mg/kg

Elavhõbe: ≤ 0,025 mg/kg

Mükotoksiinid

Aflatoksiin B1: ≤ 2,0 μg/kg

Aflatoksiinide B1, B2, G1 ja G2 summa: ≤ 4,0 μg/kg

Ohratoksiin A: ≤ 1,0 μg/kg

Tsitriniin: ≤ 20,0 μg/kg

Tsüanotoksiinid

Mikrotsüstiinid: ≤ 0,0015 mg/kg

Pestitsiidid

Pestitsiidid: ≤ 0,01 mg/kg

Töötlemisest tingitud saasteained

Akrüülamiid: ≤ 40,0 μg/kg

Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike summa: ≤ 10,0 μg/kg

Dioksiinilaadsete PCBde summa: ≤ 0,35 pg/g

3-MCPD: ≤ 20,0 μg/kg

Rasvhapete glütsidüülestrid, väljendatuna glütsidoolina: ≤ 500,0 μg/kg

3-MCPD ning rasvhapete 3-MCPD-estrite summa: ≤ 750,0 μg/kg

CFU – kolooniat moodustav üksus; PCB – polüklooritud bifenüül; 3-MCPD – 3-monokloropropaandiool.“

---

OTSUSED

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/27

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/653,

20. märts 2023,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. märtsil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/472, (1) millega loodi Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. märtsil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/472, (1) millega loodi Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI).

| (2) | Pärast operatsiooni strateegilist läbivaatamist võttis nõukogu 26. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/542, (2) millega muu hulgas pikendati EUNAVFOR MED IRINI kestust 31. märtsini 2023. |
| --- | --- |

(2)

Pärast operatsiooni strateegilist läbivaatamist võttis nõukogu 26. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/542, (2) millega muu hulgas pikendati EUNAVFOR MED IRINI kestust 31. märtsini 2023.

| (3) | Operatsiooni strateegilise läbivaatamise raames leppis poliitika- ja julgeolekukomitee kokku, et EUNAVFOR MED IRINI kestust tuleks pikendada kuni 31. märtsini 2025. |
| --- | --- |

(3)

Operatsiooni strateegilise läbivaatamise raames leppis poliitika- ja julgeolekukomitee kokku, et EUNAVFOR MED IRINI kestust tuleks pikendada kuni 31. märtsini 2025.

| (4) | EUNAVFOR MED IRINI konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamist tuleks veelgi hõlbustada. |
| --- | --- |

(4)

EUNAVFOR MED IRINI konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamist tuleks veelgi hõlbustada.

| (5) | Otsust (ÜVJP) 2020/472 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust (ÜVJP) 2020/472 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2020/472 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Liikmesriik, kes abistab EUNAVFOR MED IRINI konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamisel, kohustub EUNAVFOR MED IRINI-lt konfiskeerimise tõendi saamisel viima võimalikult kiiresti lõpule konfiskeeritud esemete kõrvaldamiseks vajalikud menetlused kohaldatava õiguse ja menetluste kohaselt. EUNAVFOR MED IRINI annab asjaomasele liikmesriigile tõendi kõrvaldamise kohta.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriik, kes abistab EUNAVFOR MED IRINI konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamisel, kohustub EUNAVFOR MED IRINI-lt konfiskeerimise tõendi saamisel viima võimalikult kiiresti lõpule konfiskeeritud esemete kõrvaldamiseks vajalikud menetlused kohaldatava õiguse ja menetluste kohaselt. EUNAVFOR MED IRINI annab asjaomasele liikmesriigile tõendi kõrvaldamise kohta.“

| 2) | Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Ajavahemikus 1. aprillist 2023 kuni 31. märtsini 2025 on EUNAVFOR MED IRINI ühiste kulude lähtesumma 16 921 000 eurot. Otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 51 lõikes 2 osutatud lähtesumma jaguneb protsentuaalselt järgmiselt: 10 % kulukohustuste ja 5 % maksekohustuste jaoks.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Ajavahemikus 1. aprillist 2023 kuni 31. märtsini 2025 on EUNAVFOR MED IRINI ühiste kulude lähtesumma 16 921 000 eurot. Otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 51 lõikes 2 osutatud lähtesumma jaguneb protsentuaalselt järgmiselt: 10 % kulukohustuste ja 5 % maksekohustuste jaoks.“

| 3) | Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   EUNAVFOR MED IRINI lõpeb 31. märtsil 2025.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   EUNAVFOR MED IRINI lõpeb 31. märtsil 2025.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. märts 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 31. märtsi 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) (ELT L 101, 1.4.2020, lk 4).

1

(2)  Nõukogu 26. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/542, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) (ELT L 108, 29.3.2021, lk 57).

2

---

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/29

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/654,

20. märts 2023,

massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia, mille III peatükis on nende meetmete loetelu, mida tuleb võtta Euroopa Liidus ja kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia, mille III peatükis on nende meetmete loetelu, mida tuleb võtta Euroopa Liidus ja kolmandates riikides massihävitusrelvade leviku vastu võitlemiseks.

| (2) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 vastu resolutsiooni 1540 (2004) (edaspidi „UNSCR 1540 (2004)“), mis oli esimene rahvusvaheline dokument, kus terviklikult ja igakülgselt käsitleti massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja nendega seotud materjale. Resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) kehtestati kõikidele riikidele siduvad kohustused, mille eesmärk on ära hoida ja tõkestada valitsusväliste osalejate juurdepääsu sellistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele. Ühtlasi kutsuti selles riike üles andma resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) loodud julgeolekunõukogu komiteele (edaspidi „resolutsiooni 1540 komitee“) aru meetmetest, mida nad on võtnud või mida nad kavatsevad võtta UNSCR 1540 (2004) rakendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu võttis 28. aprillil 2004 vastu resolutsiooni 1540 (2004) (edaspidi „UNSCR 1540 (2004)“), mis oli esimene rahvusvaheline dokument, kus terviklikult ja igakülgselt käsitleti massihävitusrelvi, nende kandevahendeid ja nendega seotud materjale. Resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) kehtestati kõikidele riikidele siduvad kohustused, mille eesmärk on ära hoida ja tõkestada valitsusväliste osalejate juurdepääsu sellistele relvadele ja relvadega seotud materjalidele. Ühtlasi kutsuti selles riike üles andma resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) loodud julgeolekunõukogu komiteele (edaspidi „resolutsiooni 1540 komitee“) aru meetmetest, mida nad on võtnud või mida nad kavatsevad võtta UNSCR 1540 (2004) rakendamiseks.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 27. aprillil 2006 vastu resolutsiooni 1673 (2006), milles otsustati, et resolutsiooni 1540 komitee peab tegema suuremaid jõupingutusi, et edendada UNSCR 1540 (2004) täielikku rakendamist tööprogrammide, teavitustegevuse, abi, dialoogi ja koostöö kaudu. Samuti kutsuti resolutsiooni 1540 komiteed üles uurima koos riikide ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega, kas saadud kogemusi ja õppetunde oleks võimalik jagada ning milliste programmide abil saaks hõlbustada UNSCR 1540 (2004) rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 27. aprillil 2006 vastu resolutsiooni 1673 (2006), milles otsustati, et resolutsiooni 1540 komitee peab tegema suuremaid jõupingutusi, et edendada UNSCR 1540 (2004) täielikku rakendamist tööprogrammide, teavitustegevuse, abi, dialoogi ja koostöö kaudu. Samuti kutsuti resolutsiooni 1540 komiteed üles uurima koos riikide ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega, kas saadud kogemusi ja õppetunde oleks võimalik jagada ning milliste programmide abil saaks hõlbustada UNSCR 1540 (2004) rakendamist.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 20. aprillil 2011 vastu resolutsiooni 1977 (2011) ning otsustas pikendada resolutsiooni 1540 komitee volitusi kümne aasta võrra kuni 25. aprillini 2021. ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas samuti, et resolutsiooni 1540 komitee peab jätkuvalt intensiivistama oma jõupingutusi, et edendada UNSCR 1540 (2004) täielikku rakendamist kõigi riikide poolt, osalema aktiivselt abipakkumiste ja -taotluste sobitamises, kasutades selliseid vahendeid nagu asjaomase riigi kutsel riigi külastamine, abivormid, tegevuskavad või resolutsiooni 1540 komiteele esitatud muu teave, ning vaatama enne 2016. aasta detsembrit põhjalikult läbi UNSCR 1540 (2004) rakendamise seisu. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 20. aprillil 2011 vastu resolutsiooni 1977 (2011) ning otsustas pikendada resolutsiooni 1540 komitee volitusi kümne aasta võrra kuni 25. aprillini 2021. ÜRO Julgeolekunõukogu otsustas samuti, et resolutsiooni 1540 komitee peab jätkuvalt intensiivistama oma jõupingutusi, et edendada UNSCR 1540 (2004) täielikku rakendamist kõigi riikide poolt, osalema aktiivselt abipakkumiste ja -taotluste sobitamises, kasutades selliseid vahendeid nagu asjaomase riigi kutsel riigi külastamine, abivormid, tegevuskavad või resolutsiooni 1540 komiteele esitatud muu teave, ning vaatama enne 2016. aasta detsembrit põhjalikult läbi UNSCR 1540 (2004) rakendamise seisu.

| (5) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 15. detsembril 2016 ühehäälselt vastu resolutsiooni 2325 (2016) ning kinnitas sellega 2016. aastal läbi viidud UNSCR 1540 (2004) põhjaliku läbivaatamise tulemused. ÜRO Julgeolekunõukogu kutsus kõiki riike üles tugevdama riiklikke meetmeid UNSCR 1540 (2004) rakendamisel ning andma riikide asjaomase suutlikkuse suurendamiseks rohkem abi, sealhulgas vabatahtlike panuste kaudu, samuti kutsus ta üles suurendama koostööd sidusrühmade, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade vahel. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 15. detsembril 2016 ühehäälselt vastu resolutsiooni 2325 (2016) ning kinnitas sellega 2016. aastal läbi viidud UNSCR 1540 (2004) põhjaliku läbivaatamise tulemused. ÜRO Julgeolekunõukogu kutsus kõiki riike üles tugevdama riiklikke meetmeid UNSCR 1540 (2004) rakendamisel ning andma riikide asjaomase suutlikkuse suurendamiseks rohkem abi, sealhulgas vabatahtlike panuste kaudu, samuti kutsus ta üles suurendama koostööd sidusrühmade, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade vahel.

| (6) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 30. novembril 2022 vastu resolutsiooni 2663 (2022) ning otsustas pikendada resolutsiooni 1540 komitee volitusi kümne aasta võrra kuni 30. novembrini 2032. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 30. novembril 2022 vastu resolutsiooni 2663 (2022) ning otsustas pikendada resolutsiooni 1540 komitee volitusi kümne aasta võrra kuni 30. novembrini 2032.

| (7) | Liidu toetus UNSCR 1540 (2004) rakendamisele, mida on alates 2006. aastast tehtud nõukogu ühismeetmete 2006/419/ÜVJP, (1) 2008/368/ÜVJP (2) ning nõukogu otsuste 2013/391/ÜVJP (3) (ÜVJP) 2017/809 (4) rakendamise kaudu, on aidanud märkimisväärselt vähendada nende riikide arvu, kes jätsid aruande esitamata või kes pärast mittetäieliku aruande esitamist ei esitanud resolutsiooni 1540 komitee nõutud lisateavet. |
| --- | --- |

(7)

Liidu toetus UNSCR 1540 (2004) rakendamisele, mida on alates 2006. aastast tehtud nõukogu ühismeetmete 2006/419/ÜVJP, (1) 2008/368/ÜVJP (2) ning nõukogu otsuste 2013/391/ÜVJP (3) (ÜVJP) 2017/809 (4) rakendamise kaudu, on aidanud märkimisväärselt vähendada nende riikide arvu, kes jätsid aruande esitamata või kes pärast mittetäieliku aruande esitamist ei esitanud resolutsiooni 1540 komitee nõutud lisateavet.

| (8) | Liit peab jätkama UNCSR 1540 (2004) rakendamise toetamist. |
| --- | --- |

(8)

Liit peab jätkama UNCSR 1540 (2004) rakendamise toetamist.

| (9) | Liit peaks seetõttu võtma vastu käesoleva otsuse, et anda vajalikku toetust. |
| --- | --- |

(9)

Liit peaks seetõttu võtma vastu käesoleva otsuse, et anda vajalikku toetust.

| (10) | Käesoleva otsuse alusel elluviidava tegevuse tehniline rakendamine tuleks usaldada ÜRO desarmeerimisküsimuste büroole (UNODA), kelle ülesanne on pakkuda resolutsiooni 1540 komiteele ja selle ekspertide rühmale sisulist ja logistilist abi. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsuse alusel elluviidava tegevuse tehniline rakendamine tuleks usaldada ÜRO desarmeerimisküsimuste büroole (UNODA), kelle ülesanne on pakkuda resolutsiooni 1540 komiteele ja selle ekspertide rühmale sisulist ja logistilist abi.

| (11) | Käesolev otsus juhindub põhimõttest, et tuleks võimalikult suures ulatuses kasutada ära kogemusi, mis on saadud UNSCR 1540 (2004) rakendamise toetamiseks vastu võetud varasemate ühismeetmete ja nõukogu otsuste rakendamisel. Käesolev otsus võtab arvesse riikide väljendatud konkreetseid vajadusi ja nimetatud vajadustele kohandatud toetavaid lähenemisviise ning soodustab riikide ja piirkondade isevastustust tegevuste puhul, et tagada nende pikaajaline jätkusuutlikkus. Käesolev otsus peaks tuginema põhimõttele, et liidu ja kolmandate osapoolte vahel tuleb UNSCR 1540 (2004) raames luua partnerlused, et tagada koostoime ja vastastikune täiendavus, ning keskenduma sellistele tegevustele, millega on seoses resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) varasemalt saavutatud konkreetseid tulemusi riikliku rakendamise tugevdamisel, abi tõhustamisel, teadlikkuse suurendamisel ja osaluse tugevdamisel. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus juhindub põhimõttest, et tuleks võimalikult suures ulatuses kasutada ära kogemusi, mis on saadud UNSCR 1540 (2004) rakendamise toetamiseks vastu võetud varasemate ühismeetmete ja nõukogu otsuste rakendamisel. Käesolev otsus võtab arvesse riikide väljendatud konkreetseid vajadusi ja nimetatud vajadustele kohandatud toetavaid lähenemisviise ning soodustab riikide ja piirkondade isevastustust tegevuste puhul, et tagada nende pikaajaline jätkusuutlikkus. Käesolev otsus peaks tuginema põhimõttele, et liidu ja kolmandate osapoolte vahel tuleb UNSCR 1540 (2004) raames luua partnerlused, et tagada koostoime ja vastastikune täiendavus, ning keskenduma sellistele tegevustele, millega on seoses resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) varasemalt saavutatud konkreetseid tulemusi riikliku rakendamise tugevdamisel, abi tõhustamisel, teadlikkuse suurendamisel ja osaluse tugevdamisel.

| (12) | Käesolevat otsust tuleks rakendada kooskõlas komisjoni ja ÜRO vahel sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepinguga, mis käsitleb ÜRO hallatavatesse programmidesse või projektidesse antava liidu rahalise panuse haldamist, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevat otsust tuleks rakendada kooskõlas komisjoni ja ÜRO vahel sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepinguga, mis käsitleb ÜRO hallatavatesse programmidesse või projektidesse antava liidu rahalise panuse haldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liit toetab järgmisi massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia meetmetele vastavaid tegevusi:

| a) | suutlikkuse suurendamise alased temaatilised seminarid ja koolitused, mida võimaldatakse kuni viiele riikide esitatud abitaotlusele; |
| --- | --- |

a)

suutlikkuse suurendamise alased temaatilised seminarid ja koolitused, mida võimaldatakse kuni viiele riikide esitatud abitaotlusele;

| b) | koolitus piirkondlike kontaktpunktide jaoks; |
| --- | --- |

b)

koolitus piirkondlike kontaktpunktide jaoks;

| c) | riiklike tegevuskavade väljatöötamise toetamine ja sihipärase toetuse andmine; |
| --- | --- |

c)

riiklike tegevuskavade väljatöötamise toetamine ja sihipärase toetuse andmine;

| d) | virtuaalne piirkondliku abi konverents UNSCR 1540 (2004) rakendamise teemal; |
| --- | --- |

d)

virtuaalne piirkondliku abi konverents UNSCR 1540 (2004) rakendamise teemal;

| e) | piirkondlikud teavituskonverentsid; |
| --- | --- |

e)

piirkondlikud teavituskonverentsid;

| f) | teadmiste loomine ja levitamine. |
| --- | --- |

f)

teadmiste loomine ja levitamine.

Nimetatud tegevuste üksikasjalik kirjeldus on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“).

2.   Artiklis 1 osutatud tegevuste tehniline elluviimine usaldatakse UNODA-le. UNODA täidab kõnealust ülesannet kõrge esindaja vastutusel. Selleks sõlmib kõrge esindaja UNODAga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud tegevuste rakendamise lähtesumma on 2 368 769,46 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja normidele.

3.   Komisjon teeb järelevalvet lõikes 1 osutatud summa nõuetekohase haldamise üle. Sel eesmärgil sõlmib komisjon UNODAga asjakohase lepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et UNODA tagab liidu panuse nähtavuse vastavalt panuse suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist nimetatud protsessis tekkinud raskustest ja kõnealuse rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

Artikkel 4

Kõrge esindaja annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamise kohta, tuginedes UNODA koostatud korrapärastele aruannetele. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon annab teavet artiklis 1 osutatud tegevuste finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2.   Otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimise kuupäevast või 21. septembril 2023, kui kõnealuseks kuupäevaks ei ole nimetatud lepingut sõlmitud.

Brüssel, 20. märts 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 12. juuni 2006. aasta ühismeede 2006/419/ÜVJP ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 165, 17.6.2006, lk 30).

1

(2)  Nõukogu 14. mai 2008. aasta ühismeede 2008/368/ÜVJP ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1540 (2004) rakendamise toetuseks ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 127, 15.5.2008, lk 78).

2

(3)  Nõukogu 22. juuli 2013. aasta otsus 2013/391/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks (ELT L 198, 23.7.2013, lk 40).

3

(4)  Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/809 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamise toetamiseks (ELT L 121, 12.5.2017, lk 39).

4

---

LISA

PROJEKTIDOKUMENT

JÄRGMISE DOKUMENDI JUURDE: NÕUKOGU OTSUS MASSIHÄVITUSRELVADE JA NENDE KANDEVAHENDITE LEVIKU TÕKESTAMIST KÄSITLEVA ÜRO JULGEOLEKUNÕUKOGU RESOLUTSIOONI 1540 (2004) RAKENDAMISE TOETAMISEKS

HR(2023) 37

1.   
  TAUST

Kooskõlas 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa Liidu (EL) massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegiaga, milles seatakse eesmärgiks edendada ÜRO Julgeolekunõukogu rolli ja tõhustada selle eksperditeadmisi massihävitusrelvade levikuga seotud probleemide käsitlemisel, on liit jätkuvalt toetanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) (edaspidi „UNSCR 1540 (2004)“) ja sellele järgnevate resolutsioonide rakendamist.

UNSCR 1540 (2004) rakendamise toetamiseks vastu võetud nõukogu ühismeedet on varasemate projektide tehnilise rakendamise kaudu rakendanud ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA), kelle ülesanne on anda resolutsiooni 1540 komiteele ja selle ekspertidele sisulist ja logistilist abi.

2.   
  ÜLDRAAMISTIK

Käesoleva nõukogu otsuse eesmärk on tugevdada UNSCR 1540 (2004) ja sellele järgnevate resolutsioonide rakendamist. Kohaldataval juhul tugineb nõukogu otsus tulemustele, mida on saavutatud UNSCR 1540 (2004) rakendamise toetamiseks vastu võetud nõukogu otsuse (ÜVJP) 2017/809 ning varasemate ühismeetmete ja nõukogu otsuste (1) rakendamisel UNODA poolt tihedas koostöös Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE).

Nõukogu otsuse rakendamisel juhindutakse järgmistest põhimõtetest:

| a) | võimalikult suures ulatuses tuleks kasutada ära kogemusi, mis on saadud UNSCR 1540 (2004) rakendamise toetamiseks vastu võetud varasemate ühismeetmete ja nõukogu otsuste rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

võimalikult suures ulatuses tuleks kasutada ära kogemusi, mis on saadud UNSCR 1540 (2004) rakendamise toetamiseks vastu võetud varasemate ühismeetmete ja nõukogu otsuste rakendamisel;

| b) | arvesse tuleks võtta riikide väljendatud konkreetseid vajadusi ja toetust tuleks anda sihipäraselt; |
| --- | --- |

b)

arvesse tuleks võtta riikide väljendatud konkreetseid vajadusi ja toetust tuleks anda sihipäraselt;

| c) | soodustada tuleks riikide ja piirkondade isevastustust projektide elluviimisel, et tagada nende pikaajaline jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

c)

soodustada tuleks riikide ja piirkondade isevastustust projektide elluviimisel, et tagada nende pikaajaline jätkusuutlikkus;

| d) | ELi ja kolmandate riikide vahel tuleks UNSCR 1540 (2004) raames luua partnerlused, et tagada koostoime ja vastastikune täiendavus; ning |
| --- | --- |

d)

ELi ja kolmandate riikide vahel tuleks UNSCR 1540 (2004) raames luua partnerlused, et tagada koostoime ja vastastikune täiendavus; ning

| e) | keskenduda tuleks tegevustele, mille abil on seoses resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) varasemalt saavutatud konkreetseid tulemusi riikliku rakendamise tugevdamisel, abi tõhustamisel, teadlikkuse suurendamisel ja osaluse tugevdamisel. |
| --- | --- |

e)

keskenduda tuleks tegevustele, mille abil on seoses resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) varasemalt saavutatud konkreetseid tulemusi riikliku rakendamise tugevdamisel, abi tõhustamisel, teadlikkuse suurendamisel ja osaluse tugevdamisel.

3.   
  EESMÄRGID

Võttes arvesse varasemate nõukogu otsuste rakendamise tulemusena tehtud edusamme ja UNSCR 1540 (2004) rakendamise seisu põhjalikku läbivaatamist 2022. aastal, püüab UNODA jätkuvalt edendada UNSCR 1540 (2004) ja sellele järgnevate resolutsioonide rakendamist, võttes erimeetmeid, mille eesmärgid on järgmised: suurendada asjaomaseid riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi ja võimeid eelkõige suutlikkuse suurendamise kaudu; suurendada suutlikkust ja tõhustada koostööd kontaktpunktide vahel; hõlbustada temaatilise tehnilise abi osutamist, pakkudes toetust rahvusvahelise koostöö kaudu; suurendada üldsuse teadlikkust.

Üldeesmärk (oodatav mõju)

Projekti üldeesmärk on toetada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamist, aidates riikidel resolutsiooni UNSCR 1540 (2004) paremini rakendada.

Erieesmärgid

Erieesmärgid on järgmised.

| — | Suurendada asjakohaseid riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi ja võimeid seoses resolutsiooni 1540 rakendamisega, eeskätt koolituse, suutlikkuse suurendamise ja abi hõlbustamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Suurendada asjakohaseid riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi ja võimeid seoses resolutsiooni 1540 rakendamisega, eeskätt koolituse, suutlikkuse suurendamise ja abi hõlbustamise kaudu.

| — | Suurendada kontaktpunktide suutlikkust, koostööd ja suhtlust riikide ja resolutsiooni 1540 komitee vahel, samuti kontaktpunktide vahel, et abistada resolutsiooni rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Suurendada kontaktpunktide suutlikkust, koostööd ja suhtlust riikide ja resolutsiooni 1540 komitee vahel, samuti kontaktpunktide vahel, et abistada resolutsiooni rakendamisel.

| — | Parandada UNSCR 1540 (2004) vabatahtlike riikliku rakendamise tegevuskavade elluviimist, toetades nende väljatöötamist riikide taotluse alusel ja võimaldades hilisemat juurdepääsu toetusele nende vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

—

Parandada UNSCR 1540 (2004) vabatahtlike riikliku rakendamise tegevuskavade elluviimist, toetades nende väljatöötamist riikide taotluse alusel ja võimaldades hilisemat juurdepääsu toetusele nende vajaduste rahuldamiseks.

| — | Tõhustada allpiirkondlikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, mis aitab saavutada suuremat koostoimet UNSCR 1540 (2004) rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Tõhustada allpiirkondlikku, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, mis aitab saavutada suuremat koostoimet UNSCR 1540 (2004) rakendamisel.

| — | Suurendada asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna teadlikkust UNSCR 1540 (2004) rakendamise kohta. |
| --- | --- |

—

Suurendada asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna teadlikkust UNSCR 1540 (2004) rakendamise kohta.

| — | Tõhustada asjaomaste sidusrühmade osalemist UNSCR 1540 (2004) rakendamises rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

—

Tõhustada asjaomaste sidusrühmade osalemist UNSCR 1540 (2004) rakendamises rahvusvahelisel, piirkondlikul ja riiklikul tasandil.

| — | Tõhustada UNSCR 1540 (2004) rakendamise seisu hindamiseks 2009., 2016. ja 2022. aastal läbi viidud põhjalike läbivaatamiste tulemusena esitatud konkreetsete soovituste praktilist rakendamist. |
| --- | --- |

—

Tõhustada UNSCR 1540 (2004) rakendamise seisu hindamiseks 2009., 2016. ja 2022. aastal läbi viidud põhjalike läbivaatamiste tulemusena esitatud konkreetsete soovituste praktilist rakendamist.

Oodatavad tulemused

Projekti eesmärk on saavutada järgmised tulemused.

| 1. | Valitsusametnikel, sealhulgas kontaktpunktidel on suurem suutlikkus rakendada resolutsioonist UNSCR 1540 (2004) tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Valitsusametnikel, sealhulgas kontaktpunktidel on suurem suutlikkus rakendada resolutsioonist UNSCR 1540 (2004) tulenevaid kohustusi.

| 2. | Välja on töötatud tõhusad ja realistlikud riiklikud tegevuskavad või teekaardid UNSCR 1540 (2004) peamiste nõuete rakendamiseks ning on jagatud seonduvaid tõhusaid tavasid ja saadud õppetunde. |
| --- | --- |

2.

Välja on töötatud tõhusad ja realistlikud riiklikud tegevuskavad või teekaardid UNSCR 1540 (2004) peamiste nõuete rakendamiseks ning on jagatud seonduvaid tõhusaid tavasid ja saadud õppetunde.

| 3. | Edendatud on valitsuste ja kodanikuühiskonna teadlikkust UNSCR 1540 (2004) täieliku rakendamise olulisuse kohta. |
| --- | --- |

3.

Edendatud on valitsuste ja kodanikuühiskonna teadlikkust UNSCR 1540 (2004) täieliku rakendamise olulisuse kohta.

4.   
  TEGEVUSED

Tegevus 1A: Suutlikkuse suurendamise alased temaatilised seminarid ja koolitused

Kirjeldus: Korraldatakse suutlikkuse suurendamise alaseid temaatilisi seminare ja koolitusi, mida võimaldatakse kuni viiele riikide esitatud abitaotlusele, eelistades Ladina-Ameerika ja Kariibi mere, Aafrika ja Aasia piirkondade riike. Selline abi täiendab resolutsiooni 1540 komitee sidemete loomise funktsiooni ja on ette nähtud selleks, et võimaldada riikidel astuda täiendavaid praktilisi samme resolutsioonist UNSCR 1540 (2004) tulenevate kohustuste täitmiseks riiklikul tasandil.

Tegevusega suurendatakse valitsusametnike suutlikkust ja tugevdatakse asutustevahelist koostööd, mis toetab UNSCR 1540 (2004) tõhustatud rakendamist riikide poolt. Rahvusvahelisi organisatsioone ja partnereid kutsutakse samuti üles pakkuma koolitust ning tutvustama olemasolevaid seadusandlikke vahendeid ja seotud abi.

Riikide taotlustest ja riiklikest oludest sõltuvalt on seminaride eesmärgid järgmised:

| — | suurendada osalejate teadlikkust resolutsiooni 1540 kohta; |
| --- | --- |

—

suurendada osalejate teadlikkust resolutsiooni 1540 kohta;

| — | anda ülevaade riiklikust õigusraamistikust ja täitmise tagamise meetmetest, et teha kindlaks allesjäänud lüngad ja seada tähtsuse järjekorda meetmed, mis käsitlevad riiklike õigusraamistike tugevdamist eesmärgiga täita resolutsioonist UNSCR 1540 (2004) tulenevad kohustused; |
| --- | --- |

—

anda ülevaade riiklikust õigusraamistikust ja täitmise tagamise meetmetest, et teha kindlaks allesjäänud lüngad ja seada tähtsuse järjekorda meetmed, mis käsitlevad riiklike õigusraamistike tugevdamist eesmärgiga täita resolutsioonist UNSCR 1540 (2004) tulenevad kohustused;

| — | käsitleda tuvastatud lünkasid ja teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused ja iga üksuse nõutavad tegevused; ning |
| --- | --- |

—

käsitleda tuvastatud lünkasid ja teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused ja iga üksuse nõutavad tegevused; ning

| — | anda riikidele sihipärast abi, mida on vaja riigi suutlikkuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

—

anda riikidele sihipärast abi, mida on vaja riigi suutlikkuse suurendamiseks.

Tegevus 1B: Koolitus piirkondlike kontaktpunktide jaoks

Kirjeldus: Kontaktpunktid toimivad ühenduslülina komitee ja riigi valitsusametnike vahel. Mõned kontaktpunktid täidavad ka riikliku koordinaatori rolli resolutsiooniga seotud küsimustes. Resolutsiooni 1540 kontaktpunktide jaoks ette nähtud koolitusprogrammide läbiviimine on väga olulise tähtsusega, et parandada arusaama resolutsioonist, selle rakendamisega seotud probleemidest ja suurendada nõutavat suutlikkust. Sellepärast antakse toetust kahe piirkondliku/allpiirkondliku koolituskursuse korraldamiseks riikide määratud kontaktpunktidele.

Kontaktpunktidele antakse põhjalikud teadmised resolutsiooni kohta, tugevdades koostööd ja kommunikatsiooni riikide, komitee ja kontaktpunktide vahel. Koolituskursused annavad vastava piirkonna riikidele võimaluse vahetada kogemusi ja lähenemisviise.

Koolituskursuse eesmärk on:

| — | anda üksikasjalikke teadmisi järgmise kohta:






  — | riskid, mis on seotud massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levitamisega valitsusväliste osalejate poolt; |
| --- | --- | --- |

—

anda üksikasjalikke teadmisi järgmise kohta:

—

riskid, mis on seotud massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levitamisega valitsusväliste osalejate poolt;

| — | kuidas on resolutsioon 1540 seotud rahvusvaheliste ja piirkondlike õiguslikult siduvate instrumentidega, mis käsitlevad desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist, ning muude seonduvate režiimide ja organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

kuidas on resolutsioon 1540 seotud rahvusvaheliste ja piirkondlike õiguslikult siduvate instrumentidega, mis käsitlevad desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist, ning muude seonduvate režiimide ja organisatsioonidega;

| — | resolutsioon 1540 ja sellele järgnevad resolutsioonid ning riiklike kontaktpunktide roll; |
| --- | --- |

—

resolutsioon 1540 ja sellele järgnevad resolutsioonid ning riiklike kontaktpunktide roll;

| — | kuidas toimib resolutsiooni 1540 komitee, sealhulgas selle abimehhanism, ning millised on aruandluse tähtsus ja meetodid; |
| --- | --- |

—

kuidas toimib resolutsiooni 1540 komitee, sealhulgas selle abimehhanism, ning millised on aruandluse tähtsus ja meetodid;

| — | edendada ja tõhustada kontaktpunktide koostööd piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

—

edendada ja tõhustada kontaktpunktide koostööd piirkondlikul tasandil.

Tegevus 2A: Riiklike tegevuskavade väljatöötamise toetamine ja sihipärase toetuse andmine

Kirjeldus: Tegevuskavad on üks oluline vahend, mille abil toetada resolutsiooni 1540 rakendamist. Need võimaldavad riikidel hinnata lünkasid, seada rakendamismeetmed tähtsuse järjekorda, kaardistada riiklikud sidusrühmad ja hinnata nõutavaid ressursse ja abivajadusi. Seega võivad tegevuskavad võimaldada riikidel järgida vajadustele kohandatud ja etapiviisilist lähenemisviisi, et saavutada resolutsiooni täielik ja tõhus rakendamine.

Vähemalt kahte riiki toetatakse vabatahtlike riiklike tegevuskavade või teekaartide väljatöötamisel, sealhulgas abivajaduste kindlakstegemisel ja kaardistamisel. Selline temaatiline toetus suurendab rakendamise, lünkade hindamise, rakendamismeetmete tähtsuse järjekorda seadmise ja nõutava abi vajaduste hindamise suutlikkust. See hõlmab samuti sihipärast toetust abitaotluste koostamiseks või asjakohasel juhul kehtiva riikliku õigusraamistiku analüüsimiseks, et täita resolutsioonist 1540 (2004) tulenevaid kohustusi.

Selle tegevuse raames aidatakse riikidel kehtestada vabatahtlikud riiklikud tegevuskavad või teekaardid, mis sisaldavad selgeid sihte, ajakavu ja kindlat tööjaotust, sealhulgas suutlikkusega seoses kindlaks tehtud lünkasid, mida võtta arvesse abitaotluste koostamisel ja mille alusel seada sisse tõhusad partnerlused riikide ja abi pakkujate vahel. Sihipärast abi antakse seoses resolutsiooniga 1540 seotud aspektidega, sealhulgas täitmise tagamine, riiklik koordineerimine ja kehtiva õigusraamistiku analüüs, mis viiakse läbi eesmärgiga teha kindlaks võimalikud lüngad, mida saab käsitleda uute või täiendavate õigusnormide koostamisega resolutsioonist 1540 (2004) tulenevate kohustuste täitmiseks.

Tegevus 2B: Virtuaalne piirkondliku abi konverents UNSCR 1540 (2004) rakendamise teemal

Kirjeldus: Korraldatakse virtuaalne konverents, kus saavad kokku riigid ja asjaomased rahvusvahelised, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid, et edendada riiklike tegevuskavade väljatöötamisel saadud kogemuste jagamist, teha kindlaks võimalused, saadud õppetunnid ja tõhusad tavad resolutsiooniga 1540 (2004) hõlmatud valdkondades, sealhulgas suurendada aruanded esitamata jätnud riikide teadlikkust ning viia läbi aruannete väljatöötamise alane koolitamine.

Tegevusega toetatakse riikide kogemuste vahetamist riiklike tegevuskavade väljatöötamise valdkonnas, kokkuvõtete tegemist tegevuskavade ja resolutsiooni 1540 rakendamisel tehtud edusammudest, saavutuste ja soovituste jagamist, selliste tõhusate tavade ja saadud õppetundide väljaselgitamist, mida kasutada elementidena tegevuskavade uutes versioonides, ning asjakohasel juhul dialoogide algatamist aruannete esitamise teemal. Konverents korraldatakse viisil, mis võimaldab osalejatel analüüsida ja koguda õppetunde, mis on saadud kõigis etappides, sealhulgas tegevuskava ja asjakohasel juhul aruannete formuleerimise, täitmise ja läbivaatamise raames. Konverentsiga püütakse hõlmata järgmisi aspekte: kavade ulatus ja struktuur, prioriteetide seadmine ja etappideks jaotamine, sidusrühmade ja nende toetuse kaasamine, asutustevaheline koordineerimine, vahendite leidmine tegevuskavade jaoks ja rahvusvaheline abi.

Tegevus 3A: Piirkondlikud teavituskonverentsid

Kirjeldus: Teavitustegevus ja teadlikkuse suurendamine on jätkuvalt üliolulised, et suurendada teadmisi resolutsiooni 1540 rakendamise kohta ja edendada rakendamisega seotud kohustuste võtmist. Korraldatakse kaks piirkondlikku teavituskonverentsi, et suurendada poliitikakujundajate ja kodanikuühiskonna esindajate teadlikkust UNSCR 1540 (2004) rakendamise olulisest, sealhulgas toetades naiste süstemaatilisemalt ja süvendatumat osalemist, tagades nende sisulise osalemise UNSCR 1540 (2004) rakendamises.

Tegevusega suurendatakse poliitikakujundajate teadlikkust, tugevdatakse kodanikuühiskonna rolli ja soodustatakse põhiküsimuste käsitlemist, mitmesuguste vaatenurkade pakkumist, naiste sisulist osalemist UNSCR 1540 (2004) rakendamisel ning tõhusamat allpiirkondlikku ja piirkondlikku koostööd seoses UNSCR 1540 (2004) rakendamisega.

Tegevus 3B: Teadmiste loomine ja levitamine

Kirjeldus: Teadmiste loomise valdkonnas pakutakse kahte väljundit, sealhulgas publikatsioonid ja temaatilised veebinarid resolutsiooniga 1540 seonduva temaatika käsitlemiseks. Tunnistades, et on oluline koguda kogemusi ja tõhusaid tavasid, olla kursis asjassepuutuvate arengutega ja pakkuda paremat arusaama selle kohta, kuidas on UNSCR 1540 (2004) seotud valdkondadega, kus on vaja täiendavat uurimist, dialoogi ja poliitikameetmeid.

Tegevusega parandatakse sidusrühmade teadmisi selle kohta, kuidas kõige paremini täita resolutsioonist UNSCR 1540 (2004) tulenevaid kohustusi ja käsitleda asjakohaseid potentsiaalseid ja uusi ohte, samuti jagatakse tõhusaid tavasid, millest on kasu komitee töös.

Teabematerjalide teemade puhul võetakse arvesse rakendamisel täheldatud suundumusi, lünkasid ja vajadusi, sealhulgas neid, mis tehti kindlaks 2022. aasta põhjaliku läbivaatamise käigus. Nende teemade hulka kuuluvad muu hulgas pehme tehnoloogia siirded, aruandlus ja õiguslikud lähenemisviisid.

5.   
  KOORDINEERIMISMEHHANISMID JA ROLLID

UNODA tegutseb rakendava organisatsioonina, kes on ühenduslüliks projekti ning resolutsiooni 1540 komitee ja selle ekspertide rühma vahel, kasutades ära ÜRO ühendavat jõudu tegevuste korraldamiseks. Rakendava organisatsioonina lihtsustab UNODA suhtlemist doonoriga, korraldab koordineerimiskohtumisi, koostab korrapäraseid doonoraruandeid ning pakub oma rakenduspartneritele poliitilist ja korralduslikku toetust. Projekti rahalisi vahendeid jagatakse ja hallatakse kooskõlas ÜRO reeglite ja normidega.

UNODA teeb koostööd Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga (OSCE) osalevates riikides rakendatavate projektide osas, maksimeerides koostoimet, mida pakuvad osalevate organisatsioonide kindel kohalolu ja nende süvendatud suhted osalevate riikidega, tehnilised eksperditeadmised ja piirkonnas abi andmisel saadud kogemused.

UNODA ja OSCE tegevussuutlikkus on vastastikku täiendav ning UNODA koordineerib korrapärast aruandlust, mis esitatakse iga-aastase aruandena projekti rahalise ja sisulise täitmise kohta. Aruandeid täiendatakse mitteametlike ajakohastustega, mis esitatakse vastavalt vajadusele e-kirja, videokonverentside ja täiendavate erikohtumiste abil.

UNODA suhtleb ja koordineerib tegevust üksustega, kes rakendavad teisi asjakohaseid Euroopa Liidu rahastatavaid asjakohaseid programme ja projekte, eelkõige ELi CBRN tippkeskuste algatust ja Euroopa Komisjoni kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli programmi EL P2P, samuti järgmiste nõukogu otsuste kohaseid projekte:

| — | nõukogu 21. jaanuari 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/97, millega toetatakse bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni; |
| --- | --- |

—

nõukogu 21. jaanuari 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/97, millega toetatakse bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni;

| — | nõukogu 31. juuli 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/1296, millega toetatakse bioloogilise ohutuse ja julgeoleku tugevdamist Ukrainas kooskõlas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisega; |
| --- | --- |

—

nõukogu 31. juuli 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/1296, millega toetatakse bioloogilise ohutuse ja julgeoleku tugevdamist Ukrainas kooskõlas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisega;

| — | nõukogu 9. detsembri 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/2108, millega toetatakse bioloogilise ohutuse ja turvalisuse tugevdamist Ladina-Ameerikas kooskõlas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisega; |
| --- | --- |

—

nõukogu 9. detsembri 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/2108, millega toetatakse bioloogilise ohutuse ja turvalisuse tugevdamist Ladina-Ameerikas kooskõlas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) rakendamisega;

| — | nõukogu 2. juuni 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/732, millega toetatakse ÜRO peasekretäri rakendatavat keemia- ja bioloogiliste või toksiinrelvade väidetava kasutamise uurimismehhanismi; |
| --- | --- |

—

nõukogu 2. juuni 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/732, millega toetatakse ÜRO peasekretäri rakendatavat keemia- ja bioloogiliste või toksiinrelvade väidetava kasutamise uurimismehhanismi;

| — | nõukogu 25. novembri 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/2072, millega toetatakse bioohutuse ja bioturvalisuse alase vastupanuvõime suurendamist bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni kaudu. |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. novembri 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/2072, millega toetatakse bioohutuse ja bioturvalisuse alase vastupanuvõime suurendamist bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni kaudu.

Resolutsiooniga 1977 (2011) innustas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 komiteed jätkama aktiivset suhtlust riikide ja asjaomaste rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega, et edendada kogemuste, saadud õppetundide ja tõhusate tavade jagamist resolutsiooniga 1540 (2004) hõlmatud valdkonnas. Sellega seoses on UNODA säilitanud tugevad suhted oma piirkondlike keskustega ja muude rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega, et tagada, et liikmesriigid saavad asjakohast toetust oma jõupingutustes resolutsioonist tulenevaid kohustusi täielikult rakendada.

Selle jõupingutuse edasiseks tugevdamiseks on UNODA paigutanud Addis Abebasse ja Bangkokki resolutsiooni 1540 piirkondlikud koordinaatorid. Piirkondlikud koordinaatorid keskenduvad sellele, et tugevdada UNODA jõupingutusi riikidele abi andmisel ja selle hõlbustamisel ning tihedama koostöö edendamisel vastavate piirkondade piirkondlike organisatsioonidega. Lisaks tagab tihe koostöö UNODA ning selle piirkondlike keskuste ja partnerorganisatsioonide vahel, et kollektiivselt tegutsedes välditakse tegevuse dubleerimist ja maksimeeritakse võimalusi koostoime tekkeks.

6.   
  TÖÖTAJAD

Käesoleva nõukogu otsuse rakendamiseks on vaja kohapealseid töötajaid, et tagada kõigi tegevuste koordineeritud ja ühtlustatud rakendamine. Sellepärast pakutakse välja järgmised rollid.

| — | Üks poliitikaküsimuste ametnik New Yorgis: UNODA resolutsiooni 1540 tugiüksusel, mis kuulub massihävitusrelvade osakonna alla, on juhtiv roll projekti rakendamisel. Üksuse poliitikaküsimuste ametnik vastutab programmitöö järelevalve, projekti rakendamise, sealhulgas OSCE-ga koordineerimise, projekti seire ja hindamise, aruandluse ja doonoriga suhtlemise koordineerimise eest. |
| --- | --- |

—

Üks poliitikaküsimuste ametnik New Yorgis: UNODA resolutsiooni 1540 tugiüksusel, mis kuulub massihävitusrelvade osakonna alla, on juhtiv roll projekti rakendamisel. Üksuse poliitikaküsimuste ametnik vastutab programmitöö järelevalve, projekti rakendamise, sealhulgas OSCE-ga koordineerimise, projekti seire ja hindamise, aruandluse ja doonoriga suhtlemise koordineerimise eest.

| — | Üks piirkondlik koordinaator Addis Abebas, Etioopias: ametnik (UNODA töötaja) vastutab teadlikkuse suurendamise eest Aafrika riikides seoses resolutsioonist UNSCR 1540 (2004) tulenevate nõuetega ning vahenditega, mille abil korraldada asutustevahelist tegevust nõuete käsitlemiseks riiklikul tasandil; rakendamissuutlike ja resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) kursis olevate riikide arusaama parandamise eest seoses sellega, kuidas käsitleda riiklike lünki rakendamises. Töö dubleerimise vältimiseks teeb piirkondlik koordinaator tihedat koostööd eeskätt Addis Abebas asuva bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni Aafrika koordinaatoriga. |
| --- | --- |

—

Üks piirkondlik koordinaator Addis Abebas, Etioopias: ametnik (UNODA töötaja) vastutab teadlikkuse suurendamise eest Aafrika riikides seoses resolutsioonist UNSCR 1540 (2004) tulenevate nõuetega ning vahenditega, mille abil korraldada asutustevahelist tegevust nõuete käsitlemiseks riiklikul tasandil; rakendamissuutlike ja resolutsiooniga UNSCR 1540 (2004) kursis olevate riikide arusaama parandamise eest seoses sellega, kuidas käsitleda riiklike lünki rakendamises. Töö dubleerimise vältimiseks teeb piirkondlik koordinaator tihedat koostööd eeskätt Addis Abebas asuva bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni Aafrika koordinaatoriga.

| — | UNODA püüab tagada värbamisprotsessis soolise võrdõiguslikkuse, et aidata projektist toetust saavaid riike, ja innustab toetust saavaid riike kaasama naisi sisuliselt projekti kõigis etappides. Iga kord tehakse konkreetseid jõupingutusi soolise aspekti integreerimiseks ja naiste seadmiseks arutlusel olevate teemade keskmesse. |
| --- | --- |

—

UNODA püüab tagada värbamisprotsessis soolise võrdõiguslikkuse, et aidata projektist toetust saavaid riike, ja innustab toetust saavaid riike kaasama naisi sisuliselt projekti kõigis etappides. Iga kord tehakse konkreetseid jõupingutusi soolise aspekti integreerimiseks ja naiste seadmiseks arutlusel olevate teemade keskmesse.

7.   
  KESTUS

Projektide rakendamise hinnanguline kogukestus on 36 kuud.

8.   
  ELi NÄHTAVUS

UNODA võtab kõik asjakohased meetmed, et teha avalikuks asjaolu, et läbi viidud tegevusi rahastab liit. Sellised meetmed viiakse ellu vastavalt liidu välistegevuse alase teabe edastamise ja nähtavuse käsiraamatule, mille on koostanud ja avaldanud Euroopa Komisjon. UNODA tagab seega liidu panuse nähtavuse sobiva märgistuse ja reklaami kaudu, toonitades liidu rolli, tagades liidu meetmete läbipaistvuse ja suurendades teadlikkust käesoleva otsuse tegemise põhjustest, samuti liidu toetusest sellele otsusele ning selle toetuse tulemustest. Käesolevast otsusest tuleneva tegevuse elluviimise raames koostatud materjalidel tuleb nähtavalt esitada liidu lipu kujutis kooskõlas liidu suunistega, mis käsitlevad lipu kujutise nõuetekohast kasutamist ja reprodutseerimist.

9.   
  TOETUSESAAJAD

Projekti toetusesaajad on ÜRO liikmesriigid.

---

(1)  Ühismeetmed 2006/419/ÜVJP ja 2008/368/ÜVJP ning nõukogu otsused 2013/391/ÜVJP ja (ÜVJP) 2017/809.

---

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/37

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/655,

10. märts 2023,

milles käsitletakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplikke eraldisi ning muudetakse rakendusotsust (EL) 2022/493

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 1532 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (2) artikli 3 kohaselt peavad liikmesriigid, kes soovivad osaleda liidu haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima tarnimise toetuskavas (koolikava), esitama komisjonile iga aasta 31. jaanuariks järgmist õppeaastat käsitleva taotluse liidu toetuse saamiseks ning ajakohastama vajaduse korral jooksva õppeaastaga seotud taotlust liidu toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (2) artikli 3 kohaselt peavad liikmesriigid, kes soovivad osaleda liidu haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima tarnimise toetuskavas (koolikava), esitama komisjonile iga aasta 31. jaanuariks järgmist õppeaastat käsitleva taotluse liidu toetuse saamiseks ning ajakohastama vajaduse korral jooksva õppeaastaga seotud taotlust liidu toetuse saamiseks.

| (2) | Selleks et tagada koolikava tulemuslik rakendamine, tuleks liidu toetuseraldiste kindlaks määramisel koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kavas osalevatele liikmesriikidele lähtuda nende riikide poolt liidu toetuse taotlustes esitatud summadest ning võtta arvesse liikmesriikide soovituslike eraldiste ülekandmist, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (3) artikli 23a lõike 4 punktis a. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada koolikava tulemuslik rakendamine, tuleks liidu toetuseraldiste kindlaks määramisel koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kavas osalevatele liikmesriikidele lähtuda nende riikide poolt liidu toetuse taotlustes esitatud summadest ning võtta arvesse liikmesriikide soovituslike eraldiste ülekandmist, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (3) artikli 23a lõike 4 punktis a.

| (3) | Kõik liikmesriigid on esitanud komisjonile oma taotlused, et saada ajavahemikul 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 liidu toetust, ning täpsustanud koolipuuvilja ja -köögivilja kava, koolipiima kava või mõlema kava raames taotletava toetuse summa. Belgia, Prantsusmaa, Madalmaade ja Rootsi taotletavate summade puhul on arvesse võetud soovituslike eraldiste ülekannet. |
| --- | --- |

(3)

Kõik liikmesriigid on esitanud komisjonile oma taotlused, et saada ajavahemikul 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 liidu toetust, ning täpsustanud koolipuuvilja ja -köögivilja kava, koolipiima kava või mõlema kava raames taotletava toetuse summa. Belgia, Prantsusmaa, Madalmaade ja Rootsi taotletavate summade puhul on arvesse võetud soovituslike eraldiste ülekannet.

| (4) | Selleks et olemasolevaid vahendeid võimalikult hästi ära kasutada, on asjakohane ette näha taotlemata liidu toetuse ümberjaotamine selliste koolikavas osalevate liikmesriikide vahel, kes teatasid komisjonile oma soovist kasutada täiendavate ressursside olemasolu korral rohkem vahendeid, kui neile liidu toetuse raames ette nähtud soovituslik eraldis hõlmab. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et olemasolevaid vahendeid võimalikult hästi ära kasutada, on asjakohane ette näha taotlemata liidu toetuse ümberjaotamine selliste koolikavas osalevate liikmesriikide vahel, kes teatasid komisjonile oma soovist kasutada täiendavate ressursside olemasolu korral rohkem vahendeid, kui neile liidu toetuse raames ette nähtud soovituslik eraldis hõlmab.

| (5) | Rootsi taotles ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 liidu toetust vähem, kui talle koolipuuvilja ja -köögivilja kava raames esialgselt eraldati. Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Horvaatia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Sloveenia ja Slovakkia teatasid soovist kasutada koolipuuvilja ja -köögivilja kava raames soovituslikest eraldistest rohkem. Ükski liikmesriik ei taotlenud koolipiima kava raames soovituslikust eraldisest vähem. |
| --- | --- |

(5)

Rootsi taotles ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 liidu toetust vähem, kui talle koolipuuvilja ja -köögivilja kava raames esialgselt eraldati. Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Hispaania, Horvaatia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Sloveenia ja Slovakkia teatasid soovist kasutada koolipuuvilja ja -köögivilja kava raames soovituslikest eraldistest rohkem. Ükski liikmesriik ei taotlenud koolipiima kava raames soovituslikust eraldisest vähem.

| (6) | Tuginedes liikmesriikide esitatud teabele, tuleks kindlaks määrata liidu toetuse lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024. |
| --- | --- |

(6)

Tuginedes liikmesriikide esitatud teabele, tuleks kindlaks määrata liidu toetuse lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024.

| (7) | Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2022/493 (4) on kindlaks määratud koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames antava liidu toetuse lõplikud eraldised koolikavas osaleda soovivatele liikmesriikidele ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/1187 (5) muudeti rakendusotsust (EL) 2022/493 koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplike eraldiste osas, et võtta arvesse liikmesriikide poolt samal ajavahemikul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/861 (6) kohaselt esitatud erakorralist teist taotlust liidu toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2022/493 (4) on kindlaks määratud koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames antava liidu toetuse lõplikud eraldised koolikavas osaleda soovivatele liikmesriikidele ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/1187 (5) muudeti rakendusotsust (EL) 2022/493 koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplike eraldiste osas, et võtta arvesse liikmesriikide poolt samal ajavahemikul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2022/861 (6) kohaselt esitatud erakorralist teist taotlust liidu toetuse saamiseks.

| (8) | Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 3 kohaselt 31. jaanuariks 2023 esitatud teadetes ajakohastasid mõned liikmesriigid 2022/2023. õppeaasta kohta esitatud taotlust liidu toetuse saamiseks. Saksamaa, Hispaania, Madalmaad, Austria ja Soome teatasid, et nad on koolipuuvilja ja -köögivilja kava raames neile eraldatud lõplikke summasid ning koolipiima kava raames neile eraldatud lõplikke summasid üle kandnud. Saksamaa ja Madalmaad taotlesid väiksemat toetust, kui koolipiima kava lõplike eraldistena ette oli nähtud. Tšehhi, Taani, Eesti, Iirimaa, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Slovakkia ja Rootsi teatasid soovist kasutada koolipiima kava raames lõplikest eraldistest rohkem. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 3 kohaselt 31. jaanuariks 2023 esitatud teadetes ajakohastasid mõned liikmesriigid 2022/2023. õppeaasta kohta esitatud taotlust liidu toetuse saamiseks. Saksamaa, Hispaania, Madalmaad, Austria ja Soome teatasid, et nad on koolipuuvilja ja -köögivilja kava raames neile eraldatud lõplikke summasid ning koolipiima kava raames neile eraldatud lõplikke summasid üle kandnud. Saksamaa ja Madalmaad taotlesid väiksemat toetust, kui koolipiima kava lõplike eraldistena ette oli nähtud. Tšehhi, Taani, Eesti, Iirimaa, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Slovakkia ja Rootsi teatasid soovist kasutada koolipiima kava raames lõplikest eraldistest rohkem.

| (9) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2022/493 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2022/493 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu toetuse lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kavas osalevatele liikmesriikidele ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 on esitatud I lisas.

Artikkel 2

Rakendusotsuse (EL) 2022/493 I lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. märts 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/39, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamise eeskirjad seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima tarnimiseks (ELT L 5, 10.1.2017, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

3

(4)  Komisjoni 21. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/493, milles käsitletakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplikke eraldisi ning muudetakse rakendusotsust (EL) 2021/462 (ELT L 100, 28.3.2022, lk 55).

4

(5)  Komisjoni 7. juuli 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/1187, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2022/493 koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava raames ajavahemikul 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 liikmesriikidele antava liidu toetuse lõplike eraldiste osas (ELT L 184, 11.7.2022, lk 56).

5

(6)  Komisjoni 1. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/861, millega kehtestatakse erakorralised eeskirjad seoses liikmesriikide esitatud teise taotlusega koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liidu toetuse saamiseks ning tehakse erand rakendusmäärusest (EL) 2017/39 seoses liidu toetuse ümberjaotamisega ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2023 (ELT L 151, 2.6.2022, lk 42).

6

---

I LISA

2023/2024. õppeaasta

| Liikmesriik | Lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja jaoks
  eurodes | Lõplikud eraldised koolipiima jaoks
  eurodes |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 3 815 785 | 1 433 417 |
| Bulgaaria | 2 185 256 | 1 800 090 |
| Tšehhi | 3 473 993 | 3 048 057 |
| Taani | 1 739 147 | 1 632 431 |
| Saksamaa | 21 196 752 | 8 910 720 |
| Eesti | 412 360 | 754 955 |
| Iirimaa | 1 966 159 | 826 537 |
| Kreeka | 3 149 503 | 1 464 086 |
| Hispaania | 13 922 472 | 6 023 462 |
| Prantsusmaa | 18 176 401 | 14 523 309 |
| Horvaatia | 1 322 043 | 610 533 |
| Itaalia | 15 293 816 | 6 910 347 |
| Küpros | 300 828 | 252 652 |
| Läti | 671 180 | 868 581 |
| Leedu | 923 603 | 1 236 781 |
| Luksemburg | 297 570 | 193 000 |
| Ungari | 2 994 731 | 2 970 122 |
| Malta | 290 000 | 193 000 |
| Madalmaad | 5 722 702 | 1 632 699 |
| Austria | 2 414 539 | 1 015 027 |
| Poola | 12 565 488 | 12 791 591 |
| Portugal | 2 804 412 | 1 301 261 |
| Rumeenia | 6 178 236 | 11 303 390 |
| Sloveenia | 689 729 | 305 638 |
| Slovakkia | 1 915 162 | 1 659 402 |
| Soome | 1 672 943 | 2 731 455 |
| Rootsi | 0 | 8 316 782 |
| Kokku | 126 094 810 | 94 709 325 |

Liikmesriik

Lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja jaoks

eurodes

Lõplikud eraldised koolipiima jaoks

eurodes

Belgia

3 815 785

1 433 417

Bulgaaria

2 185 256

1 800 090

Tšehhi

3 473 993

3 048 057

Taani

1 739 147

1 632 431

Saksamaa

21 196 752

8 910 720

Eesti

412 360

754 955

Iirimaa

1 966 159

826 537

Kreeka

3 149 503

1 464 086

Hispaania

13 922 472

6 023 462

Prantsusmaa

18 176 401

14 523 309

Horvaatia

1 322 043

610 533

Itaalia

15 293 816

6 910 347

Küpros

300 828

252 652

Läti

671 180

868 581

Leedu

923 603

1 236 781

Luksemburg

297 570

193 000

Ungari

2 994 731

2 970 122

Malta

290 000

193 000

Madalmaad

5 722 702

1 632 699

Austria

2 414 539

1 015 027

Poola

12 565 488

12 791 591

Portugal

2 804 412

1 301 261

Rumeenia

6 178 236

11 303 390

Sloveenia

689 729

305 638

Slovakkia

1 915 162

1 659 402

Soome

1 672 943

2 731 455

Rootsi

0

8 316 782

Kokku

126 094 810

94 709 325

---

II LISA

„I LISA

2022/2023. õppeaasta

| Liikmesriik | Lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja jaoks
  eurodes | Lõplikud eraldised koolipiima jaoks
  eurodes |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 3 405 460 | 1 613 199 |
| Bulgaaria | 2 145 826 | 1 030 342 |
| Tšehhi | 3 515 512 | 2 000 127 |
| Taani | 1 855 060 | 1 578 658 |
| Saksamaa | 20 867 400 | 9 614 058 |
| Eesti | 520 903 | 779 265 |
| Iirimaa | 1 811 303 | 1 033 661 |
| Kreeka | 3 221 670 | 1 550 685 |
| Hispaania | 13 442 293 | 6 152 902 |
| Prantsusmaa | 16 271 478 | 16 146 588 |
| Horvaatia | 1 390 541 | 800 354 |
| Itaalia | 17 117 780 | 8 003 535 |
| Küpros | 390 044 | 400 177 |
| Läti | 658 180 | 748 041 |
| Leedu | 966 451 | 1 135 641 |
| Luksemburg | 295 111 | 205 725 |
| Ungari | 3 122 448 | 1 945 693 |
| Malta | 293 504 | 201 724 |
| Madalmaad | 6 006 511 | 642 270 |
| Austria | 2 401 768 | 944 680 |
| Poola | 12 494 071 | 10 739 507 |
| Portugal | 3 283 397 | 2 220 981 |
| Rumeenia | 6 900 318 | 10 455 944 |
| Sloveenia | 570 823 | 311 770 |
| Slovakkia | 1 872 965 | 1 070 557 |
| Soome | 1 799 047 | 3 624 689 |
| Rootsi | 0 | 9 233 498 |
| Kokku | 126 619 864 | 94 184 271 |

Liikmesriik

Lõplikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja jaoks

eurodes

Lõplikud eraldised koolipiima jaoks

eurodes

Belgia

3 405 460

1 613 199

Bulgaaria

2 145 826

1 030 342

Tšehhi

3 515 512

2 000 127

Taani

1 855 060

1 578 658

Saksamaa

20 867 400

9 614 058

Eesti

520 903

779 265

Iirimaa

1 811 303

1 033 661

Kreeka

3 221 670

1 550 685

Hispaania

13 442 293

6 152 902

Prantsusmaa

16 271 478

16 146 588

Horvaatia

1 390 541

800 354

Itaalia

17 117 780

8 003 535

Küpros

390 044

400 177

Läti

658 180

748 041

Leedu

966 451

1 135 641

Luksemburg

295 111

205 725

Ungari

3 122 448

1 945 693

Malta

293 504

201 724

Madalmaad

6 006 511

642 270

Austria

2 401 768

944 680

Poola

12 494 071

10 739 507

Portugal

3 283 397

2 220 981

Rumeenia

6 900 318

10 455 944

Sloveenia

570 823

311 770

Slovakkia

1 872 965

1 070 557

Soome

1 799 047

3 624 689

Rootsi

0

9 233 498

Kokku

126 619 864

94 184 271

---

| 21.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 81/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 81/42

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2023/656,

28. veebruar 2023,

iga-aastase järelevalvetasu kogusumma kohta 2022. aastal (EKP/2023/2)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (1), eelkõige selle artiklit 30,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) (2) artikli 12 lõike 1 kohaselt esitab Euroopa Keskpank (EKP) tasuvõlgnikule igal aastal tasu maksmise teate kuue kuu jooksul pärast järgmise tasuperioodi algust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) (2) artikli 12 lõike 1 kohaselt esitab Euroopa Keskpank (EKP) tasuvõlgnikule igal aastal tasu maksmise teate kuue kuu jooksul pärast järgmise tasuperioodi algust.

| (2) | Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 5 lõigete 1 ja 2 kohaselt arvutatakse järelevalve alla kuuluvate üksuste poolt makstavad iga-aastased järelevalvetasud EKP aastakulude alusel. Aastakulude kogusumma määratakse kindlaks iga-aastaste kulutuste põhjal, mis hõlmavad EKP-le otseselt või kaudselt järelevalveülesannete täitmisega kaasnevaid kulusid asjaomasel tasuperioodil. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 5 lõigete 1 ja 2 kohaselt arvutatakse järelevalve alla kuuluvate üksuste poolt makstavad iga-aastased järelevalvetasud EKP aastakulude alusel. Aastakulude kogusumma määratakse kindlaks iga-aastaste kulutuste põhjal, mis hõlmavad EKP-le otseselt või kaudselt järelevalveülesannete täitmisega kaasnevaid kulusid asjaomasel tasuperioodil.

| (3) | Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 8 kohaselt tuleb iga-aastase järelevalvetasu arvutamisel oluliste järelevalve alla kuuluvate üksuste ja oluliste järelevalve alla kuuluvate gruppide, vähem oluliste järelevalve alla kuuluvate üksuste ja vähem oluliste järelevalve alla kuuluvate gruppide osas aastakulu jagada järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste otsest järelevalvet ja järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste kaudset järelevalvet teostavate asjaomaste funktsioonide kantud kulude põhjal. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 8 kohaselt tuleb iga-aastase järelevalvetasu arvutamisel oluliste järelevalve alla kuuluvate üksuste ja oluliste järelevalve alla kuuluvate gruppide, vähem oluliste järelevalve alla kuuluvate üksuste ja vähem oluliste järelevalve alla kuuluvate gruppide osas aastakulu jagada järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste otsest järelevalvet ja järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste kaudset järelevalvet teostavate asjaomaste funktsioonide kantud kulude põhjal.

| (4) | Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 5 lõike 3 kohaselt tuleb aastakulude arvutamisel arvesse võtta ka eelnevatel tasuperioodidel laekumata jäänud tasude summad, artikli 14 kohaselt laekunud intressimaksed ja artikli 7 lõike 3 kohaselt laekunud või tagasi makstud summad. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 5 lõike 3 kohaselt tuleb aastakulude arvutamisel arvesse võtta ka eelnevatel tasuperioodidel laekumata jäänud tasude summad, artikli 14 kohaselt laekunud intressimaksed ja artikli 7 lõike 3 kohaselt laekunud või tagasi makstud summad.

| (5) | Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 5 lõike 4 kohaselt avaldatakse EKP veebilehel nelja kuu jooksul pärast iga tasuperioodi lõppu iga-aastaste järelevalvetasude kogusumma kõikide järelevalve alla kuuluvate üksuste ja järelevalve alla kuuluvate gruppide liikide kohta, |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 5 lõike 4 kohaselt avaldatakse EKP veebilehel nelja kuu jooksul pärast iga tasuperioodi lõppu iga-aastaste järelevalvetasude kogusumma kõikide järelevalve alla kuuluvate üksuste ja järelevalve alla kuuluvate gruppide liikide kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kohaldatakse mõisteid Euroopa Keskpanga määruses (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) (3) ja määruses (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) määratletud tähenduses.

3

Artikkel 2

Iga-aastase järelevalvetasu kogusumma 2022. aastal

1.   Iga-aastase järelevalvetasu kogusumma 2022. aastal on 593 709 671 eurot lisas toodud arvutuste kohaselt.

2.   Kõik järelevalve alla kuuluvate üksuste ja gruppide liigid maksavad iga-aastase järelevalvetasu kogusumma järgmiselt:

| a) | järelevalve alla kuuluvad olulised üksused ja järelevalve alla kuuluvad olulised grupid: 566 725 313 eurot; |
| --- | --- |

a)

järelevalve alla kuuluvad olulised üksused ja järelevalve alla kuuluvad olulised grupid: 566 725 313 eurot;

| b) | järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused ja järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid: 26 984 358 eurot. |
| --- | --- |

b)

järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused ja järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid: 26 984 358 eurot.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas.

Frankfurt Maini ääres, 28. veebruar 2023

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

1

(2)  Euroopa Keskpanga 22. oktoobri 2014 . aasta määrus (EL) nr 1163/2014 järelevalvetasude kohta (EKP/2014/41) (ELT L 311, 31.10.2014, lk 23).

2

(3)  Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (EKP/2014/17) (ELT L 141, 14.5.2014, lk 1).

3

---

LISA

Iga-aastase järelevalvetasu kogusumma arvutamine 2022. aasta kohta

| (eurodes) |
| --- |
| | Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused ja järelevalve alla kuuluvad olulised grupid | Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused ja järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid | Kokku |
| Tegelikud aastakulud 2022. aasta kohta | 566 839 250 | 26 966 687 | 593 805 937 |
| Summad, mis võetakse arvesse kooskõlas määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 5 lõikega 3 | | | |
| Eelnevatel tasuperioodidel laekumata jäänud tasude summad | | | |
| Eespool osutatud määruse artikli 14 kohaselt laekunud intressimaksed | – 113 936 | –20 019 | – 133 955 |
| Eespool osutatud määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt laekunud või tagasi makstud summad | | 37 690 | 37 690 |
| KOKKU | 566 725 313 | 26 984 358 | 593 709 671 |
| Kogusummad ei pruugi liitmisel olla ümardamise tõttu täpses vastavuses. |

(eurodes)

Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused ja järelevalve alla kuuluvad olulised grupid

Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused ja järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid

Kokku

Tegelikud aastakulud 2022. aasta kohta

566 839 250

26 966 687

593 805 937

Summad, mis võetakse arvesse kooskõlas määruse (EL) nr 1163/2014 (EKP/2014/41) artikli 5 lõikega 3

Eelnevatel tasuperioodidel laekumata jäänud tasude summad

Eespool osutatud määruse artikli 14 kohaselt laekunud intressimaksed

– 113 936

–20 019

– 133 955

Eespool osutatud määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt laekunud või tagasi makstud summad

37 690

37 690

KOKKU

566 725 313

26 984 358

593 709 671

Kogusummad ei pruugi liitmisel olla ümardamise tõttu täpses vastavuses.

---