# Europos Sąjungos L 110/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 110 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. balandžio 25d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 110

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. balandžio 25d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/850, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1806, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Kosovas) | 1 |
| | * | 2023 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/851, kuriuo dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normų sugriežtinimo atsižvelgiant į platesnius Sąjungos klimato srities užmojus iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/631 (
  1
  ) | 5 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2023 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2023/852, kuriuo dėl apyvartinių taršos leidimų, perkeltinų į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervą iki 2030 m., skaičiaus iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/1814 (
  1
  ) | 21 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/850, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1806, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Kosovas)

1

*

2023 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/851, kuriuo dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normų sugriežtinimo atsižvelgiant į platesnius Sąjungos klimato srities užmojus iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/631 (
  1
  )

2

1

5

SPRENDIMAI

*

2023 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2023/852, kuriuo dėl apyvartinių taršos leidimų, perkeltinų į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervą iki 2030 m., skaičiaus iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/1814 (
  1
  )

1

21

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. balandžio 24 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/853, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui | 25 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2023 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/854, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui | 28 |
| | * | 2023 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/855 dėl Europos Sąjungos partnerystės misijos Moldovoje (EUPM Moldova) | 30 |
| | * | 2023 m. balandžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/856 dėl prašymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/788 užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą Sujunkime visas Europos sostines ir europiečius greitųjų traukinių tinklu
  (pranešta dokumentu Nr. C(2023) 2617) | 37 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2023 m. balandžio 24 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/853, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui

25

SPRENDIMAI

*

2023 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/854, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui

28

*

2023 m. balandžio 24 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/855 dėl Europos Sąjungos partnerystės misijos Moldovoje (EUPM Moldova)

30

*

2023 m. balandžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/856 dėl prašymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/788 užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą Sujunkime visas Europos sostines ir europiečius greitųjų traukinių tinklu
  (pranešta dokumentu Nr. C(2023) 2617)

(pranešta dokumentu Nr. C(2023) 2617)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2023 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 110/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2023/850

2023 m. balandžio 19 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1806, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Kosovas (*1))

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1806 (2) pateikti trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami valstybių narių išorės sienas, privalo turėti vizą, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašai. To reglamento I ir II prieduose pateikiamų trečiųjų šalių sąrašų sudėtis ir dabar, ir vėliau turėtų atitikti tame reglamente nustatytus kriterijus. Nuorodos į trečiąsias šalis, kurių padėtis, susijusi su tais kriterijais, pasikeitė, turėtų būti atitinkamai perkeltos iš vieno priedo į kitą; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1806 (2) pateikti trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami valstybių narių išorės sienas, privalo turėti vizą, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašai. To reglamento I ir II prieduose pateikiamų trečiųjų šalių sąrašų sudėtis ir dabar, ir vėliau turėtų atitikti tame reglamente nustatytus kriterijus. Nuorodos į trečiąsias šalis, kurių padėtis, susijusi su tais kriterijais, pasikeitė, turėtų būti atitinkamai perkeltos iš vieno priedo į kitą;

| (2) | kriterijai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti kiekvienu atveju atskirai nustatant trečiąsias šalis, kurių piliečiams taikomas arba netaikomas vizos reikalavimas, išdėstyti Reglamento (ES) 2018/1806 1 straipsnyje. Tie kriterijai susiję su neteisėta imigracija, viešąja tvarka ir saugumu, ekonomine nauda, visų pirma turizmu ir užsienio prekyba, taip pat su Sąjungos užsienio ryšiais su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, ypač atsižvelgiant į žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat į poveikį regionų suderinamumui ir abipusiškumui; |
| --- | --- |

(2)

kriterijai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti kiekvienu atveju atskirai nustatant trečiąsias šalis, kurių piliečiams taikomas arba netaikomas vizos reikalavimas, išdėstyti Reglamento (ES) 2018/1806 1 straipsnyje. Tie kriterijai susiję su neteisėta imigracija, viešąja tvarka ir saugumu, ekonomine nauda, visų pirma turizmu ir užsienio prekyba, taip pat su Sąjungos užsienio ryšiais su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, ypač atsižvelgiant į žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat į poveikį regionų suderinamumui ir abipusiškumui;

| (3) | Kosovas įvykdė bevizio režimo veiksmų gairių reikalavimus. Remiantis įvairių Reglamento (ES) 2018/1806 1 straipsnyje išvardytų kriterijų vertinimu, tikslinga į valstybių narių teritoriją vykstantiems Kosovo išduotų pasų turėtojams netaikyti vizos reikalavimo. Netaikant vizos reikalavimo bus užtikrinta, kad visam Vakarų Balkanų regionui būtų taikomas tas pats vizų režimas; |
| --- | --- |

(3)

Kosovas įvykdė bevizio režimo veiksmų gairių reikalavimus. Remiantis įvairių Reglamento (ES) 2018/1806 1 straipsnyje išvardytų kriterijų vertinimu, tikslinga į valstybių narių teritoriją vykstantiems Kosovo išduotų pasų turėtojams netaikyti vizos reikalavimo. Netaikant vizos reikalavimo bus užtikrinta, kad visam Vakarų Balkanų regionui būtų taikomas tas pats vizų režimas;

| (4) | todėl Kosovas turėtų būti perkeltas iš Reglamento (ES) 2018/1806 I priedo 2 dalies į jo II priedo 4 dalį. Atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą turėtų būti taikomas tik biometrinių pasų, kuriuos Kosovas išdavė laikantis Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartų, turėtojams. Tas atleidimas neturėtų būti taikomas iki Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1240 (3) įsteigtos Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS) veikimo pradžios arba 2024 m. sausio 1 d., priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė; |
| --- | --- |

(4)

todėl Kosovas turėtų būti perkeltas iš Reglamento (ES) 2018/1806 I priedo 2 dalies į jo II priedo 4 dalį. Atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą turėtų būti taikomas tik biometrinių pasų, kuriuos Kosovas išdavė laikantis Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartų, turėtojams. Tas atleidimas neturėtų būti taikomas iki Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1240 (3) įsteigtos Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS) veikimo pradžios arba 2024 m. sausio 1 d., priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė;

| (5) | nedarant poveikio valstybių narių pozicijai dėl Kosovo statuso, laikotarpiu iki tos dienos, nuo kurios pradedamas taikyti atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą, yra svarbu, kad būtų sudaryti readmisijos susitarimai arba patvirtinta readmisijos tvarka su valstybėmis narėmis, su kuriomis toks susitarimas nėra sudarytas arba tokia tvarka nėra patvirtinta. Juos sudarius, Kosovas turi visapusiškai įgyvendinti tuos susitarimus arba tvarką, laikydamasis negrąžinimo principo, įtvirtinto 1951 m. liepos 28 d. Konvencijoje dėl pabėgėlių statuso su pakeitimais, padarytais 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu; |
| --- | --- |

(5)

nedarant poveikio valstybių narių pozicijai dėl Kosovo statuso, laikotarpiu iki tos dienos, nuo kurios pradedamas taikyti atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą, yra svarbu, kad būtų sudaryti readmisijos susitarimai arba patvirtinta readmisijos tvarka su valstybėmis narėmis, su kuriomis toks susitarimas nėra sudarytas arba tokia tvarka nėra patvirtinta. Juos sudarius, Kosovas turi visapusiškai įgyvendinti tuos susitarimus arba tvarką, laikydamasis negrąžinimo principo, įtvirtinto 1951 m. liepos 28 d. Konvencijoje dėl pabėgėlių statuso su pakeitimais, padarytais 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu;

| (6) | Kosovas padarė didelę pažangą visuose bevizio režimo veiksmų gairių II skyriaus skirsniuose. Siekiant užtikrinti, kad migracija būtų tinkamai valdoma, ir užtikrinti saugią aplinką, Kosovas turėtų toliau siekti derinti savo vizų politiką su Sąjungos vizų politika; |
| --- | --- |

(6)

Kosovas padarė didelę pažangą visuose bevizio režimo veiksmų gairių II skyriaus skirsniuose. Siekiant užtikrinti, kad migracija būtų tinkamai valdoma, ir užtikrinti saugią aplinką, Kosovas turėtų toliau siekti derinti savo vizų politiką su Sąjungos vizų politika;

| (7) | atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą priklauso nuo Kosovo vykdomo nuolatinio bevizio režimo veiksmų gairių reikalavimų įgyvendinimo. Naudodamasi po vizų režimo liberalizavimo taikomu mechanizmu, Komisija turi atidžiai stebėti tų reikalavimų įgyvendinimą ir prisijungimą prie vizų politikos, naudodamasi sustabdymo mechanizmu pagal Reglamentą (ES) 2018/1806. Sąjunga pagal tą mechanizmą gali sustabdyti atleidimo nuo reikalavimo turėti vizą taikymo tuo atveju, kai tenkinamos jame nustatytos sąlygos; |
| --- | --- |

(7)

atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą priklauso nuo Kosovo vykdomo nuolatinio bevizio režimo veiksmų gairių reikalavimų įgyvendinimo. Naudodamasi po vizų režimo liberalizavimo taikomu mechanizmu, Komisija turi atidžiai stebėti tų reikalavimų įgyvendinimą ir prisijungimą prie vizų politikos, naudodamasi sustabdymo mechanizmu pagal Reglamentą (ES) 2018/1806. Sąjunga pagal tą mechanizmą gali sustabdyti atleidimo nuo reikalavimo turėti vizą taikymo tuo atveju, kai tenkinamos jame nustatytos sąlygos;

| (8) | šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (4); todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(8)

šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (4); todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

| (9) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (5), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (6) 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(9)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (5), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (6) 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį;

| (10) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (7), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (8) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(10)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (7), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (8) 3 straipsniu;

| (11) | Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (9), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (10) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(11)

Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip tai suprantama Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (9), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (10) 3 straipsniu;

| (12) | Kipro ir Bulgarijos bei Rumunijos atžvilgiu šis reglamentas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis ar kitaip su ja susijęs, kaip tai suprantama atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje ir 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje, |
| --- | --- |

(12)

Kipro ir Bulgarijos bei Rumunijos atžvilgiu šis reglamentas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis ar kitaip su ja susijęs, kaip tai suprantama atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje ir 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2018/1806 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | I priedo 2 dalyje išbraukiamas šis tekstas:






  „— | Kosovas, kaip nustatyta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Rezoliucijoje 1244“; |
| --- | --- | --- |

1)

I priedo 2 dalyje išbraukiamas šis tekstas:

„—

Kosovas, kaip nustatyta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Rezoliucijoje 1244“;

| 2) | II priedo 4 dalis papildoma šiuo tekstu:

  „Kosovas (*2)
   (*3)
   (*4)


  (*2)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos."


  (*3)  Atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą taikomas tik biometrinių pasų, kuriuos Kosovas išduoda laikantis Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (TCAO) standartų, turėtojams."


  (*4)  Atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą taikomas nuo tos dienos, nuo kurios pradeda veikti Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS), sukurta 2018 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1240, kuriuo sukuriama Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 ir (ES) 2017/2226 (OL L 236, 2018 9 19, p. 1), arba nuo 2024 m. sausio 1 d., priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė.“
  " |
| --- | --- |

2)

II priedo 4 dalis papildoma šiuo tekstu:

„Kosovas (*2)
   (*3)
   (*4)

(*2)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos."

(*3)  Atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą taikomas tik biometrinių pasų, kuriuos Kosovas išduoda laikantis Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (TCAO) standartų, turėtojams."

(*4)  Atleidimas nuo reikalavimo turėti vizą taikomas nuo tos dienos, nuo kurios pradeda veikti Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS), sukurta 2018 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/1240, kuriuo sukuriama Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 ir (ES) 2017/2226 (OL L 236, 2018 9 19, p. 1), arba nuo 2024 m. sausio 1 d., priklausomai nuo to, kuri data ankstesnė.“
  "

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2023 m. balandžio 19 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. ROSWALL

---

(*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

*1

(1)  
  2019 m. kovo 28 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 108, 2021 3 26, p. 877) ir 2023 m. kovo 9 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2023 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1806, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams tas reikalavimas netaikomas, sąrašus (OL L 303, 2018 11 28, p. 39).

2

(3)  
  2018 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1240, kuriuo sukuriama Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 ir (ES) 2017/2226 (OL L 236, 2018 9 19, p. 1).

3

(4)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

4

acquis

(5)  
  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

5

(6)  
  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 176, 1999 7 10, p. 31).

6

acquis

(7)  
  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

7

(8)  
  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

8

acquis

(9)  
  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

9

(10)  
  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

10

acquis

---

| 2023 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 110/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 110/5

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2023/851

2023 m. balandžio 19 d.

kuriuo dėl naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normų sugriežtinimo atsižvelgiant į platesnius Sąjungos klimato srities užmojus iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/631

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | 2015 m. gruodžio 12 d. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (4) (toliau – Paryžiaus susitarimas) įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d. Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad pasaulio vidutinė temperatūra didėtų gerokai mažiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nedidėtų daugiau kaip 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tas įsipareigojimas buvo sustiprintas 2021 m. lapkričio 13 d. priėmus UNFCCC Glazgo klimato paktą, kuriame UNFCCC Šalių konferencija – tuo pačiu ir Paryžiaus susitarimo šalių susirinkimas – pripažįsta, kad klimato kaitos poveikis bus daug mažesnis, jei temperatūra pakils 1,5 °C, o ne 2 °C, ir yra pasiryžusios toliau dėti pastangas, kad temperatūra nedidėtų daugiau kaip 1,5 °C; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. gruodžio 12 d. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (4) (toliau – Paryžiaus susitarimas) įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d. Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad pasaulio vidutinė temperatūra didėtų gerokai mažiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nedidėtų daugiau kaip 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tas įsipareigojimas buvo sustiprintas 2021 m. lapkričio 13 d. priėmus UNFCCC Glazgo klimato paktą, kuriame UNFCCC Šalių konferencija – tuo pačiu ir Paryžiaus susitarimo šalių susirinkimas – pripažįsta, kad klimato kaitos poveikis bus daug mažesnis, jei temperatūra pakils 1,5 °C, o ne 2 °C, ir yra pasiryžusios toliau dėti pastangas, kad temperatūra nedidėtų daugiau kaip 1,5 °C;

| (2) | spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus yra pagrindinė 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimto komunikato „Europos žaliasis kursas“ (toliau – Europos žaliasis kursas) tema. Europos Parlamentas 2020 m. sausio 15 d. rezoliucijoje dėl Europos žaliojo kurso (5) paragino, kad būtinas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui visuomenės įvyktų ne vėliau kaip 2050 m., o 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties paskelbė, kad klimato ir aplinkos padėtis yra kritinė (6). Labai stipraus COVID-19 pandemijos poveikio Sąjungos piliečių sveikatai ir ekonominei gerovei kontekste Europos žaliojo kurso būtinybė ir svarba tik dar labiau padidėjo; |
| --- | --- |

(2)

spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus yra pagrindinė 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimto komunikato „Europos žaliasis kursas“ (toliau – Europos žaliasis kursas) tema. Europos Parlamentas 2020 m. sausio 15 d. rezoliucijoje dėl Europos žaliojo kurso (5) paragino, kad būtinas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui visuomenės įvyktų ne vėliau kaip 2050 m., o 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties paskelbė, kad klimato ir aplinkos padėtis yra kritinė (6). Labai stipraus COVID-19 pandemijos poveikio Sąjungos piliečių sveikatai ir ekonominei gerovei kontekste Europos žaliojo kurso būtinybė ir svarba tik dar labiau padidėjo;

| (3) | Europos žaliasis kursas jungia išsamias viena kitą papildančias priemones ir iniciatyvas, kuriomis siekiama iki 2050 m. Sąjungoje neutralizuoti poveikį klimatui ir nustatoma nauja augimo strategija, orientuota į Sąjungos pertvarkymą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika ir gyvybingais pramonės sektoriais, kurie ir toliau pirmauja pasaulyje atitinkamuose segmentuose ir yra pasaulinio masto inovacijų varomoji jėga, kartu užtikrinant gerai apmokamas kokybiškas darbo vietas Sąjungoje. Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Šiame kontekste Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (ES) 2022/591 (7) išdėstyta 8-ąja aplinkosaugos veiksmų programa, galiojančia iki 2030 m., sustiprinamas tikslas paspartinti žaliąją pertvarką, kad būtų teisingai, sąžiningos ir įtraukiai pereinama prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios, nekenksmingos, efektyvaus išteklių naudojimo, atsinaujinančiųjų išteklių energija pagrįstos, atsparios ir konkurencingos žiedinės ekonomikos, ir apsaugoti, atkurti ir pagerinti aplinkos būklę, remti pagal Europos žaliąjį kursą paskelbtas priemones ir iniciatyvas ir jomis vadovautis. Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia moteris ir vyrus ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, negalią turintiems asmenims ir rasinių ar etninių mažumų atstovams. Be to, pertvarka skirtingai paveiks įvairius Sąjungos regionus, ypač struktūriniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančius regionus, periferinius ir atokiausius regionus. Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki, ir nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje; |
| --- | --- |

(3)

Europos žaliasis kursas jungia išsamias viena kitą papildančias priemones ir iniciatyvas, kuriomis siekiama iki 2050 m. Sąjungoje neutralizuoti poveikį klimatui ir nustatoma nauja augimo strategija, orientuota į Sąjungos pertvarkymą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika ir gyvybingais pramonės sektoriais, kurie ir toliau pirmauja pasaulyje atitinkamuose segmentuose ir yra pasaulinio masto inovacijų varomoji jėga, kartu užtikrinant gerai apmokamas kokybiškas darbo vietas Sąjungoje. Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Šiame kontekste Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (ES) 2022/591 (7) išdėstyta 8-ąja aplinkosaugos veiksmų programa, galiojančia iki 2030 m., sustiprinamas tikslas paspartinti žaliąją pertvarką, kad būtų teisingai, sąžiningos ir įtraukiai pereinama prie neutralaus poveikio klimatui, tvarios, nekenksmingos, efektyvaus išteklių naudojimo, atsinaujinančiųjų išteklių energija pagrįstos, atsparios ir konkurencingos žiedinės ekonomikos, ir apsaugoti, atkurti ir pagerinti aplinkos būklę, remti pagal Europos žaliąjį kursą paskelbtas priemones ir iniciatyvas ir jomis vadovautis. Tačiau ši pertvarka skirtingai veikia moteris ir vyrus ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, negalią turintiems asmenims ir rasinių ar etninių mažumų atstovams. Be to, pertvarka skirtingai paveiks įvairius Sąjungos regionus, ypač struktūriniu požiūriu nepalankioje padėtyje esančius regionus, periferinius ir atokiausius regionus. Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki, ir nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje;

| (4) | 2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui pateikusi atnaujintą pagal nacionalinius įnašus nustatytą Sąjungos įnašą Sąjunga įsipareigojo ne vėliau kaip 2030 m. visos ES ekonomikos mastu sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, palyginti su 1990 m.; |
| --- | --- |

(4)

2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui pateikusi atnaujintą pagal nacionalinius įnašus nustatytą Sąjungos įnašą Sąjunga įsipareigojo ne vėliau kaip 2030 m. visos ES ekonomikos mastu sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, palyginti su 1990 m.;

| (5) | priėmusi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 (8), Sąjunga teisės aktuose įtvirtino tikslą vėliausiai 2050 m. sumažinti grynąjį išmetamą išmetamų teršalų kiekį iki nulio ir tikslą vėliau atitinkamai pasiekti neigiamą išmetamų teršalų kiekį. Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos tikslas ne vėliau kaip 2030 m. grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) Sąjungos viduje sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu; |
| --- | --- |

(5)

priėmusi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 (8), Sąjunga teisės aktuose įtvirtino tikslą vėliausiai 2050 m. sumažinti grynąjį išmetamą išmetamų teršalų kiekį iki nulio ir tikslą vėliau atitinkamai pasiekti neigiamą išmetamų teršalų kiekį. Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos tikslas ne vėliau kaip 2030 m. grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) Sąjungos viduje sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu;

| (6) | tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai, įskaitant kelių transporto sektorių, prisidės siekiant šio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo. Transporto sektorius yra vienintelis sektorius, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis nuo 1990 m. didėja. Jis apima kelių transportą lengvosiomis ir sunkiosiomis transporto priemonėmis, kurios kartu išmeta daugiau kaip 70 % viso transporto sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekio. Siekiant neutralizuoti poveikį klimatui, transporto sektoriuje išmetamųjų teršalų kiekį iki 2050 m. reikia sumažinti 90 %; |
| --- | --- |

(6)

tikimasi, kad visi ekonomikos sektoriai, įskaitant kelių transporto sektorių, prisidės siekiant šio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo. Transporto sektorius yra vienintelis sektorius, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis nuo 1990 m. didėja. Jis apima kelių transportą lengvosiomis ir sunkiosiomis transporto priemonėmis, kurios kartu išmeta daugiau kaip 70 % viso transporto sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekio. Siekiant neutralizuoti poveikį klimatui, transporto sektoriuje išmetamųjų teršalų kiekį iki 2050 m. reikia sumažinti 90 %;

| (7) | vykdant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką taip pat turėtų būti atsižvelgiama į socialinio aspekto svarbą siekiant užtikrinti visiems įperkamą ir prieinamą judumą, ypač į darbą važinėjantiems asmenims, neturintiems galimybės naudotis kokybišku viešuoju transportu ar kitais judumo sprendimais. Platesnio užmojo lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio normos turėtų paspartinti visai netaršių transporto priemonių plėtrą, padidinti jų įperkamumą ir taip pat paspartinti naudotų automobilių rinkos dekarbonizaciją visuose segmentuose – tai suteiktų daugiau naudos mažas ir vidutines pajamas gaunantiems vartotojams. Patvirtinant tas normas taip pat svarbu atsižvelgti į dideles ekonomines ir socialines skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos pasekmes ir poreikį išsaugoti darbo vietas ir išlaikyti Sąjungos pramonės konkurencingumą; |
| --- | --- |

(7)

vykdant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką taip pat turėtų būti atsižvelgiama į socialinio aspekto svarbą siekiant užtikrinti visiems įperkamą ir prieinamą judumą, ypač į darbą važinėjantiems asmenims, neturintiems galimybės naudotis kokybišku viešuoju transportu ar kitais judumo sprendimais. Platesnio užmojo lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio normos turėtų paspartinti visai netaršių transporto priemonių plėtrą, padidinti jų įperkamumą ir taip pat paspartinti naudotų automobilių rinkos dekarbonizaciją visuose segmentuose – tai suteiktų daugiau naudos mažas ir vidutines pajamas gaunantiems vartotojams. Patvirtinant tas normas taip pat svarbu atsižvelgti į dideles ekonomines ir socialines skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos pasekmes ir poreikį išsaugoti darbo vietas ir išlaikyti Sąjungos pramonės konkurencingumą;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės yra būtinos kaip nuoseklios ir suderintos sistemos dalis, kuri yra nepakeičiama siekiant bendro Sąjungos tikslo sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo importuojamo iškastinio kuro. Itin svarbu, kad Komisija bendradarbiautų su valstybėmis narėmis ir pramonės subjektais, kad būtų užtikrintas visai netaršioms ir mažataršėms transporto priemonėms reikalingų svarbiausiųjų žaliavų tiekimo grandinės saugumas. Tai taip pat prisidės prie Sąjungos pramonės konkurencingumo ir sustiprins Sąjungos strateginį savarankiškumą; |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės yra būtinos kaip nuoseklios ir suderintos sistemos dalis, kuri yra nepakeičiama siekiant bendro Sąjungos tikslo sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo importuojamo iškastinio kuro. Itin svarbu, kad Komisija bendradarbiautų su valstybėmis narėmis ir pramonės subjektais, kad būtų užtikrintas visai netaršioms ir mažataršėms transporto priemonėms reikalingų svarbiausiųjų žaliavų tiekimo grandinės saugumas. Tai taip pat prisidės prie Sąjungos pramonės konkurencingumo ir sustiprins Sąjungos strateginį savarankiškumą;

| (9) | siekiant iki 2030 m. bent 55 % sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu, būtina sugriežtinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/631 (9) lengvosioms keleivinėms ir komercinėms transporto priemonėms nustatytus mažinimo reikalavimus. Taip pat reikia nustatyti aiškų tolesnio išmetamųjų teršalų mažinimo po 2030 m. planą norint padėti siekti 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo. Jeigu nebus imtasi plataus užmojo veiksmų, kad būtų sumažintas kelių transporto sektoriuje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, išmetamas teršalų kiekis turės būti labiau mažinamas kituose sektoriuose, įskaitant tuos, kuriuose dekarbonizaciją mažinti yra sudėtingiau; |
| --- | --- |

(9)

siekiant iki 2030 m. bent 55 % sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu, būtina sugriežtinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/631 (9) lengvosioms keleivinėms ir komercinėms transporto priemonėms nustatytus mažinimo reikalavimus. Taip pat reikia nustatyti aiškų tolesnio išmetamųjų teršalų mažinimo po 2030 m. planą norint padėti siekti 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo. Jeigu nebus imtasi plataus užmojo veiksmų, kad būtų sumažintas kelių transporto sektoriuje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, išmetamas teršalų kiekis turės būti labiau mažinamas kituose sektoriuose, įskaitant tuos, kuriuose dekarbonizaciją mažinti yra sudėtingiau;

| (10) | griežtesni išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimai turėtų paskatinti Sąjungos rinkoje naudoti vis daugiau visai netaršių transporto priemonių ir tokiu būdu teikti naudą vartotojams, kiek tai susiję su oro kokybe, stiprinti energetinį saugumą, energijos vartojimo efektyvumą bei susijusį energijos taupymą, taip pat užtikrinti tolesnes automobilių pramonės vertės grandinės inovacijas. Šiomis pasaulinėmis aplinkybėmis Sąjungos automobilių pramonės vertės grandinei turi tekti vienas svarbiausių vaidmenų visuotinai pereinant prie visai netaršaus judumo. Griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos siekiant jomis nustatytų viso parko tikslų yra technologijų atžvilgiu neutralios. Įvairios technologijos yra ir išliks prieinamos siekiant tikslo, kad visas parkas būtų visiškai netaršus. Visai netaršios transporto priemonės šiuo metu apima elektrines transporto priemones su baterijomis, transporto priemones su kuro elementais ir kitas vandenilines motorines transporto priemones, o technologinės inovacijos vykdomos toliau. Visai netaršios ir mažataršės transporto priemonės, įskaitant ir didelio našumo laidu įkraunamas hibridines elektrines transporto priemones, gali ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį vykdant pertvarką. Šiomis aplinkybėmis svarbu užtikrinti, kad duomenys apie tų laidu įkraunamų hibridinių elektrinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio normą būtų tikslūs ir išsamūs; |
| --- | --- |

(10)

griežtesni išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimai turėtų paskatinti Sąjungos rinkoje naudoti vis daugiau visai netaršių transporto priemonių ir tokiu būdu teikti naudą vartotojams, kiek tai susiję su oro kokybe, stiprinti energetinį saugumą, energijos vartojimo efektyvumą bei susijusį energijos taupymą, taip pat užtikrinti tolesnes automobilių pramonės vertės grandinės inovacijas. Šiomis pasaulinėmis aplinkybėmis Sąjungos automobilių pramonės vertės grandinei turi tekti vienas svarbiausių vaidmenų visuotinai pereinant prie visai netaršaus judumo. Griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos siekiant jomis nustatytų viso parko tikslų yra technologijų atžvilgiu neutralios. Įvairios technologijos yra ir išliks prieinamos siekiant tikslo, kad visas parkas būtų visiškai netaršus. Visai netaršios transporto priemonės šiuo metu apima elektrines transporto priemones su baterijomis, transporto priemones su kuro elementais ir kitas vandenilines motorines transporto priemones, o technologinės inovacijos vykdomos toliau. Visai netaršios ir mažataršės transporto priemonės, įskaitant ir didelio našumo laidu įkraunamas hibridines elektrines transporto priemones, gali ir toliau vaidinti svarbų vaidmenį vykdant pertvarką. Šiomis aplinkybėmis svarbu užtikrinti, kad duomenys apie tų laidu įkraunamų hibridinių elektrinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio normą būtų tikslūs ir išsamūs;

| (11) | Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektas, pateiks pasiūlymą dėl transporto priemonių, varomų išskirtinai neutralaus CO2 poveikio degalais, kuriems netaikomos transporto priemonių parkui nustatytos normos, registravimo po 2035 m., laikantis Sąjungos teisės ir Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo; |
| --- | --- |

(11)

Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektas, pateiks pasiūlymą dėl transporto priemonių, varomų išskirtinai neutralaus CO2 poveikio degalais, kuriems netaikomos transporto priemonių parkui nustatytos normos, registravimo po 2035 m., laikantis Sąjungos teisės ir Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslo;

| (12) | atsižvelgiant į tai, nuo 2030 m. turėtų būti nustatytos naujos, griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos naujiems lengviesiems automobiliams ir naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Turėtų būti nustatytos tokio lygio normos, kad būtų siunčiamas aiškus signalas Sąjungos rinkoje greičiau pradėti naudoti visai netaršias transporto priemones ir ekonomiškai efektyviai būtų skatinamos visai netaršių technologijų inovacijos; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į tai, nuo 2030 m. turėtų būti nustatytos naujos, griežtesnės išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos naujiems lengviesiems automobiliams ir naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms. Turėtų būti nustatytos tokio lygio normos, kad būtų siunčiamas aiškus signalas Sąjungos rinkoje greičiau pradėti naudoti visai netaršias transporto priemones ir ekonomiškai efektyviai būtų skatinamos visai netaršių technologijų inovacijos;

| (13) | technologinės inovacijos yra būtina judumo dekarbonizacijos mažinimo Sąjungoje sąlyga, todėl jas reikėtų remti. Judumo ekosistemos inovacijoms jau skiriamas didelis finansavimas pagal įvairias Sąjungos finansavimo priemones, visų pirma bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (10), „InvestEU“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/523 (11), Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Inovacijų fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (12) ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (13). Sąjunga ir valstybės narės turėtų toliau dėti pastangas remdamos viešąsias ir privačiąsias investicijas į Europos automobilių pramonės mokslinius tyrimus ir inovacijas, be kita ko, įgyvendindamos iniciatyvas, kuriomis skatinamos sinergijos automobilių sektoriuje, pavyzdžiui, Europos baterijų aljanso iniciatyvą. Tomis pastangomis, kartu siunčiant aiškius reguliavimo signalus, bus remiami ir skatinami gamintojų investiciniai sprendimai, išlaikoma Europos lyderystė technologijų srityje šiame sektoriuje, padedama Sąjungoje plėtoti pramonės kompetenciją ateities technologijų srityje ir užtikrinamas ilgalaikis jos pramoninės bazės tvarumas ir konkurencingumas; |
| --- | --- |

(13)

technologinės inovacijos yra būtina judumo dekarbonizacijos mažinimo Sąjungoje sąlyga, todėl jas reikėtų remti. Judumo ekosistemos inovacijoms jau skiriamas didelis finansavimas pagal įvairias Sąjungos finansavimo priemones, visų pirma bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (10), „InvestEU“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/523 (11), Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Inovacijų fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (12) ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (13). Sąjunga ir valstybės narės turėtų toliau dėti pastangas remdamos viešąsias ir privačiąsias investicijas į Europos automobilių pramonės mokslinius tyrimus ir inovacijas, be kita ko, įgyvendindamos iniciatyvas, kuriomis skatinamos sinergijos automobilių sektoriuje, pavyzdžiui, Europos baterijų aljanso iniciatyvą. Tomis pastangomis, kartu siunčiant aiškius reguliavimo signalus, bus remiami ir skatinami gamintojų investiciniai sprendimai, išlaikoma Europos lyderystė technologijų srityje šiame sektoriuje, padedama Sąjungoje plėtoti pramonės kompetenciją ateities technologijų srityje ir užtikrinamas ilgalaikis jos pramoninės bazės tvarumas ir konkurencingumas;

| (14) | kartu su peržiūrėtomis išmetamo CO2 normomis turėtų būti pristatoma ir Sąjungos strategija, pagal kurią būtų sprendžiamos su visai netaršių transporto priemonių ir susijusių technologijų gamybos veiklos plėtra susijusios problemos, kartu atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės ypatumus, taip pat tenkinamas poreikis kelti sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti bei pertvarkyti jų veiklą, kartu išlaikant užimtumo lygį Europos automobilių pramonėje. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas poveikiui, kurį šis perėjimas turės labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) automobilių tiekimo grandinėje, taip pat paveiktiems regionams ir bendruomenėms, kurie gali būti labiau pažeidžiami dėl intensyvios automobilių pramonės veiklos. Kai tikslinga, finansinė parama turėtų būti svarstoma Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, siekiant sutelkti privačias investicijas, be kita ko, per „Europos socialinį fondą +“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1057 (14), Teisingos pertvarkos fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1056 (15), Inovacijų fondą, Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas daugiametės finansinės programos priemones, nustatytas Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (16) ir Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę, nustatytą Tarybos reglamentu (ES) 2020/2094 (17), laikantis valstybės pagalbos taisyklių, taip pat kitas turimas finansines priemones, pavyzdžiui, Europos investicijų banką.

  2022 m. vasario 18 d. Komisijos komunikatas dėl 2022 m. valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių suteikia valstybėms narėms galimybę remti įmones, kad jos dekarbonizuotų savo gamybos procesus, ir patvirtinti ekologiškesnes technologijas pagal 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (toliau – atnaujinta Naujosios pramonės strategija). 2022 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija (18) yra svarbi priemonė valstybėms narėms spręsti klausimus, susijusius su teisingo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos aspektais užimtumo ir socialinėje srityse. Komisija turėtų išnagrinėti tolesnes galimybes remti tą perėjimą ir, konkrečiai, sušvelninti bet kokį neigiamą to perėjimo poveikį užimtumui automobilių sektoriuje; |
| --- | --- |

(14)

kartu su peržiūrėtomis išmetamo CO2 normomis turėtų būti pristatoma ir Sąjungos strategija, pagal kurią būtų sprendžiamos su visai netaršių transporto priemonių ir susijusių technologijų gamybos veiklos plėtra susijusios problemos, kartu atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės ypatumus, taip pat tenkinamas poreikis kelti sektoriaus darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti bei pertvarkyti jų veiklą, kartu išlaikant užimtumo lygį Europos automobilių pramonėje. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas poveikiui, kurį šis perėjimas turės labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) automobilių tiekimo grandinėje, taip pat paveiktiems regionams ir bendruomenėms, kurie gali būti labiau pažeidžiami dėl intensyvios automobilių pramonės veiklos. Kai tikslinga, finansinė parama turėtų būti svarstoma Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, siekiant sutelkti privačias investicijas, be kita ko, per „Europos socialinį fondą +“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1057 (14), Teisingos pertvarkos fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1056 (15), Inovacijų fondą, Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir kitas daugiametės finansinės programos priemones, nustatytas Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (16) ir Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę, nustatytą Tarybos reglamentu (ES) 2020/2094 (17), laikantis valstybės pagalbos taisyklių, taip pat kitas turimas finansines priemones, pavyzdžiui, Europos investicijų banką.

2022 m. vasario 18 d. Komisijos komunikatas dėl 2022 m. valstybės pagalbos klimato, energetikos ir aplinkos apsaugos srityje gairių suteikia valstybėms narėms galimybę remti įmones, kad jos dekarbonizuotų savo gamybos procesus, ir patvirtinti ekologiškesnes technologijas pagal 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos komunikatą „Naujosios 2020 m. pramonės strategijos atnaujinimas. Bendrosios rinkos stiprinimas siekiant Europos ekonomikos atsigavimo“ (toliau – atnaujinta Naujosios pramonės strategija). 2022 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija (18) yra svarbi priemonė valstybėms narėms spręsti klausimus, susijusius su teisingo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos aspektais užimtumo ir socialinėje srityse. Komisija turėtų išnagrinėti tolesnes galimybes remti tą perėjimą ir, konkrečiai, sušvelninti bet kokį neigiamą to perėjimo poveikį užimtumui automobilių sektoriuje;

| (15) | siekiant nustatyti finansavimo spragas ir užtikrinti teisingą pertvarką automobilių pramonės tiekimo grandinėje ir ypatingą dėmesį skirti MVĮ ir regionams, kuriems teisingas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos daro didžiausią poveikį, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, regionais ir vietos valdžios institucijomis bei visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. kartu su pirmosios pažangos ataskaitos pateikimu ir remdamasi vykdomomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, judumo ekosistemos pertvarkos planu ir Regionų automobilių pramonės aljansu, turėtų pateikti ataskaitą ir analizę, kurioje būtų nustatytos tokios finansavimo spragos. Kai tikslinga, prie tos ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl tinkamų finansinių priemonių nustatytiems poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

(15)

siekiant nustatyti finansavimo spragas ir užtikrinti teisingą pertvarką automobilių pramonės tiekimo grandinėje ir ypatingą dėmesį skirti MVĮ ir regionams, kuriems teisingas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos daro didžiausią poveikį, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, regionais ir vietos valdžios institucijomis bei visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. kartu su pirmosios pažangos ataskaitos pateikimu ir remdamasi vykdomomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, judumo ekosistemos pertvarkos planu ir Regionų automobilių pramonės aljansu, turėtų pateikti ataskaitą ir analizę, kurioje būtų nustatytos tokios finansavimo spragos. Kai tikslinga, prie tos ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl tinkamų finansinių priemonių nustatytiems poreikiams patenkinti;

| (16) | atnaujintoje Naujojoje pramonės strategijoje numatoma, kad bendradarbiaujant su pramonės atstovais, valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais bus bendrai kuriami žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos planai. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti sukurtas judumo ekosistemos pertvarkos planas, kuris būtų įgyvendinamas kartu su automobilių pramonės vertės grandinės pertvarka, be kita ko, visiškai skaidriai užtikrinant socialinio dialogo, kuriame dalyvauja šis sektorius ir jo suinteresuotieji subjektai, tęstinumą. Šiame plane ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas automobilių pramonės tiekimo grandinėje veikiančioms MVĮ ir konsultacijoms, taip pat ir valstybių narių, su socialiniais partneriais. Tai darant turėtų būti remiamasi 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatu „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“, apimančiu tokias iniciatyvas kaip Įgūdžių paktas, siekiant sutelkti privatų sektorių ir kitus suinteresuotuosius subjektus, kad jie imtųsi vykdyti Europos darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą atsižvelgdami į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atitinkamus Sąjungos ir valstybių narių lygmens veiksmus ir skatinimo priemones, siekiant padidinti visai netaršių transporto priemonių įperkamumą.
  Pažanga, padaryta įgyvendinant šį visapusišką judumo ekosistemos pertvarkos planą, turėtų būti stebima kas dvejus metus, kaip vienas iš Komisijos teikiamos pažangos ataskaitos elementų. Toje pažangos ataskaitoje, be kita ko, turėtų būti apžvelgta visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių, visų pirma lengvųjų komercinių transporto priemonių segmente, naudojimo pažanga, taip pat Sąjungos, valstybių narių ir vietos lygmens priemonės, skirtos palengvinti valstybių narių perėjimą prie visai netaršių lengvųjų transporto priemonių, jų kainų ir energijos vartojimo efektyvumo pokyčiai, alternatyvių degalų rūšių naudojimas ir viešosios ir privačios įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimo pažanga, kaip bus išdėstyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (toliau – Reglamentas dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo), ir naujoje Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/31/ES (19) redakcijoje, novatoriškų technologijų potencialas siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, tarptautinis konkurencingumas, investicijos į automobilių pramonės vertės grandinę, darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas ir jų veiklos pertvarkymas, visų pirma MVĮ. Rengiant pažangos ataskaitą taip pat turėtų būti remiamasi dvejų metų pažangos ataskaitomis, kurias valstybės narės turi teikti pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo. Rengdama pažangos ataskaitą Komisija turėtų konsultuotis su socialiniais partneriais ir į ją įtraukti socialinio dialogo rezultatus. Toliau vykdomos automobilių pramonės tiekimo grandinės inovacijos. Dėl novatoriškų technologijų, pavyzdžiui, elektrolizinių degalų gamybos surenkant iš oro CO2, jeigu jos bus toliau vystomos, galėtų atsirasti įperkamų klimato atžvilgiu neutralaus judumo galimybių. Todėl Komisija savo pažangos ataskaitoje turėtų atspindėti šio sektoriaus inovacijų pažangą; |
| --- | --- |

(16)

atnaujintoje Naujojoje pramonės strategijoje numatoma, kad bendradarbiaujant su pramonės atstovais, valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais bus bendrai kuriami žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos planai. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti sukurtas judumo ekosistemos pertvarkos planas, kuris būtų įgyvendinamas kartu su automobilių pramonės vertės grandinės pertvarka, be kita ko, visiškai skaidriai užtikrinant socialinio dialogo, kuriame dalyvauja šis sektorius ir jo suinteresuotieji subjektai, tęstinumą. Šiame plane ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas automobilių pramonės tiekimo grandinėje veikiančioms MVĮ ir konsultacijoms, taip pat ir valstybių narių, su socialiniais partneriais. Tai darant turėtų būti remiamasi 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatu „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“, apimančiu tokias iniciatyvas kaip Įgūdžių paktas, siekiant sutelkti privatų sektorių ir kitus suinteresuotuosius subjektus, kad jie imtųsi vykdyti Europos darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą atsižvelgdami į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atitinkamus Sąjungos ir valstybių narių lygmens veiksmus ir skatinimo priemones, siekiant padidinti visai netaršių transporto priemonių įperkamumą.

Pažanga, padaryta įgyvendinant šį visapusišką judumo ekosistemos pertvarkos planą, turėtų būti stebima kas dvejus metus, kaip vienas iš Komisijos teikiamos pažangos ataskaitos elementų. Toje pažangos ataskaitoje, be kita ko, turėtų būti apžvelgta visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių, visų pirma lengvųjų komercinių transporto priemonių segmente, naudojimo pažanga, taip pat Sąjungos, valstybių narių ir vietos lygmens priemonės, skirtos palengvinti valstybių narių perėjimą prie visai netaršių lengvųjų transporto priemonių, jų kainų ir energijos vartojimo efektyvumo pokyčiai, alternatyvių degalų rūšių naudojimas ir viešosios ir privačios įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimo pažanga, kaip bus išdėstyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (toliau – Reglamentas dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo), ir naujoje Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/31/ES (19) redakcijoje, novatoriškų technologijų potencialas siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo, tarptautinis konkurencingumas, investicijos į automobilių pramonės vertės grandinę, darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas ir jų veiklos pertvarkymas, visų pirma MVĮ. Rengiant pažangos ataskaitą taip pat turėtų būti remiamasi dvejų metų pažangos ataskaitomis, kurias valstybės narės turi teikti pagal Reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo. Rengdama pažangos ataskaitą Komisija turėtų konsultuotis su socialiniais partneriais ir į ją įtraukti socialinio dialogo rezultatus. Toliau vykdomos automobilių pramonės tiekimo grandinės inovacijos. Dėl novatoriškų technologijų, pavyzdžiui, elektrolizinių degalų gamybos surenkant iš oro CO2, jeigu jos bus toliau vystomos, galėtų atsirasti įperkamų klimato atžvilgiu neutralaus judumo galimybių. Todėl Komisija savo pažangos ataskaitoje turėtų atspindėti šio sektoriaus inovacijų pažangą;

| (17) | siekiant apsaugoti aplinką ir piliečių sveikatą visose valstybėse narėse, svarbu dekarbonizuoti taip pat ir esamą transporto priemonių parką. Naudotų transporto priemonių rinka kelia riziką, kad CO2 išmetimas ir oro tarša persikels į mažiau ekonomiškai išsivysčiusius Sąjungos regionus. Siekiant paspartinti esamo transporto priemonių parko išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą ir perėjimą prie visai netaršaus transporto, itin svarbu skatinti vidaus degimo varikliais varomų transporto priemonių pakeitimą transporto priemonėmis su baterijomis arba su kuro elementais, be kita ko, įvertinti būdus, kaip palengvinti tokių sprendimų diegimą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(17)

siekiant apsaugoti aplinką ir piliečių sveikatą visose valstybėse narėse, svarbu dekarbonizuoti taip pat ir esamą transporto priemonių parką. Naudotų transporto priemonių rinka kelia riziką, kad CO2 išmetimas ir oro tarša persikels į mažiau ekonomiškai išsivysčiusius Sąjungos regionus. Siekiant paspartinti esamo transporto priemonių parko išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą ir perėjimą prie visai netaršaus transporto, itin svarbu skatinti vidaus degimo varikliais varomų transporto priemonių pakeitimą transporto priemonėmis su baterijomis arba su kuro elementais, be kita ko, įvertinti būdus, kaip palengvinti tokių sprendimų diegimą valstybėse narėse;

| (18) | kaip nurodyta 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikate „Planas REPowerEU“, siekiant padidinti energijos taupymą ir vartojimo efektyvumą transporto sektoriuje ir paspartinti perėjimą prie visai netaršių transporto priemonių, svarbu padidinti visai netaršių transporto priemonių dalį tam tikrą dydį viršijančiuose viešojo sektoriaus ir įmonių transporto priemonių parkuose. Tuo tikslu į 2022 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą „2023 m. Komisijos darbo programa“ įtraukta įmonių transporto parkų žalinimo iniciatyva. Siūlydama tą iniciatyvą Komisija turėtų užtikrinti vienodas sąlygas ir vengti vidaus rinkos susiskaidymo; |
| --- | --- |

(18)

kaip nurodyta 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikate „Planas REPowerEU“, siekiant padidinti energijos taupymą ir vartojimo efektyvumą transporto sektoriuje ir paspartinti perėjimą prie visai netaršių transporto priemonių, svarbu padidinti visai netaršių transporto priemonių dalį tam tikrą dydį viršijančiuose viešojo sektoriaus ir įmonių transporto priemonių parkuose. Tuo tikslu į 2022 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą „2023 m. Komisijos darbo programa“ įtraukta įmonių transporto parkų žalinimo iniciatyva. Siūlydama tą iniciatyvą Komisija turėtų užtikrinti vienodas sąlygas ir vengti vidaus rinkos susiskaidymo;

| (19) | siekdama skatinti naudoti mažiau energijos vartojančias transporto priemones, Komisija turėtų ištirti Sąjungos rinkai pateiktų naujų visai netaršių lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių mažiausių energijos vartojimo efektyvumo ribų nustatymo poveikį; |
| --- | --- |

(19)

siekdama skatinti naudoti mažiau energijos vartojančias transporto priemones, Komisija turėtų ištirti Sąjungos rinkai pateiktų naujų visai netaršių lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių mažiausių energijos vartojimo efektyvumo ribų nustatymo poveikį;

| (20) | viso ES parko tikslai turi būti papildyti būtinu įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimu, kaip bus išdėstyta Reglamente dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo ir naujoje Direktyvos 2010/31/ES redakcijoje. Tokiomis aplinkybėmis itin svarbu tęsti ir didinti investicijas į reikiamos infrastruktūros diegimą. Kartu itin svarbu užtikrinti spartų atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (20); |
| --- | --- |

(20)

viso ES parko tikslai turi būti papildyti būtinu įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimu, kaip bus išdėstyta Reglamente dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo ir naujoje Direktyvos 2010/31/ES redakcijoje. Tokiomis aplinkybėmis itin svarbu tęsti ir didinti investicijas į reikiamos infrastruktūros diegimą. Kartu itin svarbu užtikrinti spartų atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (20);

| (21) | gamintojams turėtų būti užtikrintas pakankamas lankstumas laikui bėgant pritaikyti savo transporto priemonių parkus, kad perėjimą prie visai netaršių transporto priemonių būtų galima ekonomiškai efektyviai valdyti taip, kad būtų remiamas jų konkurencingumas ir padedamas pagrindas būsimoms inovacijoms. Todėl tikslinga normas ir toliau mažinti penkerių metų etapais; |
| --- | --- |

(21)

gamintojams turėtų būti užtikrintas pakankamas lankstumas laikui bėgant pritaikyti savo transporto priemonių parkus, kad perėjimą prie visai netaršių transporto priemonių būtų galima ekonomiškai efektyviai valdyti taip, kad būtų remiamas jų konkurencingumas ir padedamas pagrindas būsimoms inovacijoms. Todėl tikslinga normas ir toliau mažinti penkerių metų etapais;

| (22) | nuo 2030 m. pradėjus taikyti griežtesnius viso ES parko tikslus, gamintojai Sąjungos rinkai turės pateikti daug daugiau visai netaršių transporto priemonių. Atsižvelgiant į tai, visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimo skatinimo sistema nebeatitiks savo pradinio tikslo ir galėtų kenkti Reglamento (ES) 2019/631 veiksmingumui. Todėl mažataršių transporto priemonių naudojimo skatinimo sistema nuo 2030 m. sausio 1 d. turėtų būti panaikinta. Iki tos datos, taigi visą šį dešimtmetį, mažataršių transporto priemonių skatinimo sistema ir toliau bus skatinamas transporto priemonių, kurių išmetamųjų teršalų kiekis yra nuo nulio iki 50 g CO2/km, naudojimas, įskaitant elektrines transporto priemones su baterijomis, elektrines transporto priemones su kuro elementais, kuriuose naudojamas vandenilis, ir laidu įkraunamas hibridines elektrines transporto priemones. Tačiau orientaciniai mažataršių transporto priemonių kiekiai turėtų būti peržiūrėti, kad būtų atsižvelgiama į spartesnį visai netaršių transporto priemonių naudojimą Sąjungos rinkoje. Po 2030 m. sausio 1 d. laidu įkraunamos hibridinės elektrinės transporto priemonės ir toliau bus įskaičiuojamos į viso ES parko tikslus, kuriuos turės įgyvendinti gamintojai; |
| --- | --- |

(22)

nuo 2030 m. pradėjus taikyti griežtesnius viso ES parko tikslus, gamintojai Sąjungos rinkai turės pateikti daug daugiau visai netaršių transporto priemonių. Atsižvelgiant į tai, visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių naudojimo skatinimo sistema nebeatitiks savo pradinio tikslo ir galėtų kenkti Reglamento (ES) 2019/631 veiksmingumui. Todėl mažataršių transporto priemonių naudojimo skatinimo sistema nuo 2030 m. sausio 1 d. turėtų būti panaikinta. Iki tos datos, taigi visą šį dešimtmetį, mažataršių transporto priemonių skatinimo sistema ir toliau bus skatinamas transporto priemonių, kurių išmetamųjų teršalų kiekis yra nuo nulio iki 50 g CO2/km, naudojimas, įskaitant elektrines transporto priemones su baterijomis, elektrines transporto priemones su kuro elementais, kuriuose naudojamas vandenilis, ir laidu įkraunamas hibridines elektrines transporto priemones. Tačiau orientaciniai mažataršių transporto priemonių kiekiai turėtų būti peržiūrėti, kad būtų atsižvelgiama į spartesnį visai netaršių transporto priemonių naudojimą Sąjungos rinkoje. Po 2030 m. sausio 1 d. laidu įkraunamos hibridinės elektrinės transporto priemonės ir toliau bus įskaičiuojamos į viso ES parko tikslus, kuriuos turės įgyvendinti gamintojai;

| (23) | sąlygos gauti ekologinių naujovių kreditus, kurių gali prašyti gamintojai, šiuo metu yra 7 g CO2/km. Ta viršutinė riba turėtų būti sumažinta atsižvelgiant į normas, siekiant užtikrinti proporcingą tos viršutinės ribos lygį, palyginti su gamintojų vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu; |
| --- | --- |

(23)

sąlygos gauti ekologinių naujovių kreditus, kurių gali prašyti gamintojai, šiuo metu yra 7 g CO2/km. Ta viršutinė riba turėtų būti sumažinta atsižvelgiant į normas, siekiant užtikrinti proporcingą tos viršutinės ribos lygį, palyginti su gamintojų vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu;

| (24) | išmetamo CO2 normų įgyvendinimas yra glaudžiai susijęs su tipo patvirtinimo teisės aktais. 2020 m. rugsėjo 1 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/858 (21) panaikinus ir pakeitus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/46/EB (22), tikslinga, siekiant užtikrinti tolesnį dviejų priemonių rinkinių nuoseklumą, toliau derinti apibrėžtis ir atnaujinti Reglamento (ES) 2019/631 nuorodas į tipo patvirtinimo pagrindų teisės aktus; |
| --- | --- |

(24)

išmetamo CO2 normų įgyvendinimas yra glaudžiai susijęs su tipo patvirtinimo teisės aktais. 2020 m. rugsėjo 1 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/858 (21) panaikinus ir pakeitus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/46/EB (22), tikslinga, siekiant užtikrinti tolesnį dviejų priemonių rinkinių nuoseklumą, toliau derinti apibrėžtis ir atnaujinti Reglamento (ES) 2019/631 nuorodas į tipo patvirtinimo pagrindų teisės aktus;

| (25) | išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo pastangos, kurių reikia norint pasiekti viso ES parko tikslus, paskirstomos tarp gamintojų, naudojant ribinės vertės kreivę, kuri grindžiama vidutine ES naujų transporto priemonių parko ir gamintojo naujų transporto priemonių parko mase. Nors ir tikslinga išlaikyti tą mechanizmą, būtina užkirsti kelią situacijai, kuomet nustačius griežtesnes viso ES parko normas gamintojo savitoji teršalų išmetimo norma tampa neigiama. Dėl šios priežasties būtina paaiškinti, kad susidarius tokiai situacijai savitoji teršalų išmetimo norma turėtų būti 0 g CO2/km; |
| --- | --- |

(25)

išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo pastangos, kurių reikia norint pasiekti viso ES parko tikslus, paskirstomos tarp gamintojų, naudojant ribinės vertės kreivę, kuri grindžiama vidutine ES naujų transporto priemonių parko ir gamintojo naujų transporto priemonių parko mase. Nors ir tikslinga išlaikyti tą mechanizmą, būtina užkirsti kelią situacijai, kuomet nustačius griežtesnes viso ES parko normas gamintojo savitoji teršalų išmetimo norma tampa neigiama. Dėl šios priežasties būtina paaiškinti, kad susidarius tokiai situacijai savitoji teršalų išmetimo norma turėtų būti 0 g CO2/km;

| (26) | vertės, kurios naudojamos apskaičiuojant savitąsias teršalų išmetimo normas ir gamintojo vidutinį savitąjį išmetamųjų CO2 teršalų kiekį, grindžiamos tipo patvirtinimo dokumentuose ir atitinkamų transporto priemonių atitikties sertifikatuose užfiksuotais duomenimis. Siekiant užtikrinti išmetamo CO2 normų veiksmingumą, labai svarbu, kad tiems tikslams naudojami duomenys būtų teisingi. Jeigu vis dėlto nustatomos duomenų klaidos, pagal tipo patvirtinimo teisės aktus gali būti neįmanoma ištaisyti jau išduotų tipo patvirtinimo dokumentų arba atitikties liudijimų, jeigu jų galiojimo laikas pasibaigęs. Tokiais atvejais Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai prašyti, kad atitinkamos tipo patvirtinimo institucijos arba, kai taikytina, gamintojai pateiktų taisymų ataskaitą, kuria vadovaujantis būtų galima ištaisyti vertes, naudojamas vertinant, kaip gamintojams sekasi laikytis normų; |
| --- | --- |

(26)

vertės, kurios naudojamos apskaičiuojant savitąsias teršalų išmetimo normas ir gamintojo vidutinį savitąjį išmetamųjų CO2 teršalų kiekį, grindžiamos tipo patvirtinimo dokumentuose ir atitinkamų transporto priemonių atitikties sertifikatuose užfiksuotais duomenimis. Siekiant užtikrinti išmetamo CO2 normų veiksmingumą, labai svarbu, kad tiems tikslams naudojami duomenys būtų teisingi. Jeigu vis dėlto nustatomos duomenų klaidos, pagal tipo patvirtinimo teisės aktus gali būti neįmanoma ištaisyti jau išduotų tipo patvirtinimo dokumentų arba atitikties liudijimų, jeigu jų galiojimo laikas pasibaigęs. Tokiais atvejais Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai prašyti, kad atitinkamos tipo patvirtinimo institucijos arba, kai taikytina, gamintojai pateiktų taisymų ataskaitą, kuria vadovaujantis būtų galima ištaisyti vertes, naudojamas vertinant, kaip gamintojams sekasi laikytis normų;

| (27) | M2 (autobusų) ir N2 (vidutinio dydžio sunkvežimių) kategorijų transporto priemonių duomenų teikimas patenka į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/956 (23) taikymo sritį, todėl šį duomenų teikimo reikalavimą tikslinga išbraukti iš Reglamento (ES) 2019/631; |
| --- | --- |

(27)

M2 (autobusų) ir N2 (vidutinio dydžio sunkvežimių) kategorijų transporto priemonių duomenų teikimas patenka į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/956 (23) taikymo sritį, todėl šį duomenų teikimo reikalavimą tikslinga išbraukti iš Reglamento (ES) 2019/631;

| (28) | atsižvelgiant į padidintą bendrąjį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą ir siekiant išvengti galimo rinkos iškraipymo, visiems Sąjungos rinkoje veikiantiems gamintojams taikomi mažinimo reikalavimai turėtų būti suderinti, išskyrus tuos, kurie taikomi gamintojams, kurie užregistruoja mažiau nei 1 000 naujų transporto priemonių per kalendorinius metus. Todėl nuo 2036 m. sausio 1 d. turėtų būti panaikinta galimybė gamintojams, kurie užregistruoja 1 000–10 000 naujų lengvųjų automobilių arba 1 000–22 000 naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per kalendorinius metus, taikyti nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos leidžiančią nuostatą; |
| --- | --- |

(28)

atsižvelgiant į padidintą bendrąjį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą ir siekiant išvengti galimo rinkos iškraipymo, visiems Sąjungos rinkoje veikiantiems gamintojams taikomi mažinimo reikalavimai turėtų būti suderinti, išskyrus tuos, kurie taikomi gamintojams, kurie užregistruoja mažiau nei 1 000 naujų transporto priemonių per kalendorinius metus. Todėl nuo 2036 m. sausio 1 d. turėtų būti panaikinta galimybė gamintojams, kurie užregistruoja 1 000–10 000 naujų lengvųjų automobilių arba 1 000–22 000 naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per kalendorinius metus, taikyti nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos leidžiančią nuostatą;

| (29) | siekiant užtikrinti teisinį aiškumą ir nuoseklumą su dabartine praktika, tikslinga paaiškinti, kad M0 ir TM0 vertės turėtų būti koreguojamos deleguotaisiais aktais keičiant Reglamento (ES) 2019/631 I priedą, o ne deleguotaisiais aktais, papildant tą reglamentą; |
| --- | --- |

(29)

siekiant užtikrinti teisinį aiškumą ir nuoseklumą su dabartine praktika, tikslinga paaiškinti, kad M0 ir TM0 vertės turėtų būti koreguojamos deleguotaisiais aktais keičiant Reglamento (ES) 2019/631 I priedą, o ne deleguotaisiais aktais, papildant tą reglamentą;

| (30) | pagal Reglamentą (ES) 2019/631 padaryta pažanga įgyvendinant nuo 2030 m. nustatytus mažinimo tikslus, turėtų būti peržiūrėta 2026 m. Atliekant tą peržiūrą reikėtų atsižvelgti į visus dvimečių ataskaitų aspektus; |
| --- | --- |

(30)

pagal Reglamentą (ES) 2019/631 padaryta pažanga įgyvendinant nuo 2030 m. nustatytus mažinimo tikslus, turėtų būti peržiūrėta 2026 m. Atliekant tą peržiūrą reikėtų atsižvelgti į visus dvimečių ataskaitų aspektus;

| (31) | kelios valstybės narės paskelbė planus paspartinti visai netaršių transporto priemonių diegimą, nustatydamos datą – iki 2035 m. laipsniškai atsisakyti CO2 išmetančių naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių. Komisija turėtų nustatyti galimybes, kaip sudaryti palankesnes sąlygas tai pertvarkai, ir apsvarstyti, ar reikia papildomų priemonių, atitinkančių tokius planus; |
| --- | --- |

(31)

kelios valstybės narės paskelbė planus paspartinti visai netaršių transporto priemonių diegimą, nustatydamos datą – iki 2035 m. laipsniškai atsisakyti CO2 išmetančių naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių. Komisija turėtų nustatyti galimybes, kaip sudaryti palankesnes sąlygas tai pertvarkai, ir apsvarstyti, ar reikia papildomų priemonių, atitinkančių tokius planus;

| (32) | buvo įvertinta galimybė pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą taršos normą, skirti konkrečiam fondui arba atitinkamai programai, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2019/631 15 straipsnio 5 dalį, ir padaryta išvada, kad tai gerokai padidintų administracinę naštą ir nebūtų tiesiogiai naudinga automobilių sektoriaus pertvarkai. Todėl pajamos, gautos iš mokesčių už viršytą taršos normą, ir toliau turi būti laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis pagal Reglamento (ES) 2019/631 8 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

(32)

buvo įvertinta galimybė pajamas, gautas iš mokesčių už viršytą taršos normą, skirti konkrečiam fondui arba atitinkamai programai, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2019/631 15 straipsnio 5 dalį, ir padaryta išvada, kad tai gerokai padidintų administracinę naštą ir nebūtų tiesiogiai naudinga automobilių sektoriaus pertvarkai. Todėl pajamos, gautos iš mokesčių už viršytą taršos normą, ir toliau turi būti laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis pagal Reglamento (ES) 2019/631 8 straipsnio 4 dalį;

| (33) | svarbu Sąjungos lygmeniu įvertinti per visą lengvųjų transporto priemonių gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekį. Tuo tikslu Komisija parengia Sąjungos rinkai pateiktų lengvųjų transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų apie tai teikimo metodiką; |
| --- | --- |

(33)

svarbu Sąjungos lygmeniu įvertinti per visą lengvųjų transporto priemonių gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekį. Tuo tikslu Komisija parengia Sąjungos rinkai pateiktų lengvųjų transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų apie tai teikimo metodiką;

| (34) | siekiant išdėstyti bendrą Sąjungos lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką ir užtikrinti, kad gamintojų, kurie yra atsakingi už daugiapakopių lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, savitosios teršalų išmetimo normos apskaičiavimas galėtų būti pakoreguotas, kad būtų atsižvelgiama į tokių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir masės nustatymo tvarkos pakeitimus, Komisijai turėtų būtu suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kad ji atitinkamai galėtų papildyti Reglamentą (ES) 2019/631 išdėstydama tokią bendrą Sąjungos metodiką ir prireikus iš dalies keisti to reglamento I priedo B dalyje nurodytas skaičiavimo formules. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (24). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(34)

siekiant išdėstyti bendrą Sąjungos lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką ir užtikrinti, kad gamintojų, kurie yra atsakingi už daugiapakopių lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, savitosios teršalų išmetimo normos apskaičiavimas galėtų būti pakoreguotas, kad būtų atsižvelgiama į tokių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir masės nustatymo tvarkos pakeitimus, Komisijai turėtų būtu suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kad ji atitinkamai galėtų papildyti Reglamentą (ES) 2019/631 išdėstydama tokią bendrą Sąjungos metodiką ir prireikus iš dalies keisti to reglamento I priedo B dalyje nurodytas skaičiavimo formules. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (24). Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (35) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sugriežtinti naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų apimties bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(35)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sugriežtinti naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo reikalavimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų apimties bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (36) | todėl Reglamentas (ES) 2019/631 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(36)

todėl Reglamentas (ES) 2019/631 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2019/631 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 5 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | a punkte skaičius „37,5 proc.“ pakeičiamas į „55 proc.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

a punkte skaičius „37,5 proc.“ pakeičiamas į „55 proc.“;

| ii) | b punkte skaičius „31 proc.“ pakeičiamas į „50 proc.“; |
| --- | --- |

ii)

b punkte skaičius „31 proc.“ pakeičiamas į „50 proc.“;

| b) | įterpiama ši dalis:

  „5a.   Nuo 2035 m. sausio 1 d. nustatomi šie viso ES parko tikslai:






  a) | naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 100 proc. mažesnis už 2021 m. tikslą, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.3 punktą; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiama ši dalis:

„5a.   Nuo 2035 m. sausio 1 d. nustatomi šie viso ES parko tikslai:

a)

naujų lengvųjų automobilių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 100 proc. mažesnis už 2021 m. tikslą, apskaičiuotą pagal I priedo A dalies 6.1.3 punktą;

| b) | naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 100 proc. mažesnis už 2021 m. tikslą, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.3 punktą.“ |
| --- | --- |

b)

naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių – viso ES parko vidutinis išmetamų teršalų kiekis 100 proc. mažesnis už 2021 m. tikslą, apskaičiuotą pagal I priedo B dalies 6.1.3 punktą.“

| c) | 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   Nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. atitinkamai pagal I priedo A ir B dalių 6.3 punktus taikomas visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių lyginamasis rodiklis, lygus 25 proc. viso naujų lengvųjų automobilių parko ir 17 proc. viso naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parko.“
  ; |
| --- | --- |

c)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2029 m. gruodžio 31 d. atitinkamai pagal I priedo A ir B dalių 6.3 punktus taikomas visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių lyginamasis rodiklis, lygus 25 proc. viso naujų lengvųjų automobilių parko ir 17 proc. viso naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių parko.“

| d) | 7 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

d)

7 dalis išbraukiama;

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | a punkte nuoroda „Direktyvos 2007/46/EB II priede“ pakeičiama į „Reglamento (ES) 2018/858 4 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

a punkte nuoroda „Direktyvos 2007/46/EB II priede“ pakeičiama į „Reglamento (ES) 2018/858 4 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje“;

| ii) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | Reglamento (ES) 2018/858 4 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje apibrėžtoms N1 kategorijos transporto priemonėms, kurios patenka į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 taikymo sritį (lengvosios komercinės transporto priemonės) ir kurios Sąjungoje registruojamos pirmą kartą ir anksčiau nebuvo užregistruotos už Sąjungos ribų (naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms); nuo 2025 m. sausio 1 d. netaršios N kategorijos transporto priemonės, kurių etaloninė masė viršija atitinkamai 2 610 kg arba 2 840 kg, šiame reglamente, nedarant poveikio Reglamentui (ES) 2018/858 bei Reglamentui (EB) Nr. 715/2007, laikomos lengvosiomis komercinėmis transporto priemonėmis, kurioms taikomas šis reglamentas, jei etaloninė masė viršijama tik dėl energijos kaupimo sistemos masės.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

Reglamento (ES) 2018/858 4 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje apibrėžtoms N1 kategorijos transporto priemonėms, kurios patenka į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 taikymo sritį (lengvosios komercinės transporto priemonės) ir kurios Sąjungoje registruojamos pirmą kartą ir anksčiau nebuvo užregistruotos už Sąjungos ribų (naujoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms); nuo 2025 m. sausio 1 d. netaršios N kategorijos transporto priemonės, kurių etaloninė masė viršija atitinkamai 2 610 kg arba 2 840 kg, šiame reglamente, nedarant poveikio Reglamentui (ES) 2018/858 bei Reglamentui (EB) Nr. 715/2007, laikomos lengvosiomis komercinėmis transporto priemonėmis, kurioms taikomas šis reglamentas, jei etaloninė masė viršijama tik dėl energijos kaupimo sistemos masės.“;

1

| b) | 3 dalyje nuoroda „Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 5 punkte“ pakeičiama į „Reglamento (ES) 2018/858 I priedo A dalies 5 punkte“; |
| --- | --- |

b)

3 dalyje nuoroda „Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 5 punkte“ pakeičiama į „Reglamento (ES) 2018/858 I priedo A dalies 5 punkte“;

| 3) | 3 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

  „1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamente (ES) 2018/858. Taip pat taikomos šios terminų apibrėžtys:“
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

3 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamente (ES) 2018/858. Taip pat taikomos šios terminų apibrėžtys:“

| b) | b–g punktai ir i bei n punktai išbraukiami; |
| --- | --- |

b)

b–g punktai ir i bei n punktai išbraukiami;

| 4) | 4 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Pirmos pastraipos c punkto tikslais, jeigu pagal I priedo A arba B dalies 6.3 punktą nustatytos savitosios teršalų išmetimo normos reikšmė yra neigiama, savitoji teršalų išmetimo norma yra 0 g/km.“; |
| --- | --- |

4)

4 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Pirmos pastraipos c punkto tikslais, jeigu pagal I priedo A arba B dalies 6.3 punktą nustatytos savitosios teršalų išmetimo normos reikšmė yra neigiama, savitoji teršalų išmetimo norma yra 0 g/km.“;

| 5) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | papildoma šia dalimi:

  „6a.   Jeigu Komisija nustato, kad preliminarūs duomenys, kuriuos valstybės narės pateikė pagal 2 dalį, arba duomenys, apie kuriuos gamintojai pranešė pagal 5 dalį, yra pagrįsti klaidingais tipo patvirtinimo dokumentuose arba atitikties liudijimuose pateiktais duomenimis, Komisija praneša tipo patvirtinimo institucijai arba, kai taikytina, gamintojui ir paprašo, kad tipo patvirtinimo institucija arba, kai taikytina, gamintojas pateiktų taisymų ataskaitą, kurioje būtų nurodyti pataisyti duomenys. Taisymų ataskaita perduodama Komisijai, o pagal pataisytus duomenis patikslinami preliminarūs skaičiavimai pagal 4 dalį.“
  ; |
| --- | --- | --- |

5)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

papildoma šia dalimi:

„6a.   Jeigu Komisija nustato, kad preliminarūs duomenys, kuriuos valstybės narės pateikė pagal 2 dalį, arba duomenys, apie kuriuos gamintojai pranešė pagal 5 dalį, yra pagrįsti klaidingais tipo patvirtinimo dokumentuose arba atitikties liudijimuose pateiktais duomenimis, Komisija praneša tipo patvirtinimo institucijai arba, kai taikytina, gamintojui ir paprašo, kad tipo patvirtinimo institucija arba, kai taikytina, gamintojas pateiktų taisymų ataskaitą, kurioje būtų nurodyti pataisyti duomenys. Taisymų ataskaita perduodama Komisijai, o pagal pataisytus duomenis patikslinami preliminarūs skaičiavimai pagal 4 dalį.“

| b) | 10 ir 11 dalys išbraukiamos;“; |
| --- | --- |

b)

10 ir 11 dalys išbraukiamos;“;

| 6) | įterpiamas šis straipsnis:

  „7a straipsnis
  Per gyvavimo ciklą išmetamas CO2 kiekis

  1.   Komisija ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. paskelbia ataskaitą, kurioje nustatoma lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodika. Komisija tą ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.


  2.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 17 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant bendrą Sąjungos lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką.


  3.   Nuo 2026 m. birželio 1 d. gamintojai, taikydami 2 dalyje nurodytą metodiką, gali savanoriškai teikti Komisijai naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio duomenis.“

  ; |
| --- | --- |

6)

įterpiamas šis straipsnis:

„7a straipsnis

Per gyvavimo ciklą išmetamas CO2 kiekis

1.   Komisija ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. paskelbia ataskaitą, kurioje nustatoma lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių, pateiktų Sąjungos rinkai, per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodika. Komisija tą ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.

2.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 17 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant bendrą Sąjungos lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių per visą gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką.

3.   Nuo 2026 m. birželio 1 d. gamintojai, taikydami 2 dalyje nurodytą metodiką, gali savanoriškai teikti Komisijai naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio duomenis.“

| 7) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „Nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos leidžianti nuostata, kurią prašoma taikyti pagal 1 dalį, gali būti taikoma iki 2035 m. kalendorinių metų imtinai.“; |
| --- | --- | --- |

7)

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Nukrypti nuo savitosios teršalų išmetimo normos leidžianti nuostata, kurią prašoma taikyti pagal 1 dalį, gali būti taikoma iki 2035 m. kalendorinių metų imtinai.“;

| b) | 4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „4.   Gamintojas, kuris kartu su visomis savo susijusiomis įmonėmis Sąjungoje užregistruoja 10 000–300 000 naujų lengvųjų automobilių per kalendorinius metus, gali pateikti prašymą už tam tikrus metus iki 2028 m. imtinai jam taikyti nuo savitosios teršalų išmetimo normos, apskaičiuojamos pagal I priedo A dalies 1–4 punktus ir 6.3 punktą, nukrypti leidžiančią nuostatą.“
  ; |
| --- | --- |

b)

4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„4.   Gamintojas, kuris kartu su visomis savo susijusiomis įmonėmis Sąjungoje užregistruoja 10 000–300 000 naujų lengvųjų automobilių per kalendorinius metus, gali pateikti prašymą už tam tikrus metus iki 2028 m. imtinai jam taikyti nuo savitosios teršalų išmetimo normos, apskaičiuojamos pagal I priedo A dalies 1–4 punktus ir 6.3 punktą, nukrypti leidžiančią nuostatą.“

| 8) | 11 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Tiekėjo arba gamintojo prašymu atsižvelgiama į išmetamo CO2 kiekį, sumažintą naudojant novatoriškas technologijas arba novatoriškų technologijų derinį (toliau – novatoriškų technologijų paketai).
  Į tokias technologijas atsižvelgiama tik tuo atveju, jeigu jos vertinamos pagal tokią metodiką, kurią naudojant galima gauti patikrinamus, atkartojamus ir palyginamus rezultatus.
  Kai naudojamos tokios technologijos, gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis gali būti sumažintas ne daugiau kaip:






  — | 7 g CO2/km iki 2024 m., |
| --- | --- | --- |

8)

11 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Tiekėjo arba gamintojo prašymu atsižvelgiama į išmetamo CO2 kiekį, sumažintą naudojant novatoriškas technologijas arba novatoriškų technologijų derinį (toliau – novatoriškų technologijų paketai).

Į tokias technologijas atsižvelgiama tik tuo atveju, jeigu jos vertinamos pagal tokią metodiką, kurią naudojant galima gauti patikrinamus, atkartojamus ir palyginamus rezultatus.

Kai naudojamos tokios technologijos, gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis gali būti sumažintas ne daugiau kaip:

—

7 g CO2/km iki 2024 m.,

| — | 6 g CO2/km 2025–2029 m., |
| --- | --- |

—

6 g CO2/km 2025–2029 m.,

| — | 4 g CO2/km nuo 2030 iki 2034 m. imtinai. |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km nuo 2030 iki 2034 m. imtinai.

Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas siekiant nuo 2025 m. nustatyti mažesnes šios dalies trečioje pastraipoje nurodytas viršutines ribas, kad būtų atsižvelgta į technologinę plėtrą ir kartu užtikrinti proporcingi tų viršutinių ribų dydžiai, palyginti su gamintojų vidutiniu savituoju išmetamo CO2 kiekiu.“

| 9) | 12 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Siekdama užtikrinti, kad skirtumas, palyginti su tikruoju išmetamų teršalų kiekiu, nedidėtų, Komisija ne vėliau kaip 2023 m. birželio 1 d. įvertina, kaip tikrojo degalų ir energijos suvartojimo duomenys, renkami pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/392 (*1), galėtų būti panaudoti siekiant užtikrinti, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 nustatytos transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio ir degalų ar energijos suvartojimo vertės ilgainiui ir toliau atspindėtų kiekvieno gamintojo transporto priemonių tikrąjį išmetamų teršalų kiekį.
  Komisija stebi ir kasmet teikia ataskaitas apie tai, kaip pirmoje pastraipoje nurodytas skirtumas kinta nuo 2021 m., ir, kai tik bus pakankamai duomenų, bet ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d., paskelbia ataskaitą, kurioje nustatoma metodika, pagal kurią gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis nuo 2030 m. koreguojamas naudojant tikruosius duomenis, surinktus pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/392, ir įvertinamas tokio mechanizmo įgyvendinamumas.
  Komisija tą ataskaitą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai, įskaitant, kai tikslinga, pasiūlymus dėl tolesnių priemonių, pvz., pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinamas toks mechanizmas.


  (*1)  
  2021 m. kovo 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/392 dėl lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio stebėsenos ir duomenų apie jį teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/631, kuriuo panaikinami Komisijos įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1014/2010, (ES) Nr. 293/2012, (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153 (OL L 77, 2021 3 5, p. 8).“;" |
| --- | --- |

9)

12 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Siekdama užtikrinti, kad skirtumas, palyginti su tikruoju išmetamų teršalų kiekiu, nedidėtų, Komisija ne vėliau kaip 2023 m. birželio 1 d. įvertina, kaip tikrojo degalų ir energijos suvartojimo duomenys, renkami pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/392 (*1), galėtų būti panaudoti siekiant užtikrinti, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 nustatytos transporto priemonės išmetamo CO2 kiekio ir degalų ar energijos suvartojimo vertės ilgainiui ir toliau atspindėtų kiekvieno gamintojo transporto priemonių tikrąjį išmetamų teršalų kiekį.

Komisija stebi ir kasmet teikia ataskaitas apie tai, kaip pirmoje pastraipoje nurodytas skirtumas kinta nuo 2021 m., ir, kai tik bus pakankamai duomenų, bet ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d., paskelbia ataskaitą, kurioje nustatoma metodika, pagal kurią gamintojo vidutinis savitasis išmetamo CO2 kiekis nuo 2030 m. koreguojamas naudojant tikruosius duomenis, surinktus pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/392, ir įvertinamas tokio mechanizmo įgyvendinamumas.

Komisija tą ataskaitą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai, įskaitant, kai tikslinga, pasiūlymus dėl tolesnių priemonių, pvz., pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais įgyvendinamas toks mechanizmas.

(*1)  
  2021 m. kovo 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/392 dėl lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio stebėsenos ir duomenų apie jį teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/631, kuriuo panaikinami Komisijos įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1014/2010, (ES) Nr. 293/2012, (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153 (OL L 77, 2021 3 5, p. 8).“;"

*1

2

| 10) | 13 straipsnio 3 dalis papildoma šiuo sakiniu:

  „Jeigu pagal Reglamentą (ES) 2018/858 tipo patvirtinimo dokumentuose pateiktų duomenų negalima ištaisyti, atsakinga tipo patvirtinimo institucija kartu su ištaisytais duomenimis pateikia taisymų ataskaitą ir perduoda ją Komisijai ir suinteresuotoms šalims.“; |
| --- | --- |

10)

13 straipsnio 3 dalis papildoma šiuo sakiniu:

„Jeigu pagal Reglamentą (ES) 2018/858 tipo patvirtinimo dokumentuose pateiktų duomenų negalima ištaisyti, atsakinga tipo patvirtinimo institucija kartu su ištaisytais duomenimis pateikia taisymų ataskaitą ir perduoda ją Komisijai ir suinteresuotoms šalims.“;

| 11) | 14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais I priedas gali būti iš dalies keičiamas, kaip nustatyta šio straipsnio 1 dalyje.“
  ; |
| --- | --- |

11)

14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais I priedas gali būti iš dalies keičiamas, kaip nustatyta šio straipsnio 1 dalyje.“

| 12) | įterpiamas šis straipsnis:

  „14a straipsnis
  Pažangos ataskaita

  1.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas dvejus metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia pažangos siekiant netaršaus judumo keliuose ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma stebimas ir įvertinamas poreikis imtis papildomų priemonių, kuriomis gali būti palengvinta teisinga pertvarka, įskaitant finansines priemones.


  2.   Ataskaitoje Komisija atsižvelgia į visus veiksnius, kurie prisideda prie ekonomiškai efektyvios pažangos siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m., įskaitant:






  a) | pažangą naudojant visai netaršias ir mažataršes transporto priemones, visų pirma lengvųjų komercinių transporto priemonių segmente, taip pat Sąjungos, valstybių narių ir vietos lygmens priemones, kuriomis siekiama palengvinti valstybių narių perėjimą prie visai netaršių lengvųjų transporto priemonių; |
| --- | --- | --- |

12)

įterpiamas šis straipsnis:

„14a straipsnis

Pažangos ataskaita

1.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas dvejus metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia pažangos siekiant netaršaus judumo keliuose ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma stebimas ir įvertinamas poreikis imtis papildomų priemonių, kuriomis gali būti palengvinta teisinga pertvarka, įskaitant finansines priemones.

2.   Ataskaitoje Komisija atsižvelgia į visus veiksnius, kurie prisideda prie ekonomiškai efektyvios pažangos siekiant poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m., įskaitant:

a)

pažangą naudojant visai netaršias ir mažataršes transporto priemones, visų pirma lengvųjų komercinių transporto priemonių segmente, taip pat Sąjungos, valstybių narių ir vietos lygmens priemones, kuriomis siekiama palengvinti valstybių narių perėjimą prie visai netaršių lengvųjų transporto priemonių;

| b) | pažangą energijos vartojimo efektyvumo ir visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių įperkamumo srityje; |
| --- | --- |

b)

pažangą energijos vartojimo efektyvumo ir visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių įperkamumo srityje;

| c) | poveikį vartotojams, visų pirma mažas ir vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams, įskaitant poveikį elektros energijos kainoms; |
| --- | --- |

c)

poveikį vartotojams, visų pirma mažas ir vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams, įskaitant poveikį elektros energijos kainoms;

| d) | naudotų transporto priemonių rinkos analizę; |
| --- | --- |

d)

naudotų transporto priemonių rinkos analizę;

| e) | galimą papildomų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti vidutinį lengvųjų transporto priemonių parko amžių, taigi ir jo išmetamą teršalų kiekį, pvz., priemonių, kuriomis remiamas laipsniškas senesnių transporto priemonių atsisakymas socialiai teisingu ir aplinkai saugiu būdu, indėlį mažinant išmetamo CO2 kiekį; |
| --- | --- |

e)

galimą papildomų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti vidutinį lengvųjų transporto priemonių parko amžių, taigi ir jo išmetamą teršalų kiekį, pvz., priemonių, kuriomis remiamas laipsniškas senesnių transporto priemonių atsisakymas socialiai teisingu ir aplinkai saugiu būdu, indėlį mažinant išmetamo CO2 kiekį;

| f) | poveikį užimtumui automobilių pramonės sektoriuje, ypač labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir priemonių, kuriomis remiamas darbo jėgos perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas, veiksmingumą; |
| --- | --- |

f)

poveikį užimtumui automobilių pramonės sektoriuje, ypač labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir priemonių, kuriomis remiamas darbo jėgos perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas, veiksmingumą;

| g) | esamų finansinių priemonių veiksmingumą ir poreikį imtis tolesnių veiksmų, įskaitant tinkamas finansines priemones, Sąjungos, valstybių narių ar vietos lygmeniu, siekiant užtikrinti teisingą pertvarką ir sušvelninti bet kokį neigiamą socialinį ir ekonominį poveikį, visų pirma labiausiai paveiktuose regionuose ir bendruomenėse; |
| --- | --- |

g)

esamų finansinių priemonių veiksmingumą ir poreikį imtis tolesnių veiksmų, įskaitant tinkamas finansines priemones, Sąjungos, valstybių narių ar vietos lygmeniu, siekiant užtikrinti teisingą pertvarką ir sušvelninti bet kokį neigiamą socialinį ir ekonominį poveikį, visų pirma labiausiai paveiktuose regionuose ir bendruomenėse;

| h) | socialinio dialogo pažangą, taip pat aspektus, kuriais siekiama sudaryti dar palankesnes sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir socialiai teisingam perėjimui prie netaršaus judumo keliuose; |
| --- | --- |

h)

socialinio dialogo pažangą, taip pat aspektus, kuriais siekiama sudaryti dar palankesnes sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir socialiai teisingam perėjimui prie netaršaus judumo keliuose;

| i) | pažangą diegiant viešąją ir privačiąją įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrą, įskaitant pažangą, padarytą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES, ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/31/ES ( (*2) naują redakciją; |
| --- | --- |

i)

pažangą diegiant viešąją ir privačiąją įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrą, įskaitant pažangą, padarytą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES, ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/31/ES ( (*2) naują redakciją;

| j) | galimą novatoriškų technologijų ir tvarių alternatyviųjų degalų, įskaitant sintetinius degalus, indėlį siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo; |
| --- | --- |

j)

galimą novatoriškų technologijų ir tvarių alternatyviųjų degalų, įskaitant sintetinius degalus, indėlį siekiant klimato atžvilgiu neutralaus judumo;

| k) | rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per gyvavimo ciklą išmetamą teršalų kiekį, nurodytą pagal 7a straipsnį; |
| --- | --- |

k)

rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių per gyvavimo ciklą išmetamą teršalų kiekį, nurodytą pagal 7a straipsnį;

| l) | šio reglamento poveikį valstybių narių tikslų pagal Reglamentą (ES) 2018/842 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB naują redakciją ( (*3) pasiekimui; |
| --- | --- |

l)

šio reglamento poveikį valstybių narių tikslų pagal Reglamentą (ES) 2018/842 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/50/EB naują redakciją ( (*3) pasiekimui;

3.   1 dalyje nurodytos pirmosios pažangos ataskaitos pateikimo dieną Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateikia ataskaitą su analize, skirta finansavimo, teikiamo siekiant užtikrinti teisingą pertvarką automobilių pramonės tiekimo grandinėje, spragoms nustatyti, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir regionams, kurie patiria didžiausią pertvarkos poveikį. Kai tikslinga, prie ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl tinkamų finansinių priemonių nustatytiems poreikiams patenkinti.

(*2)  
  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13)."

*2

(*3)  
  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).“;"

*3

| 13) | 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   2026 m. Komisija, remdamasi kas dvejus metus teikiamomis ataskaitomis, atlieka šio reglamento veiksmingumo ir poveikio peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia peržiūros rezultatų ataskaitą. Komisija visų pirma įvertina pagal šį reglamentą padarytą pažangą siekiant 1 straipsnio 5a dalyje nustatytų sumažinimo tikslų, atsižvelgdama į technologinę plėtrą, įskaitant prie elektros tinklo jungiamų hibridinių technologijų srityje, taip pat į ekonomiškai perspektyvaus ir socialiai teisingo perėjimo prie nulinės taršos mobilumo svarbą. Remdamasi tuo vertinimu, Komisija įvertina poreikį peržiūrėti 1 straipsnio 5a dalyje nustatytus tikslus. Komisija taip pat įvertina Sąjungos rinkai pateiktų naujų netaršių lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių mažiausių energijos vartojimo efektyvumo ribų nustatymo poveikį.
  Kai tikslinga, prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą.“
  ; |
| --- | --- | --- |

13)

15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   2026 m. Komisija, remdamasi kas dvejus metus teikiamomis ataskaitomis, atlieka šio reglamento veiksmingumo ir poveikio peržiūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia peržiūros rezultatų ataskaitą. Komisija visų pirma įvertina pagal šį reglamentą padarytą pažangą siekiant 1 straipsnio 5a dalyje nustatytų sumažinimo tikslų, atsižvelgdama į technologinę plėtrą, įskaitant prie elektros tinklo jungiamų hibridinių technologijų srityje, taip pat į ekonomiškai perspektyvaus ir socialiai teisingo perėjimo prie nulinės taršos mobilumo svarbą. Remdamasi tuo vertinimu, Komisija įvertina poreikį peržiūrėti 1 straipsnio 5a dalyje nustatytus tikslus. Komisija taip pat įvertina Sąjungos rinkai pateiktų naujų netaršių lengvųjų automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių mažiausių energijos vartojimo efektyvumo ribų nustatymo poveikį.

Kai tikslinga, prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas iš dalies pakeisti šį reglamentą.“

| b) | 2–5 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

b)

2–5 dalys išbraukiamos;

| c) | 6 dalis pakeičiama taip:

  „6.   Komisija ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. peržiūri Direktyvą 1999/94/EB, atsižvelgdama į būtinybę užtikrinti, kad vartotojams būtų teikiama tiksli, patikima ir palyginama informacija apie rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių degalų ir energijos sąnaudas, išmetamo CO2 kiekį ir išmetamų oro teršalų kiekį, be kita ko tikrosiomis sąlygomis, ir įvertina degalų sąnaudų ir išmetamo CO2 kiekio ženklinimo sistemos įdiegimo naujose lengvosiose komercinėse transporto priemonėse galimybes.
  Kai tikslinga, kartu su peržiūros ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“
  ; |
| --- | --- |

c)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Komisija ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. peržiūri Direktyvą 1999/94/EB, atsižvelgdama į būtinybę užtikrinti, kad vartotojams būtų teikiama tiksli, patikima ir palyginama informacija apie rinkai pateiktų naujų lengvųjų automobilių degalų ir energijos sąnaudas, išmetamo CO2 kiekį ir išmetamų oro teršalų kiekį, be kita ko tikrosiomis sąlygomis, ir įvertina degalų sąnaudų ir išmetamo CO2 kiekio ženklinimo sistemos įdiegimo naujose lengvosiose komercinėse transporto priemonėse galimybes.

Kai tikslinga, kartu su peržiūros ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“

| d) | straipsnis papildomas šia dalimi:

  „9.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 17 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais gali būti iš dalies keičiamos I priedo B dalyje nurodytos formulės, kai tokie pakeitimai yra būtini siekiant atsižvelgti į III priedo A dalyje aprašytoms pakopinio patvirtinimo N1 kategorijos transporto priemonėms taikomą procedūrą.“
  ; |
| --- | --- |

d)

straipsnis papildomas šia dalimi:

„9.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 17 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais gali būti iš dalies keičiamos I priedo B dalyje nurodytos formulės, kai tokie pakeitimai yra būtini siekiant atsižvelgti į III priedo A dalyje aprašytoms pakopinio patvirtinimo N1 kategorijos transporto priemonėms taikomą procedūrą.“

| 14) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalyje nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 dalį“ pakeičiama nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 7a straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 ir 9 dalis“; |
| --- | --- | --- |

14)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalyje nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 dalį“ pakeičiama nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 7a straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 ir 9 dalis“;

| b) | 3 dalyje nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 dalį“ pakeičiama nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 7a straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 ir 9 dalis“; |
| --- | --- |

b)

3 dalyje nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 dalį“ pakeičiama nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 7a straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 ir 9 dalis“;

| c) | 6 dalyje nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 dalį“ pakeičiama nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 7a straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 ir 9 dalis“; |
| --- | --- |

c)

6 dalyje nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 dalį“ pakeičiama nuoroda į „7 straipsnio 8 dalį, 7a straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 8 dalį, 11 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 13 straipsnio 4 dalį, 14 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnio 8 ir 9 dalis“;

| 15) | I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

15)

I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2023 m. balandžio 19 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. ROSWALL

---

(1)  
  OL C 194, 2022 5 12, p. 81.

1

(2)  
  OL C 270, 2022 7 13, p. 38.

2

(3)  
  2023 m. vasario 14 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2023 m. kovo 28 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

4

(5)  
  OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

5

(6)  
  OL C 232, 2021 6 16, p. 28.

6

(7)  
  2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/591 dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (OL L 114, 2022 4 12, p. 22).

7

(8)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

8

(9)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).

9

2

(10)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

10

(11)  
  2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (OL L 107, 2021 3 26, p. 30).

11

(12)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

12

(13)  
  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

13

(14)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (OL L 231, 2021 6 30, p. 21).

14

(15)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (OL L 231, 2021 6 30, p. 1).

15

(16)  
  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11).

16

(17)  
  2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos reglamentas (ES) 2020/2094, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė atsigavimui po COVID-19 krizės paremti (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 23).

17

(18)  
  2022 m. birželio 16 d. Tarybos rekomendacija 2022/C 243/04 dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo (OL C 243, 2022 6 27, p. 35).

18

(19)  
  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

19

(20)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

20

(21)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

21

(22)  
  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

22

(23)  
  2018 m. birželio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/956 dėl naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų duomenų stebėsenos ir teikimo (OL L 173, 2018 7 9, p. 1).

23

2

(24)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

24

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/631 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | A dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | 6.1 punkto antraštė pakeičiama taip:

  „Viso ES parko tikslai nuo 2025 m.“; |
| --- | --- | --- |

1)

A dalis iš dalies keičiama taip:

a)

6.1 punkto antraštė pakeičiama taip:

„Viso ES parko tikslai nuo 2025 m.“;

| b) | 6.1.2 punkto antraštė pakeičiama taip:

  „Viso ES parko tikslas 2030–2034 m.“; |
| --- | --- |

b)

6.1.2 punkto antraštė pakeičiama taip:

„Viso ES parko tikslas 2030–2034 m.“;

| c) | papildoma šiuo punktu:






  „6.1.3. | Viso ES parko tikslai nuo 2035 m.
  Viso ES parko tikslas2035 = viso ES parko tikslas2021 · (1 – mažinimo koeficientas2035)
  čia:






  Viso ES parko tikslas2021 | – kaip apibrėžta 6.0 punkte; |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažinimo koeficientas2035 | kaip apibrėžta 1 straipsnio 5a dalies a punkte.“; |

c)

papildoma šiuo punktu:

„6.1.3.

Viso ES parko tikslai nuo 2035 m.

Viso ES parko tikslas2035 = viso ES parko tikslas2021 · (1 – mažinimo koeficientas2035)

čia:

Viso ES parko tikslas2021

– kaip apibrėžta 6.0 punkte;

Mažinimo koeficientas2035

kaip apibrėžta 1 straipsnio 5a dalies a punkte.“;

| d) | 6.2 punkto antraštė pakeičiama taip:

  „Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos“; |
| --- | --- |

d)

6.2 punkto antraštė pakeičiama taip:

„Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos“;

| e) | 6.2.2 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

e)

6.2.2 punktas išbraukiamas;

| f) | 6.3 punktas pakeičiamas taip:






  „6.3. | Savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2025 m. |
| --- | --- | --- |

f)

6.3 punktas pakeičiamas taip:

„6.3.

Savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2025 m.

| „6.3.1. | Savitosios teršalų išmetimo normos 2025–2029 m.:
  Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma · NMTP koeficientas
  čia:






  atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma | atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, nustatyta pagal 6.2.1 punktą; |
| --- | --- | --- |
| NMTP koeficientas | (1 + y – x), išskyrus atvejus, kai ši suma didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet NMTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0; |

„6.3.1.

Savitosios teršalų išmetimo normos 2025–2029 m.:

Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma · NMTP koeficientas

čia:

atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma

atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, nustatyta pagal 6.2.1 punktą;

NMTP koeficientas

(1 + y – x), išskyrus atvejus, kai ši suma didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet NMTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0;

čia:

| y | netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų automobilių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip NMTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus:
  NMTPsavitasis = 1 –



  Naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų valstybėse narėse, kurių parke netaršios ir mažataršės transporto priemonės 2017 m. sudarė mažiau nei 60 proc. Sąjungos vidurkio ir kuriose 2017 m. (*1) buvo užregistruota mažiau nei 1 000 naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, NMTPsavitasis iki 2029 m. imtinai apskaičiuojamas pagal šią formulę:
  NMTPsavitasis =



  Tais atvejais, kai netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų nuo 2025 m. iki 2028 m., parke viršija 5 proc., ta valstybė narė negali pasinaudoti galimybe vėlesniais metais taikyti 1,85 daugiklį; |
| --- | --- |
| x | 25 proc. 2025–2029 m. |

y

netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo naujų lengvųjų automobilių parke, apskaičiuojama bendrą naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip NMTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus:

NMTPsavitasis = 1 –
  Formula

Naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų valstybėse narėse, kurių parke netaršios ir mažataršės transporto priemonės 2017 m. sudarė mažiau nei 60 proc. Sąjungos vidurkio ir kuriose 2017 m. (*1) buvo užregistruota mažiau nei 1 000 naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, NMTPsavitasis iki 2029 m. imtinai apskaičiuojamas pagal šią formulę:

NMTPsavitasis =
  Formula

Tais atvejais, kai netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių, užregistruotų nuo 2025 m. iki 2028 m., parke viršija 5 proc., ta valstybė narė negali pasinaudoti galimybe vėlesniais metais taikyti 1,85 daugiklį;

x

25 proc. 2025–2029 m.

| „6.3.2. | Savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.
  Savitoji teršalų išmetimo norma = Viso ES parko tikslas2030+ a2030 · (TM-TM0)
  čia:






  Viso ES parko tikslas2030 | – nustatytas pagal 6.1.2 punktą; |
| --- | --- | --- |
| a2030 | – |

„6.3.2.

Savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.

Savitoji teršalų išmetimo norma = Viso ES parko tikslas2030+ a2030 · (TM-TM0)

čia:

Viso ES parko tikslas2030

– nustatytas pagal 6.1.2 punktą;

a2030

–
  Formula

čia:

| a2021 | – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| --- | --- |
| vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 | – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| TM | – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| TM0 | – kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |

a2021

– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021

– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

TM

– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

TM0

– kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

| „6.3.3. | Savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.
  Savitoji teršalų išmetimo norma = Viso ES parko tikslas2035+ a2035 · (TM-TM0)
  čia:






  Viso ES parko tikslas2035 | nustatytas pagal 6.1.3 punktą; |
| --- | --- | --- |
| a2035 | |

„6.3.3.

Savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.

Savitoji teršalų išmetimo norma = Viso ES parko tikslas2035+ a2035 · (TM-TM0)

čia:

Viso ES parko tikslas2035

nustatytas pagal 6.1.3 punktą;

a2035

Formula

čia:

| a2021 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| --- | --- |
| vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| TM | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| TM0 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte”. |

a2021

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

TM

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

TM0

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte”.

(*1)  Netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių parke 2017 m. apskaičiuojama bendrą 2017 m. užregistruotų naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių dalijant iš bendro tais pačiais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus.“;"

| 2) | B dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | 6.1 punkto antraštė pakeičiama taip:

  „Viso ES parko tikslai nuo 2025 m.“; |
| --- | --- | --- |

2)

B dalis iš dalies keičiama taip:

a)

6.1 punkto antraštė pakeičiama taip:

„Viso ES parko tikslai nuo 2025 m.“;

| b) | 6.1.2 punkto antraštė pakeičiama taip:

  „Viso ES parko tikslai 2030–2034 m.“; |
| --- | --- |

b)

6.1.2 punkto antraštė pakeičiama taip:

„Viso ES parko tikslai 2030–2034 m.“;

| c) | papildoma šiuo punktu:






  „6.1.3. | „Viso ES parko tikslai nuo 2035 m.“;
  Viso ES parko tikslas2035 = viso ES parko tikslas2021 · (1 – mažinimo koeficientas2035)
  čia:






  Viso ES parko tikslas2021 | kaip apibrėžta 6.0 punkte; |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažinimo koeficientas2035 | kaip apibrėžta 1 straipsnio 5a dalies b punkte.“; |

c)

papildoma šiuo punktu:

„6.1.3.

„Viso ES parko tikslai nuo 2035 m.“;

Viso ES parko tikslas2035 = viso ES parko tikslas2021 · (1 – mažinimo koeficientas2035)

čia:

Viso ES parko tikslas2021

kaip apibrėžta 6.0 punkte;

Mažinimo koeficientas2035

kaip apibrėžta 1 straipsnio 5a dalies b punkte.“;

| d) | 6.2.2 punktas pakeičiamas taip:






  „6.2.2. | Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.
  Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2030 + α · (TM – TM0)
  čia:






  viso ES parko tikslas2030 | nustatytas pagal 6.1.2 punktą; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | a2030, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir a2021
  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0; |

d)

6.2.2 punktas pakeičiamas taip:

„6.2.2.

Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2030 + α · (TM – TM0)

čia:

viso ES parko tikslas2030

nustatytas pagal 6.1.2 punktą;

α

a2030, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir a2021
  , kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;

čia:

| a2030 | |
| --- | --- |
| a2021 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| TM | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| TM0 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“; |

a2030

Formula

a2021

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

TM

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

TM0

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“;

| e) | papildoma šiuo punktu:






  „6.2.3. | Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.
  Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2035 + α · (TM – TM0)
  čia:






  viso ES parko tikslas2035 | nustatytas pagal 6.1.3 punktą; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | a2035,L, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir a2035,H, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0; |

e)

papildoma šiuo punktu:

„6.2.3.

Atskaitos savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.

Atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma = viso ES parko tikslas2035 + α · (TM – TM0)

čia:

viso ES parko tikslas2035

nustatytas pagal 6.1.3 punktą;

α

a2035,L, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra ne didesnis už TM0, ir a2035,H, kai gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių bandomosios masės vidurkis yra didesnis už TM0;

Čia:

| a2035,L | – |
| --- | --- |
| a2035,H | – |
| vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| TM | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte. |
| TM0 | kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“; |

a2035,L

–
  Formula

a2035,H

–
  Formula

vidutinis išmetamų teršalų kiekis2021

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

TM

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.

TM0

kaip apibrėžta 6.2.1 punkte.“;

| f) | 6.3 punktas pakeičiamas taip:






  „6.3. | Savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2025 m. |
| --- | --- | --- |

f)

6.3 punktas pakeičiamas taip:

„6.3.

Savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2025 m.

| 6.3.1. | Savitosios teršalų išmetimo normos 2025–2029 m.
  Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtikslų – viso ES parko tikslas2025)) · NMTP koeficientas
  čia:






  atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma | atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, nustatyta pagal 6.2.1 punktą; |
| --- | --- | --- |
| øtikslai | visų gamintojų pagal 6.2.1 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių; |
| NMTP koeficientas | (1 + y – x), išskyrus atvejus, kai ši suma didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet NMTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0; |

6.3.1.

Savitosios teršalų išmetimo normos 2025–2029 m.

Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtikslų – viso ES parko tikslas2025)) · NMTP koeficientas

čia:

atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma

atskaitos savitoji CO2 išmetimo norma, nustatyta pagal 6.2.1 punktą;

øtikslai

visų gamintojų pagal 6.2.1 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių;

NMTP koeficientas

(1 + y – x), išskyrus atvejus, kai ši suma didesnė už 1,05 arba mažesnė už 1,0 – tuomet NMTP koeficientas prilyginamas atitinkamai 1,05 arba 1,0;

Čia:

| y | visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo lengvųjų komercinių transporto priemonių parke, apskaičiuojama bendrą naujų visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip NMTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičiaus:
  NMTPsavitasis = 1 – |
| --- | --- |
| x | 17 proc. 2025–2029 m. |

y

visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis gamintojo lengvųjų komercinių transporto priemonių parke, apskaičiuojama bendrą naujų visai netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių, kurį nustatant kiekviena iš jų skaičiuojama kaip NMTPsavitasis pagal toliau pateiktą formulę, padalijus iš bendro atitinkamais kalendoriniais metais užregistruotų naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičiaus:

NMTPsavitasis = 1 –
  Formula

x

17 proc. 2025–2029 m.

| 6.3.2. | Savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.
  Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtikslų – viso ES parko tikslas2030)
  Čia:






  atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma | gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.2 punktą; |
| --- | --- | --- |
| øtikslai | – visų gamintojų pagal 6.2.2 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių; |
| Viso ES parko tikslas2030 | kaip apibrėžta 6.1.2 punkte. |

6.3.2.

Savitosios teršalų išmetimo normos 2030–2034 m.

Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtikslų – viso ES parko tikslas2030)

Čia:

atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma

gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.2 punktą;

øtikslai

– visų gamintojų pagal 6.2.2 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių;

Viso ES parko tikslas2030

kaip apibrėžta 6.1.2 punkte.

| 6.3.3. | Savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.
  Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtikslų – viso ES parko tikslas2035)
  Čia:






  atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma | gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.3 punktą; |
| --- | --- | --- |
| øtikslai | – visų gamintojų pagal 6.2.3 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių; |
| Viso ES parko tikslas2035 | kaip apibrėžta 6.1.3 punkte.“. |

6.3.3.

Savitosios teršalų išmetimo normos nuo 2035 m.

Savitoji teršalų išmetimo norma = atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma – (øtikslų – viso ES parko tikslas2035)

Čia:

atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma

gamintojo atskaitos savitoji teršalų išmetimo norma, apskaičiuota pagal 6.2.3 punktą;

øtikslai

– visų gamintojų pagal 6.2.3 punktą nustatytų atskaitos savitųjų teršalų išmetimo normų vidurkis, apskaičiuotas taikant svorinius daugiklius pagal kiekvieno gamintojo naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių skaičių;

Viso ES parko tikslas2035

kaip apibrėžta 6.1.3 punkte.“.

---

(*1)  Netaršių ir mažataršių transporto priemonių dalis valstybės narės naujų lengvųjų automobilių parke 2017 m. apskaičiuojama bendrą 2017 m. užregistruotų naujų netaršių ir mažataršių transporto priemonių skaičių dalijant iš bendro tais pačiais metais užregistruotų naujų lengvųjų automobilių skaičiaus.“;“

---

SPRENDIMAI

| 2023 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 110/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 110/21

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2023/852

2023 m. balandžio 19 d.

kuriuo dėl apyvartinių taršos leidimų, perkeltinų į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervą iki 2030 m., skaičiaus iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/1814

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | 2015 m. gruodžio 12 d. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (4) (toliau – Paryžiaus susitarimas) įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d. Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tas įsipareigojimas buvo sustiprintas 2021 m. lapkričio 13 d. pagal UNFCCC priėmus Glazgo klimato paktą, kuriame UNFCCC šalių konferencija, kuri yra ir Paryžiaus susitarimo šalių susirinkimas, pripažino, kad klimato kaitos poveikis bus daug mažesnis, jei temperatūra pakils 1,5 °C, palyginti su 2 °C, ir nusprendė toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 1,5 °C; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. gruodžio 12 d. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas (4) (toliau – Paryžiaus susitarimas) įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d. Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tas įsipareigojimas buvo sustiprintas 2021 m. lapkričio 13 d. pagal UNFCCC priėmus Glazgo klimato paktą, kuriame UNFCCC šalių konferencija, kuri yra ir Paryžiaus susitarimo šalių susirinkimas, pripažino, kad klimato kaitos poveikis bus daug mažesnis, jei temperatūra pakils 1,5 °C, palyginti su 2 °C, ir nusprendė toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 1,5 °C;

| (2) | atsižvelgiant į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos šeštojoje vertinimo ataskaitoje pateiktas išvadas, kad visuotinis atšilimas gali būti apribotas iki 1,5 °C tik tuo atveju, jei nedelsiant per šį dešimtmetį bus ryžtingai ir tvariai sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tampa dar svarbiau išlaikyti Paryžiaus susitarime nustatytą 1,5 °C tikslą; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos šeštojoje vertinimo ataskaitoje pateiktas išvadas, kad visuotinis atšilimas gali būti apribotas iki 1,5 °C tik tuo atveju, jei nedelsiant per šį dešimtmetį bus ryžtingai ir tvariai sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tampa dar svarbiau išlaikyti Paryžiaus susitarime nustatytą 1,5 °C tikslą;

| (3) | spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus yra pagrindinė 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimto komunikato „Europos žaliasis kursas“ (toliau – Europos žaliasis kursas) tema; |
| --- | --- |

(3)

spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus yra pagrindinė 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimto komunikato „Europos žaliasis kursas“ (toliau – Europos žaliasis kursas) tema;

| (4) | Europos žaliasis kursas apima išsamų viena kitą papildančių priemonių ir iniciatyvų rinkinį, kuriuo siekiama iki 2050 m. neutralizuoti Sąjungos poveikį klimatui ir nustatoma nauja augimo strategija, kurios tikslas – pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurios augimas atsietas nuo išteklių naudojimo. Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Tačiau ta pertvarka taip pat turi lyčių lygybės aspektų ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms ir pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, negalią turintiems asmenims, rasinių ar etninių mažumų atstovams ir mažas bei mažesnes nei vidutines pajamas gaunantiems asmenims ir namų ūkiams. Ji taip pat kelia didesnių iššūkių tam tikriems regionams, ypač struktūriniu požiūriu nepalankioje padėtyje esantiems regionams, taip pat saloms. Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki, nepaliekant nieko nuošalyje; |
| --- | --- |

(4)

Europos žaliasis kursas apima išsamų viena kitą papildančių priemonių ir iniciatyvų rinkinį, kuriuo siekiama iki 2050 m. neutralizuoti Sąjungos poveikį klimatui ir nustatoma nauja augimo strategija, kurios tikslas – pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurios augimas atsietas nuo išteklių naudojimo. Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Tačiau ta pertvarka taip pat turi lyčių lygybės aspektų ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms ir pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, negalią turintiems asmenims, rasinių ar etninių mažumų atstovams ir mažas bei mažesnes nei vidutines pajamas gaunantiems asmenims ir namų ūkiams. Ji taip pat kelia didesnių iššūkių tam tikriems regionams, ypač struktūriniu požiūriu nepalankioje padėtyje esantiems regionams, taip pat saloms. Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki, nepaliekant nieko nuošalyje;

| (5) | atsižvelgiant į labai stiprų COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos piliečių sveikatai, gyvenimo bei darbo sąlygoms ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso įgyvendinimo būtinybė ir svarba dar labiau padidėjo. Tas poveikis parodė, jog mūsų visuomenė ir mūsų ekonomika turi tapti atsparesnės išorės sukrėtimams ir turi būti imamasi ankstyvų veiksmų siekiant užkirsti kelią išorės sukrėtimų poveikiui ar jį sumažinti taip, kad tai būtų teisinga ir kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje, ypač asmenys, kuriems gresia energijos nepriteklius. Europos piliečiai ir toliau reiškia griežtą nuomonę, kad tai visų pirma pasakytina apie klimato kaitą; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į labai stiprų COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos piliečių sveikatai, gyvenimo bei darbo sąlygoms ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso įgyvendinimo būtinybė ir svarba dar labiau padidėjo. Tas poveikis parodė, jog mūsų visuomenė ir mūsų ekonomika turi tapti atsparesnės išorės sukrėtimams ir turi būti imamasi ankstyvų veiksmų siekiant užkirsti kelią išorės sukrėtimų poveikiui ar jį sumažinti taip, kad tai būtų teisinga ir kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje, ypač asmenys, kuriems gresia energijos nepriteklius. Europos piliečiai ir toliau reiškia griežtą nuomonę, kad tai visų pirma pasakytina apie klimato kaitą;

| (6) | Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. sumažinti visos Sąjungos ekonomikos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, 2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui pateikusi atnaujintus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus; |
| --- | --- |

(6)

Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. sumažinti visos Sąjungos ekonomikos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, 2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui pateikusi atnaujintus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus;

| (7) | priėmus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 (5), Sąjunga savo teisėje įtvirtino tikslą ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą, o vėliau – pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį. Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) Sąjungos viduje sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir nustatyta, kad Komisija turi stengtis suderinti visus būsimus priemonių projektus arba pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, įskaitant pasiūlymus dėl biudžeto, su to reglamento tikslais, o visais nesuderinimo atvejais prie tų pasiūlymų pridedamame poveikio vertinime nurodyti tokio nesuderinimo priežastis; |
| --- | --- |

(7)

priėmus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1119 (5), Sąjunga savo teisėje įtvirtino tikslą ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą, o vėliau – pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį. Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) Sąjungos viduje sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir nustatyta, kad Komisija turi stengtis suderinti visus būsimus priemonių projektus arba pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, įskaitant pasiūlymus dėl biudžeto, su to reglamento tikslais, o visais nesuderinimo atvejais prie tų pasiūlymų pridedamame poveikio vertinime nurodyti tokio nesuderinimo priežastis;

| (8) | visi ekonomikos sektoriai turi prisidėti prie to, kad tų išmetamų teršalų kiekis būtų sumažintas, kaip nustatyta Reglamentu (ES) 2021/1119. Todėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (6) nustatytos ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) užmojį reikėtų pritaikyti, kad jis atitiktų 2030 m. visos ekonomikos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą, tikslą iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą ir tikslą vėliau pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119; |
| --- | --- |

(8)

visi ekonomikos sektoriai turi prisidėti prie to, kad tų išmetamų teršalų kiekis būtų sumažintas, kaip nustatyta Reglamentu (ES) 2021/1119. Todėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (6) nustatytos ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) užmojį reikėtų pritaikyti, kad jis atitiktų 2030 m. visos ekonomikos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą, tikslą iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą ir tikslą vėliau pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2021/1119;

| (9) | siekiant pašalinti rinkoje stebimą apyvartinių taršos leidimų pasiūlos ir paklausos struktūrinį disbalansą, Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/1814 (7) 2018 m. buvo sukurtas ir 2019 m. pradėjo veikti rinkos stabilumo rezervas (toliau – rezervas). Nedarant poveikio tolesnėms rezervo peržiūroms, 2023 m. vykdant bendrą Direktyvos 2003/87/EB ir Sprendimo (ES) 2015/1814 peržiūrą, Komisija turėtų nuolat stebėti rezervo veikimą ir užtikrinti, kad rezervas atitiktų savo paskirtį būsimų nenumatytų išorės sukrėtimų atveju. tvirtas ir į ateitį orientuotas rezervas yra labai svarbus siekiant užtikrinti ES ATLPS vientisumą ir veiksmingai ją valdyti, kad ja, kaip politikos priemone, būtų prisidedama prie tikslo ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti Sąjungos poveikio klimatui neutralumą įgyvendinimo, o vėliau – Reglamente (ES) 2021/1119 nustatyto tikslo pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(9)

siekiant pašalinti rinkoje stebimą apyvartinių taršos leidimų pasiūlos ir paklausos struktūrinį disbalansą, Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/1814 (7) 2018 m. buvo sukurtas ir 2019 m. pradėjo veikti rinkos stabilumo rezervas (toliau – rezervas). Nedarant poveikio tolesnėms rezervo peržiūroms, 2023 m. vykdant bendrą Direktyvos 2003/87/EB ir Sprendimo (ES) 2015/1814 peržiūrą, Komisija turėtų nuolat stebėti rezervo veikimą ir užtikrinti, kad rezervas atitiktų savo paskirtį būsimų nenumatytų išorės sukrėtimų atveju. tvirtas ir į ateitį orientuotas rezervas yra labai svarbus siekiant užtikrinti ES ATLPS vientisumą ir veiksmingai ją valdyti, kad ja, kaip politikos priemone, būtų prisidedama prie tikslo ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti Sąjungos poveikio klimatui neutralumą įgyvendinimo, o vėliau – Reglamente (ES) 2021/1119 nustatyto tikslo pasiekti neigiamą išmetamųjų teršalų kiekį įgyvendinimo.

| (10) | rezervas veikia metinio parduoti aukcionuose skirtų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus koregavimo principu. Siekiant išlaikyti kuo didesnį nuspėjamumą, Sprendimu (ES) 2015/1814 buvo nustatytos aiškios apyvartinių taršos leidimų perkėlimo į rezervą ir iš jo taisyklės. |
| --- | --- |

(10)

rezervas veikia metinio parduoti aukcionuose skirtų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus koregavimo principu. Siekiant išlaikyti kuo didesnį nuspėjamumą, Sprendimu (ES) 2015/1814 buvo nustatytos aiškios apyvartinių taršos leidimų perkėlimo į rezervą ir iš jo taisyklės.

| (11) | Sprendime (ES) 2015/1814 numatyta, kad tais atvejais, kai bendras apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius viršija nustatytą viršutinę ribinę vertę, iš aukcionuose parduotinų ir į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus turi būti išskaičiuotas apyvartinių taršos leidimų skaičius, atitinkantis tam tikrą to bendro apyvartinių taršos leidimų skaičiaus procentinę dalį. Priešingai, jeigu bendras apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius tampa mažesnis nei nustatyta apatinė ribinė vertė, apyvartinių taršos leidimų skaičius turi būti perkeltas iš rezervo valstybėms narėms ir pridėtas prie aukcionuose parduotinų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus; |
| --- | --- |

(11)

Sprendime (ES) 2015/1814 numatyta, kad tais atvejais, kai bendras apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius viršija nustatytą viršutinę ribinę vertę, iš aukcionuose parduotinų ir į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus turi būti išskaičiuotas apyvartinių taršos leidimų skaičius, atitinkantis tam tikrą to bendro apyvartinių taršos leidimų skaičiaus procentinę dalį. Priešingai, jeigu bendras apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius tampa mažesnis nei nustatyta apatinė ribinė vertė, apyvartinių taršos leidimų skaičius turi būti perkeltas iš rezervo valstybėms narėms ir pridėtas prie aukcionuose parduotinų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus;

| (12) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410 (8) Sprendimas (ES) 2015/1814 buvo iš dalies pakeistas: iki 2023 m. gruodžio 31 d. procentinė dalis, pagal kurią nustatomas kiekvienais metais į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, buvo padvigubinta nuo 12 % iki 24 %, siekiant duoti patikimą investicinį signalą ekonomiškai efektyviu būdu mažinti išmetamą CO2 kiekį. Tas pakeitimas buvo priimtas atsižvelgiant į ankstesnį Sąjungos 2030 m. klimato tikslą – visos ekonomikos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu; |
| --- | --- |

(12)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410 (8) Sprendimas (ES) 2015/1814 buvo iš dalies pakeistas: iki 2023 m. gruodžio 31 d. procentinė dalis, pagal kurią nustatomas kiekvienais metais į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, buvo padvigubinta nuo 12 % iki 24 %, siekiant duoti patikimą investicinį signalą ekonomiškai efektyviu būdu mažinti išmetamą CO2 kiekį. Tas pakeitimas buvo priimtas atsižvelgiant į ankstesnį Sąjungos 2030 m. klimato tikslą – visos ekonomikos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu;

| (13) | pagal Sprendimą (ES) 2015/1814, per trejus metus nuo rezervo veikimo pradžios dienos Komisija, remdamasi tinkamo Europos anglies dioksido rinkos veikimo analize, turėjo atlikti pirmąją rezervo peržiūrą ir prireikus pateikti pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(13)

pagal Sprendimą (ES) 2015/1814, per trejus metus nuo rezervo veikimo pradžios dienos Komisija, remdamasi tinkamo Europos anglies dioksido rinkos veikimo analize, turėjo atlikti pirmąją rezervo peržiūrą ir prireikus pateikti pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (14) | atlikdama rezervo peržiūrą pagal Sprendimą (ES) 2015/1814, Komisija ypatingą dėmesį skyrė procentiniam dydžiui, pagal kurį nustatomas į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, taip pat ribos, taikomos bendram apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičiui, skaitinė vertė bei apyvartinių taršos leidimų, planuojamų paimti iš rezervo, skaičiui; |
| --- | --- |

(14)

atlikdama rezervo peržiūrą pagal Sprendimą (ES) 2015/1814, Komisija ypatingą dėmesį skyrė procentiniam dydžiui, pagal kurį nustatomas į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, taip pat ribos, taikomos bendram apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičiui, skaitinė vertė bei apyvartinių taršos leidimų, planuojamų paimti iš rezervo, skaičiui;

| (15) | iš analizės, atliktos per Komisijos rezervo peržiūrą, ir tikėtinų pokyčių, susijusių su anglies dioksido rinka, matyti, kad 12 % bendro apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų dalis, pagal kurią kiekvienais metais po 2023 m. nustatomas į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, nėra pakankama, kad būtų išvengta smarkaus apyvartinių taršos leidimų pertekliaus padidėjimo ES ATLPS. Šiame sprendime išlaikius 24 % dalį neturėtų būti daromas poveikis vėlesnėms rezervo peržiūroms, įskaitant, jei reikia, dar vieną procentinio dydžio, pagal kurį nustatomas į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, peržiūrą atliekant bendrą Direktyvos 2003/87/EB ir Sprendimo (ES) 2015/1814 peržiūrą 2023 m.; |
| --- | --- |

(15)

iš analizės, atliktos per Komisijos rezervo peržiūrą, ir tikėtinų pokyčių, susijusių su anglies dioksido rinka, matyti, kad 12 % bendro apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų dalis, pagal kurią kiekvienais metais po 2023 m. nustatomas į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, nėra pakankama, kad būtų išvengta smarkaus apyvartinių taršos leidimų pertekliaus padidėjimo ES ATLPS. Šiame sprendime išlaikius 24 % dalį neturėtų būti daromas poveikis vėlesnėms rezervo peržiūroms, įskaitant, jei reikia, dar vieną procentinio dydžio, pagal kurį nustatomas į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, peržiūrą atliekant bendrą Direktyvos 2003/87/EB ir Sprendimo (ES) 2015/1814 peržiūrą 2023 m.;

| (16) | kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. toliau taikyti dabartinius rezervo parametrus, nustatytus pagal Direktyvą (ES) 2018/410, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(16)

kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. toliau taikyti dabartinius rezervo parametrus, nustatytus pagal Direktyvą (ES) 2018/410, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (17) | todėl Sprendimas (ES) 2015/1814 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(17)

todėl Sprendimas (ES) 2015/1814 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (ES) 2015/1814 dalinis pakeitimas

Sprendimo (ES) 2015/1814 1 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

| | „Nukrypstant nuo šios pastraipos pirmo ir antro sakinių, iki 2030 m. gruodžio 31 d. tuose sakiniuose nurodytos procentinės dalys ir 100 mln. apyvartinių taršos leidimų padvigubinami.“ |
| --- | --- |

„Nukrypstant nuo šios pastraipos pirmo ir antro sakinių, iki 2030 m. gruodžio 31 d. tuose sakiniuose nurodytos procentinės dalys ir 100 mln. apyvartinių taršos leidimų padvigubinami.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Strasbūre 2023 m. balandžio 19 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. ROSWALL

---

(1)  
  OL C 152, 2022 4 6, p. 175.

1

(2)  
  OL C 301, 2022 8 5, p. 116.

2

(3)  
  2023 m. kovo 14 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2023 m. kovo 28 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

4

(5)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

5

(6)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

6

(7)  
  2015 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/1814 dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo bei kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (OL L 264, 2015 10 9, p. 1).

7

(8)  
  2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir Sprendimas (ES) 2015/1814 (OL L 76, 2018 3 19, p. 3).

8

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2023 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 110/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 110/25

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/853

2023 m. balandžio 24 d.

kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. kovo 23 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 961/2010 (1), ypač į jo 46 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2012 m. kovo 23 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui; |
| --- | --- |

(1)

2012 m. kovo 23 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 267/2012 dėl ribojamųjų priemonių Iranui;

| (2) | remiantis Tarybos sprendimo 2010/413/BUSP (2) II priedo peržiūros rezultatais, iš Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede išdėstyto sąrašo turėtų būti išbrauktas įrašas, susijęs su vienu į tą sąrašą įtrauktu asmeniu. Vienas į Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priedą įtrauktas įrašas turėtų būti atnaujintas; |
| --- | --- |

(2)

remiantis Tarybos sprendimo 2010/413/BUSP (2) II priedo peržiūros rezultatais, iš Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priede išdėstyto sąrašo turėtų būti išbrauktas įrašas, susijęs su vienu į tą sąrašą įtrauktu asmeniu. Vienas į Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priedą įtrauktas įrašas turėtų būti atnaujintas;

| (3) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 267/2012 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2023 m. balandžio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OL L 88, 2012 3 24, p. 1.

1

(2)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2007/140/BUSP (OL L 195, 2010 7 27, p. 39).

2

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 267/2012 IX priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | skyriaus, kurio pavadinimas „II. Islamo revoliucijos gvardija (IRGC)“, poskyryje „A. Asmenys“ išbraukiamas 10 įrašas (dėl Rostam QASEMI); |
| --- | --- |

1)

skyriaus, kurio pavadinimas „II. Islamo revoliucijos gvardija (IRGC)“, poskyryje „A. Asmenys“ išbraukiamas 10 įrašas (dėl Rostam QASEMI);

| 2) | skyriuje „I. Asmenys ir subjektai, dalyvaujantys branduolinėje arba su balistinėmis raketomis susijusioje veikloje, ir asmenys bei subjektai, teikiantys paramą Irano Vyriausybei“ toliau pateikiamu įrašu pakeičiamas poskyryje „B. Subjektai“ išdėstytame sąraše pateikiamas atitinkamas įrašas: | Pavadinimas | Identifikuojamoji informacija | Priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | „Fajr Aviation Composite Industries“ | Mehrabad Airport, P. O. Box 13445-885, Tehran, Iran | Irano aviacijos pramonės organizacijos („Iranian Aviation Industries Organization“ (IAIO)) prie MODAFL (jas abi ES yra įtraukusi į sąrašą) patronuojamoji įmonė, kuri, visų pirma, gamina sudėtines medžiagas orlaivių pramonei.
  „Fajr Aviation Composite Industries“ taip pat gamina bepiločius orlaivius, kurie galimai yra naudojami destabilizuoti padėtį regione. | 2010 7 26“ |

2)

skyriuje „I. Asmenys ir subjektai, dalyvaujantys branduolinėje arba su balistinėmis raketomis susijusioje veikloje, ir asmenys bei subjektai, teikiantys paramą Irano Vyriausybei“ toliau pateikiamu įrašu pakeičiamas poskyryje „B. Subjektai“ išdėstytame sąraše pateikiamas atitinkamas įrašas:

Pavadinimas

Identifikuojamoji informacija

Priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

„12.

„Fajr Aviation Composite Industries“

Mehrabad Airport, P. O. Box 13445-885, Tehran, Iran

Irano aviacijos pramonės organizacijos („Iranian Aviation Industries Organization“ (IAIO)) prie MODAFL (jas abi ES yra įtraukusi į sąrašą) patronuojamoji įmonė, kuri, visų pirma, gamina sudėtines medžiagas orlaivių pramonei.

„Fajr Aviation Composite Industries“ taip pat gamina bepiločius orlaivius, kurie galimai yra naudojami destabilizuoti padėtį regione.

2010 7 26“

---

SPRENDIMAI

| 2023 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 110/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 110/28

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2023/854

2023 m. balandžio 24 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2010 m. liepos 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/413/BUSP (1) dėl ribojamųjų priemonių Iranui; |
| --- | --- |

(1)

2010 m. liepos 26 d. Taryba priėmė Sprendimą 2010/413/BUSP (1) dėl ribojamųjų priemonių Iranui;

| (2) | pagal Sprendimo 2010/413/BUSP 26 straipsnio 3 dalį Taryba peržiūrėjo to sprendimo II priede išdėstytą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sprendimo 2010/413/BUSP 26 straipsnio 3 dalį Taryba peržiūrėjo to sprendimo II priede išdėstytą asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

| (3) | remiantis tos peržiūros rezultatais, iš Sprendimo 2010/413/BUSP II priede išdėstyto sąrašo turėtų būti išbrauktas įrašas dėl vieno į tą sąrašą įtraukto asmens. Vienas į II priedą įtrauktas įrašas turėtų būti atnaujintas; |
| --- | --- |

(3)

remiantis tos peržiūros rezultatais, iš Sprendimo 2010/413/BUSP II priede išdėstyto sąrašo turėtų būti išbrauktas įrašas dėl vieno į tą sąrašą įtraukto asmens. Vienas į II priedą įtrauktas įrašas turėtų būti atnaujintas;

| (4) | todėl Sprendimas 2010/413/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2010/413/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2010/413/BUSP II priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Liuksemburge 2023 m. balandžio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/413/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Iranui, kuriuo panaikinama Bendroji pozicija 2007/140/BUSP (OL L 195, 2010 7 27, p. 39).

1

---

PRIEDAS

Sprendimo 2010/413/BUSP II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | skyriaus, kurio pavadinimas „II. Islamo revoliucijos gvardija (IRGC)“, poskyryje „A. Asmenys“ išbraukiamas 10 įrašas (dėl Rostam QASEMI); |
| --- | --- |

1)

skyriaus, kurio pavadinimas „II. Islamo revoliucijos gvardija (IRGC)“, poskyryje „A. Asmenys“ išbraukiamas 10 įrašas (dėl Rostam QASEMI);

| 2) | skyriuje „I. Asmenys ir subjektai, dalyvaujantys branduolinėje arba su balistinėmis raketomis susijusioje veikloje, bei asmenys ir subjektai, teikiantys paramą Irano Vyriausybei“ toliau pateikiamu įrašu pakeičiamas poskyryje „B. Subjektai“ išdėstytame sąraše pateikiamas atitinkamas įrašas: | Pavadinimas | Identifikuojamoji informacija | Priežastys | Įtraukimo į sąrašą data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | „Fajr Aviation Composite Industries“ | Mehrabad Airport, P. O. Box 13445-885, Tehran, Iran | Irano aviacijos pramonės organizacijos („Iranian Aviation Industries Organization“ (IAIO)) prie MODAFL (jas abi ES yra įtraukusi į sąrašą) patronuojamoji įmonė, kuri, visų pirma, gamina sudėtines medžiagas orlaivių pramonei.
  „Fajr Aviation Composite Industries“ taip pat gamina bepiločius orlaivius, kurie galimai yra naudojami destabilizuoti padėtį regione. | 2010 7 26“ |

2)

skyriuje „I. Asmenys ir subjektai, dalyvaujantys branduolinėje arba su balistinėmis raketomis susijusioje veikloje, bei asmenys ir subjektai, teikiantys paramą Irano Vyriausybei“ toliau pateikiamu įrašu pakeičiamas poskyryje „B. Subjektai“ išdėstytame sąraše pateikiamas atitinkamas įrašas:

Pavadinimas

Identifikuojamoji informacija

Priežastys

Įtraukimo į sąrašą data

„12.

„Fajr Aviation Composite Industries“

Mehrabad Airport, P. O. Box 13445-885, Tehran, Iran

Irano aviacijos pramonės organizacijos („Iranian Aviation Industries Organization“ (IAIO)) prie MODAFL (jas abi ES yra įtraukusi į sąrašą) patronuojamoji įmonė, kuri, visų pirma, gamina sudėtines medžiagas orlaivių pramonei.

„Fajr Aviation Composite Industries“ taip pat gamina bepiločius orlaivius, kurie galimai yra naudojami destabilizuoti padėtį regione.

2010 7 26“

---

| 2023 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 110/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 110/30

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2023/855

2023 m. balandžio 24 d.

dėl Europos Sąjungos partnerystės misijos Moldovoje (EUPM Moldova)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | savo 2022 m. birželio 24 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pripažino, be kita ko, Moldovos Respublikos europinę perspektyvą, patvirtino, kad Moldovos Respublikos ir jos piliečių ateitis yra Europos Sąjungoje, ir nusprendė jai kartu su Ukraina suteikti šalies kandidatės statusą; |
| --- | --- |

(1)

savo 2022 m. birželio 24 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pripažino, be kita ko, Moldovos Respublikos europinę perspektyvą, patvirtino, kad Moldovos Respublikos ir jos piliečių ateitis yra Europos Sąjungoje, ir nusprendė jai kartu su Ukraina suteikti šalies kandidatės statusą;

| (2) | savo 2022 m. gruodžio 15 d. išvadose Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad Sąjunga toliau teiks visokeriopą atitinkamą paramą Moldovos Respublikai, kuri susiduria su daugialypiu Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą poveikiu; |
| --- | --- |

(2)

savo 2022 m. gruodžio 15 d. išvadose Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad Sąjunga toliau teiks visokeriopą atitinkamą paramą Moldovos Respublikai, kuri susiduria su daugialypiu Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą poveikiu;

| (3) | Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai skirtame 2023 m. sausio 28 d. laiške Moldovos Respublikos Ministrė Pirmininkė Sąjungos paprašė dislokuoti civilinę misiją Moldovos Respublikoje pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (toliau – BSGP); |
| --- | --- |

(3)

Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai skirtame 2023 m. sausio 28 d. laiške Moldovos Respublikos Ministrė Pirmininkė Sąjungos paprašė dislokuoti civilinę misiją Moldovos Respublikoje pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (toliau – BSGP);

| (4) | 2023 m. sausio 31 d. Politinis ir saugumo komitetas pritarė politinei reagavimo į krizę programai Moldovos Respublikoje; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. sausio 31 d. Politinis ir saugumo komitetas pritarė politinei reagavimo į krizę programai Moldovos Respublikoje;

| (5) | 2023 m. balandžio 5 d. Taryba patvirtino galimos civilinės BSGP misijos Moldovos Respublikoje krizės valdymo koncepciją. Todėl ta misija turėtų būti įsteigta; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. balandžio 5 d. Taryba patvirtino galimos civilinės BSGP misijos Moldovos Respublikoje krizės valdymo koncepciją. Todėl ta misija turėtų būti įsteigta;

| (6) | BSGP misija Moldovos Respublikoje bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(6)

BSGP misija Moldovos Respublikoje bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Misija

Sąjunga įsteigia civilinę Europos Sąjungos partnerystės misiją Moldovos Respublikoje (toliau – EUPM Moldova) pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką.

2 straipsnis

Įgaliojimai

1.   EUPM Moldova padeda didinti Moldovos Respublikos saugumo sektoriaus atsparumą krizių valdymo ir hibridinių grėsmių srityse, įskaitant kibernetinį saugumą bei kovą su užsienio vykdomu manipuliavimu informacija ir kišimusi.

2.   Tuo tikslu EUPM Moldova:

| a) | prisideda prie Moldovos krizių valdymo struktūrų, kurių veikla daugiausia skirta saugumo sektoriui, stiprinimo:






  i) | nustatydama organizavimo, mokymo ir įrangos poreikius; |
| --- | --- | --- |

a)

prisideda prie Moldovos krizių valdymo struktūrų, kurių veikla daugiausia skirta saugumo sektoriui, stiprinimo:

i)

nustatydama organizavimo, mokymo ir įrangos poreikius;

| ii) | laipsniškai įgyvendindama siūlomus veiksmus ir nustatytus sprendimus; |
| --- | --- |

ii)

laipsniškai įgyvendindama siūlomus veiksmus ir nustatytus sprendimus;

| b) | padeda didinti atsparumą hibridinėms grėsmėms:






  i) | strateginiu lygmeniu teikdama konsultacijas dėl kovai su hibridinėmis grėsmėmis bei užsienio vykdomu manipuliavimu informacija ir kišimusi, įskaitant dezinformaciją, kibernetinio saugumo didinimui ir įslaptintos informacijos apsaugai skirtų strategijų ir politikos plėtojimo; |
| --- | --- | --- |

b)

padeda didinti atsparumą hibridinėms grėsmėms:

i)

strateginiu lygmeniu teikdama konsultacijas dėl kovai su hibridinėmis grėsmėmis bei užsienio vykdomu manipuliavimu informacija ir kišimusi, įskaitant dezinformaciją, kibernetinio saugumo didinimui ir įslaptintos informacijos apsaugai skirtų strategijų ir politikos plėtojimo;

| ii) | nustatydama saugumo sektoriaus pajėgumų stiprinimo poreikius, susijusius su ankstyvuoju įspėjimu apie grėsmes, jų aptikimu, nustatymu, priskyrimu joms ir reagavimu į tas grėsmes; |
| --- | --- |

ii)

nustatydama saugumo sektoriaus pajėgumų stiprinimo poreikius, susijusius su ankstyvuoju įspėjimu apie grėsmes, jų aptikimu, nustatymu, priskyrimu joms ir reagavimu į tas grėsmes;

| iii) | prisidėdama prie siūlomų veiksmų ir nustatytų sprendimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

iii)

prisidėdama prie siūlomų veiksmų ir nustatytų sprendimų įgyvendinimo;

| c) | remia tai, kad pirmiau nurodytos užduotys būtų įgyvendinamos pasitelkiant projektų grupę, prireikus teikiančią tikslinę operacinę paramą, laikantis integruoto požiūrio ir, kiek įmanoma, glaudžiai koordinuojant veiksmus su kitais subjektais. |
| --- | --- |

c)

remia tai, kad pirmiau nurodytos užduotys būtų įgyvendinamos pasitelkiant projektų grupę, prireikus teikiančią tikslinę operacinę paramą, laikantis integruoto požiūrio ir, kiek įmanoma, glaudžiai koordinuojant veiksmus su kitais subjektais.

3.   Į EUPM Moldova strateginį ir operacinį planavimą, veiklą ir ataskaitų teikimą visapusiškai bei proaktyviai integruojama tarptautinė humanitarinė teisė, žmogaus teisės ir lyčių lygybės principas, civilių apsauga ir darbotvarkės pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo, 2250 (2015) dėl jaunimo, taikos ir saugumo bei 1612 (2005) dėl vaikų ir ginkluotųjų konfliktų.

3 straipsnis

Pavaldumo tvarka ir struktūra

1.   EUPM Moldova, kaip krizių valdymo operacijos, pavaldumo tvarka yra vieninga.

2.   EUPM Moldova būstinė yra Moldovos Respublikoje.

3.   EUPM Moldova struktūra nustatoma vadovaujantis jos planavimo dokumentais.

4 straipsnis

Civilinės operacijos vadas

1.   EUPM Moldova civilinės operacijos vadas yra Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro (toliau – CPCC) valdantysis direktorius. Civilinės operacijos vadas gali naudotis CPCC planuodamas ir vykdydamas EUPM Moldova.

2.   Civilinės operacijos vadas, kurio politinę kontrolę vykdo ir kuriam strategiškai vadovauja Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK), bendrai vadovaujant vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis), vadovauja EUPM Moldova ir vykdo jos kontrolę strateginiu lygmeniu.

3.   Civilinės operacijos vadas užtikrina tinkamą ir veiksmingą Tarybos ir PSK sprendimų įgyvendinimą, kiek tai susiję su operacijų vykdymu, be kita ko, misijos vadovui, prireikus, strateginiu lygmeniu teikdamas nurodymus ir jį konsultuodamas bei jam teikdamas techninę paramą.

4.   Civilinės operacijos vadas Tarybai atsiskaito per vyriausiąjį įgaliotinį.

5.   Visi komandiruoti darbuotojai lieka visiškai pavaldūs atitinkamai siunčiančiosios valstybės nacionalinėms valdžios institucijoms pagal nacionalines taisykles, atitinkamai Sąjungos institucijai arba Europos išorės veiksmų tarnybai (toliau – EIVT). Tos valdžios institucijos perduoda savo personalo operacinį valdymą (OPCON) civilinės operacijos vadui.

6.   Civilinės operacijos vadui tenka bendra atsakomybė užtikrinti, kad Sąjungos rūpestingumo pareiga būtų tinkamai atlikta.

7.   Civilinės operacijos vadas ir ES delegacijos Moldovos Respublikoje vadovas prireikus tarpusavyje konsultuojasi.

5 straipsnis

Misijos vadovas

1.   Misijos vadovas yra atsakingas už EUPM Moldova, jai vadovauja ir vykdo jos kontrolę operacijos rajone. Misijos vadovas yra tiesiogiai pavaldus civilinės operacijos vadui ir veikia laikydamasis jo nurodymų.

2.   Misijos vadovas atstovauja EUPM Moldova jos atsakomybės srityje.

3.   Misijos vadovas prisiima administracinę ir logistinę atsakomybę už EUPM Moldova, be kita ko, EUPM Moldova suteikto turto, išteklių ir informacijos atžvilgiu. Misijos vadovas, prisiimdamas bendrą atsakomybę, EUPM Moldova personalo nariams gali deleguoti užduotis, susijusias su personalo ir finansų reikalų valdymu.

4.   Misijos vadovas yra atsakingas už EUPM Moldova personalo drausmės kontrolę. Komandiruotam personalui drausmines priemones taiko atitinkamai siunčiančiosios valstybės nacionalinės valdžios institucijos pagal nacionalines taisykles, atitinkama Sąjungos institucija arba EIVT.

5.   Misijos vadovas užtikrina tinkamą EUPM Moldova matomumą.

6.   Nedarant poveikio pavaldumo tvarkai, misijos vadovui vietos politines gaires teikia Sąjungos delegacijos Moldovos Respublikoje vadovas.

6 straipsnis

Personalas

1.   EUPM Moldova personalą sudaro, visų pirma, valstybių narių, Sąjungos institucijų arba EIVT komandiruoti darbuotojai. Valstybės narės, Sąjungos institucijos ir EIVT padengia išlaidas, susijusias su visais jų komandiruotais darbuotojais, įskaitant kelionės į veiklos vykdymo vietą ir grįžimo iš jos išlaidas, atlyginimus, sveikatos draudimą bei išmokas, išskyrus skiriamus dienpinigius.

2.   Atitinkamai valstybė narė, Sąjungos institucija arba EIVT yra atsakingos už atsakymą į visas su komandiravimu susijusias pretenzijas, pateiktas jų komandiruoto personalo nario arba su juo susijusias, ir už bet kokio ieškinio iškėlimą tokiam asmeniui.

3.   Jeigu reikiamų funkcijų negali vykdyti valstybių narių komandiruoti darbuotojai, EUPM Moldova gali pagal sutartį įdarbinti tarptautinius ir vietos darbuotojus. Atitinkamai išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, jei nėra tinkamų kandidatų iš valstybių narių, gali būti įdarbinami dalyvaujančių trečiųjų valstybių piliečiai su jais sudarant sutartį.

4.   Tarptautinių ir vietos darbuotojų įdarbinimo sąlygos ir teisės bei pareigos nustatomos EUPM Moldova ir atitinkamo personalo nario sutartyje.

7 straipsnis

EUPM Moldova ir jos personalo statusas

EUPM Moldova ir jos personalo statusui, įskaitant, kai tinkama, privilegijas, imunitetą ir kitas garantijas, būtinas EUPM Moldova įvykdymui ir sklandžiam funkcionavimui, taikomas susitarimas, sudarytas pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 37 straipsnį ir laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatytos procedūros.

8 straipsnis

Politinė kontrolė ir strateginis vadovavimas

1.   PSK Tarybos ir vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe vykdo EUPM Moldova politinę kontrolę ir strateginį vadovavimą jai. Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus tuo tikslu pagal ES sutarties 38 straipsnio trečią pastraipą. Tas įgaliojimas apima įgaliojimus vyriausiojo įgaliotinio siūlymu paskirti misijos vadovą ir įgaliojimus iš dalies keisti operacijos planą (toliau – OPLAN). Tarybai paliekami įgaliojimai spręsti dėl EUPM Moldova tikslų ir jos nutraukimo. PSK sprendimai dėl misijos vadovo skyrimo skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   PSK Tarybai atsiskaito reguliariai.

3.   PSK reguliariai, taip pat iškilus poreikiui, teikiamos civilinės operacijos vado ir misijos vadovo ataskaitos jų atsakomybės sričių klausimais.

9 straipsnis

Trečiųjų valstybių dalyvavimas

1.   Nedarant poveikio Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumui ir jos bendrai institucinei struktūrai, trečiosios valstybės gali būti kviečiamos prisidėti prie EUPM Moldova, jei jos padengia savo komandiruojamų darbuotojų išlaidas, įskaitant atlyginimus, visų rūšių rizikos draudimą, dienpinigius ir kelionės į Moldovos Respubliką bei grįžimo iš jos išlaidas, taip pat prireikus prisideda prie EUPM Moldova veiklos išlaidų padengimo.

2.   Kiek tai susiję su tos misijos kasdienės veiklos valdymu, prie EUPM Moldova prisidedančios trečiosios valstybės turi tas pačias teises ir pareigas kaip ir valstybės narės.

3.   Taryba įgalioja PSK priimti atitinkamus sprendimus dėl siūlomų įnašų priėmimo ir įsteigti Prisidedančiųjų valstybių komitetą.

4.   Išsami trečiųjų valstybių dalyvavimo tvarka nustatoma susitarimais, kurie sudaromi pagal ES sutarties 37 straipsnį, ir prireikus papildomais techniniais susitarimais. Jei Sąjunga ir trečioji valstybė sudaro ar yra sudariusios susitarimą, kuriuo nustatomos tos trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos krizių valdymo operacijose bendrosios sąlygos, EUPM Moldova kontekste taikomos to susitarimo nuostatos.

10 straipsnis

Saugumas

1.   Civilinės operacijos vadas vadovauja misijos vadovo vykdomam saugumo priemonių planavimui ir užtikrina, kad EUPM Moldova jas tinkamai bei veiksmingai įgyvendintų pagal 4 straipsnį.

2.   Misijos vadovas yra atsakingas už EUPM Moldova saugumą ir už tai, kad būtų užtikrinta, kad būtų laikomasi tai misijai taikytinų būtiniausių saugumo reikalavimų pagal Sąjungos politiką dėl personalo, dislokuoto už Sąjungos ribų vykdyti veiksmų pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir ją papildančius dokumentus, saugumo.

3.   Misijos vadovui padeda misijos saugumo pareigūnas; jis yra atskaitingas misijos vadovui ir taip pat palaiko glaudžius darbinius santykius su EIVT.

4.   Pagal OPLAN EUPM Moldova darbuotojai, prieš pradėdami eiti savo pareigas, dalyvauja privalomuose mokymo saugumo klausimais kursuose. Jie taip pat reguliariai dalyvauja kvalifikacijos kėlimo mokymuose misijos vietoje, kuriuos organizuoja misijos saugumo pareigūnas.

5.   Misijos vadovas užtikrina ES įslaptintos informacijos apsaugą pagal Tarybos sprendimą 2013/488/ES (1).

11 straipsnis

Nuolatinės stebėsenos centras

EUPM Moldova tikslais pradeda veikti Nuolatinės stebėsenos centras.

12 straipsnis

Teisinės nuostatos

EUPM Moldova turi teisę pirkti paslaugas ir prekes, sudaryti sutartis ir administracinius susitarimus, įdarbinti darbuotojus, turėti banko sąskaitas, įsigyti ir perleisti turtą, vykdyti savo įsipareigojimus ir būti teismo proceso šalimi, kai to reikia šiam sprendimui įgyvendinti.

13 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Finansinė orientacinė suma, skirta su EUPM Moldova susijusioms keturių mėnesių nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos išlaidoms padengti, yra 3 529 889,20 EUR. Sprendimą dėl vėlesnio laikotarpio finansinės orientacinės sumos priima Taryba.

2.   Visos išlaidos tvarkomos pagal Sąjungos bendrajam biudžetui taikomas taisykles ir procedūras. EUPM Moldova viešojo pirkimo sutarčių skyrimo procedūrose fiziniai ir juridiniai asmenys dalyvauja be apribojimų. Be to, EUPM Moldova perkamoms prekėms netaikoma jokia kilmės taisyklė. Komisijai pritarus, EUPM Moldova gali sudaryti techninius susitarimus su valstybėmis narėmis, priimančiąja valstybe, dalyvaujančiomis trečiosiomis valstybėmis ir kitais tarptautiniais subjektais dėl įrangos, paslaugų ir patalpų teikimo EUPM Moldova.

3.   EUPM Moldova yra atsakinga už savo biudžeto vykdymą. Šiuo tikslu EUPM Moldova pasirašo susitarimą su Komisija. Finansiniai susitarimai turi atitikti 3, 4 bei 5 straipsniuose numatytą pavaldumo tvarką ir EUPM Moldova veiklos reikalavimus.

4.   EUPM Moldova yra visiškai atskaitinga Komisijai už pagal 3 dalyje nurodytą susitarimą vykdomą finansinę veiklą ir veikia jos prižiūrima.

5.   Su EUPM Moldova susijusios išlaidos padengiamos nuo šio sprendimo priėmimo dienos.

14 straipsnis

Projektų grupė

1.   EUPM Moldova įsteigiama projektų grupė, kurios užduotis – nustatyti ir įgyvendinti projektus. EUPM Moldova atitinkamai sudaro palankesnes sąlygas valstybių narių ir trečiųjų valstybių atsakomybe su EUPM Moldova susijusiose srityse įgyvendinamiems projektams, kuriais remiami jos tikslai, ir teikia su jais susijusias konsultacijas.

2.   Laikantis 3 dalies, EUPM Moldova yra įgaliota naudoti valstybių narių ar trečiųjų valstybių finansinius įnašus projektams, kurie yra pripažįstami nuosekliai papildančiais kitus EUPM Moldova veiksmus, įgyvendinti, jeigu tie projektai:

| a) | numatyti su šiuo sprendimu susijusioje finansinėje pažymoje arba |
| --- | --- |

a)

numatyti su šiuo sprendimu susijusioje finansinėje pažymoje arba

| b) | įtraukti įgaliojimų vykdymo laikotarpiu, misijos vadovo prašymu iš dalies pakeitus finansinę pažymą. |
| --- | --- |

b)

įtraukti įgaliojimų vykdymo laikotarpiu, misijos vadovo prašymu iš dalies pakeitus finansinę pažymą.

EUPM Moldova su prisidedančiomis valstybėmis sudaro susitarimą, kuriame, visų pirma, nustatomos konkrečios procedūros, taikomos nagrinėjant trečiųjų šalių skundus dėl žalos, padarytos dėl EUPM Moldova veiksmų ar neveikimo naudojant lėšas, kurias skyrė tos valstybės. Prisidedančios valstybės Sąjungos ar vyriausiojo įgaliotinio jokiomis aplinkybėmis nelaiko atsakingais už EUPM Moldova veiksmus ar neveikimą naudojant lėšas, kurias skyrė tos valstybės.

3.   Sąjungos, valstybių narių ar trečiųjų valstybių finansiniams įnašams į projektų grupę turi pritarti PSK.

15 straipsnis

Sąjungos reagavimo veiksmų nuoseklumas ir koordinavimas

1.   Vyriausiasis įgaliotinis užtikrina šio sprendimo įgyvendinimo atitiktį Sąjungos išorės veiksmų visumai, be kita ko, Sąjungos paramos programoms.

2.   Nedarant poveikio pavaldumo tvarkai, misijos vadovui vietos politines gaires teikia Sąjungos delegacijos Moldovos Respublikoje vadovas.

3.   Misijos vadovas užtikrina glaudų veiksmų koordinavimą su valstybių narių atstovais ir panašiai mąstančiais tarptautiniais partneriais Moldovos Respublikoje.

16 straipsnis

Informacijos teikimas

1.   Vadovaujantis Sprendimu 2013/488/ES, vyriausiasis įgaliotinis įgaliojamas atitinkamai ir pagal EUPM Moldova poreikius teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms EUPM Moldova tikslais parengtą ES įslaptintą informaciją, pažymėtą ne aukštesnio kaip „CONFIDENTIEL UE/ES CONFIDENTIAL“ lygio slaptumo žyma.

2.   Vadovaujantis Sprendimu 2013/488/ES, tuo atveju, kai reikia skubiai patenkinti konkrečius veiklos poreikius, vyriausiasis įgaliotinis taip pat įgaliojamas teikti priimančiajai valstybei bet kokią EUPM Moldova tikslais parengtą ES įslaptintą informaciją, pažymėtą ne aukštesnio kaip „RESTREINT UE/ES RESTRICTED“ lygio slaptumo žyma. Šiuo tikslu sudaromi vyriausiojo įgaliotinio ir priimančiosios valstybės kompetentingų valdžios institucijų susitarimai.

3.   Vyriausiasis įgaliotinis įgaliojamas teikti su šiuo sprendimu susijusioms trečiosioms valstybėms bet kokius su EUPM Moldova klausimų svarstymu Taryboje susijusius ES neįslaptintus dokumentus, kuriems pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių (2) 6 straipsnio 1 dalį taikomas profesinės paslapties reikalavimas.

4.   Vyriausiasis įgaliotinis gali šio straipsnio 1–3 dalyse nurodytus įgaliojimus ir kompetenciją sudaryti šio straipsnio 2 dalyje nurodytus susitarimus deleguoti jam pavaldiems asmenims, civilinės operacijos vadui ir misijos vadovui, laikantis Sprendimo 2013/488/ES VI priedo VII skirsnio.

17 straipsnis

EUPM Moldova pradėjimas

1.   EUPM Moldova pradedama Tarybos sprendimu EUPM Moldova civilinės operacijos vado rekomenduojamą dieną, kai pasiekiamas jos pradinis operacinis pajėgumas.

2.   EUPM Moldova pagrindinė darbuotojų grupė atlieka būtinus parengiamuosius darbus, kad būtų pasiektas tos misijos pradinis operacinis pajėgumas.

18 straipsnis

Įsigaliojimas ir galiojimo trukmė

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas 2 metų laikotarpiu nuo EUPM Moldova pradėjimo.

Priimta Liuksemburge 2023 m. balandžio 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).

1

(2)  
  2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles (OL L 325, 2009 12 11, p. 35).

2

---

| 2023 4 25 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 110/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 4 25

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 110/37

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2023/856

2023 m. balandžio 18 d.

dėl prašymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/788 užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą „Sujunkime visas Europos sostines ir europiečius greitųjų traukinių tinklu“

(pranešta dokumentu Nr. C(2023) 2617)

(Tekstas autentiškas tik nyderlandų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos (1), ypač į jo 6 straipsnio 2 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | 2023 m. kovo 10 d. Komisijai pateiktas prašymas užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą „Sujunkime visas Europos sostines ir europiečius greitųjų traukinių tinklu“; |
| --- | --- |

(1)

2023 m. kovo 10 d. Komisijai pateiktas prašymas užregistruoti Europos piliečių iniciatyvą „Sujunkime visas Europos sostines ir europiečius greitųjų traukinių tinklu“;

| (2) | organizatoriai išdėstė šiuos iniciatyvos tikslus: „visas Europos sostines sujungti greitųjų geležinkelių linijomis. Raginame Europos Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl teisiškai privalomo akto, kad būtų sukurtas Europos greitųjų traukinių tinklas. Tai reiškia, kad turi būti sujungti esami greitųjų geležinkelių tinklai ir nutiestos greitųjų geležinkelių linijos ten, kur jų dar nėra.“; |
| --- | --- |

(2)

organizatoriai išdėstė šiuos iniciatyvos tikslus: „visas Europos sostines sujungti greitųjų geležinkelių linijomis. Raginame Europos Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl teisiškai privalomo akto, kad būtų sukurtas Europos greitųjų traukinių tinklas. Tai reiškia, kad turi būti sujungti esami greitųjų geležinkelių tinklai ir nutiestos greitųjų geležinkelių linijos ten, kur jų dar nėra.“;

| (3) | daugiau informacijos apie iniciatyvos dalyką, tikslus ir aplinkybes pateikiama jai skirto dokumento priede. Jame paaiškinama, kad visi europiečiai turi teisę laisvai judėti ES viduje, tačiau galimybių naudotis šia teise neturėtų riboti amžius, finansiniai ištekliai ir fizinė ar psichinė būklė. Organizatoriai teigia, kad Europos greitųjų traukinių tinklas yra ilgesnis nei 11 500 km, tačiau jis daugiausia jungia kelių valstybių narių miestus, o daugelio valstybių narių neapima. Organizatoriai mano, kad Europos greitųjų traukinių tinklą reikėtų sukurti, nes: i) kelionės traukiniais yra tvarios ir saugios; ii) greitieji traukiniai yra patogi alternatyva vidutinio nuotolio skrydžiams; iii) greitieji traukiniai yra įtraukūs ir prieinami visiems; iv) greitųjų geležinkelių jungtys naudingos siekiant ES regionų plėtros ir tolygaus ES ekonomikos augimo; v) greitųjų geležinkelių linijos padeda užtikrinti didesnę sanglaudą ir yra naudingos visiems gyventojams. Organizatoriai teigia, kad, siekiant sudaryti sąlygas europiečiams naudotis saugiomis ir tvariomis jungtimis, svarbu sujungti įvairius atskirų valstybių narių tinklus ir, atsižvelgiant į didėjantį keleivių skaičių, išplėsti bendrą tinklą; |
| --- | --- |

(3)

daugiau informacijos apie iniciatyvos dalyką, tikslus ir aplinkybes pateikiama jai skirto dokumento priede. Jame paaiškinama, kad visi europiečiai turi teisę laisvai judėti ES viduje, tačiau galimybių naudotis šia teise neturėtų riboti amžius, finansiniai ištekliai ir fizinė ar psichinė būklė. Organizatoriai teigia, kad Europos greitųjų traukinių tinklas yra ilgesnis nei 11 500 km, tačiau jis daugiausia jungia kelių valstybių narių miestus, o daugelio valstybių narių neapima. Organizatoriai mano, kad Europos greitųjų traukinių tinklą reikėtų sukurti, nes: i) kelionės traukiniais yra tvarios ir saugios; ii) greitieji traukiniai yra patogi alternatyva vidutinio nuotolio skrydžiams; iii) greitieji traukiniai yra įtraukūs ir prieinami visiems; iv) greitųjų geležinkelių jungtys naudingos siekiant ES regionų plėtros ir tolygaus ES ekonomikos augimo; v) greitųjų geležinkelių linijos padeda užtikrinti didesnę sanglaudą ir yra naudingos visiems gyventojams. Organizatoriai teigia, kad, siekiant sudaryti sąlygas europiečiams naudotis saugiomis ir tvariomis jungtimis, svarbu sujungti įvairius atskirų valstybių narių tinklus ir, atsižvelgiant į didėjantį keleivių skaičių, išplėsti bendrą tinklą;

| (4) | kalbant apie iniciatyvos tikslus, Komisija pagal Sutarties 170–172 straipsnius turi įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo prisidedama prie transeuropinių tinklų kūrimo ir plėtojimo transporto srityje ir remiamas nacionalinių tinklų tarpusavio ryšys ir sąveika. Pagal Sutarties 171 straipsnio 2 dalį, palaikydamos ryšį su Komisija, valstybės narės savitarpiškai koordinuoja nacionaliniu lygiu įgyvendinamą politiką, kuri gali turėti didelę įtaką siekiant šių tikslų. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, gali imtis bet kokios naudingos iniciatyvos tokiam koordinavimui skatinti. Be to, Sutarties 172 straipsnio antroje pastraipoje nustatyta, kad gairėms ir bendrų interesų projektams, susijusiems su valstybės narės teritorija, reikalingas tos valstybės narės pritarimas; |
| --- | --- |

(4)

kalbant apie iniciatyvos tikslus, Komisija pagal Sutarties 170–172 straipsnius turi įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo prisidedama prie transeuropinių tinklų kūrimo ir plėtojimo transporto srityje ir remiamas nacionalinių tinklų tarpusavio ryšys ir sąveika. Pagal Sutarties 171 straipsnio 2 dalį, palaikydamos ryšį su Komisija, valstybės narės savitarpiškai koordinuoja nacionaliniu lygiu įgyvendinamą politiką, kuri gali turėti didelę įtaką siekiant šių tikslų. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, gali imtis bet kokios naudingos iniciatyvos tokiam koordinavimui skatinti. Be to, Sutarties 172 straipsnio antroje pastraipoje nustatyta, kad gairėms ir bendrų interesų projektams, susijusiems su valstybės narės teritorija, reikalingas tos valstybės narės pritarimas;

| (5) | Komisija mano, kad nėra taip, kad kuri nors iniciatyvos dalis akivaizdžiai nepatektų į jos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės akto siekiant įgyvendinti Sutartis; |
| --- | --- |

(5)

Komisija mano, kad nėra taip, kad kuri nors iniciatyvos dalis akivaizdžiai nepatektų į jos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos teisės akto siekiant įgyvendinti Sutartis;

| (6) | ta išvada nedaro poveikio vertinimui, ar šiuo atveju būtų tenkinamos konkrečios materialinės sąlygos, įskaitant atitikties proporcingumo bei subsidiarumo principams ir suderinamumo su pagrindinėmis teisėmis sąlygas, kad Komisija galėtų imtis veiksmų; |
| --- | --- |

(6)

ta išvada nedaro poveikio vertinimui, ar šiuo atveju būtų tenkinamos konkrečios materialinės sąlygos, įskaitant atitikties proporcingumo bei subsidiarumo principams ir suderinamumo su pagrindinėmis teisėmis sąlygas, kad Komisija galėtų imtis veiksmų;

| (7) | organizatorių grupė pateikė tinkamų įrodymų, kad ji atitinka Reglamento (ES) 2019/788 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus reikalavimus, ir pagal to reglamento 5 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą paskyrė kontaktinius asmenis; |
| --- | --- |

(7)

organizatorių grupė pateikė tinkamų įrodymų, kad ji atitinka Reglamento (ES) 2019/788 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus reikalavimus, ir pagal to reglamento 5 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą paskyrė kontaktinius asmenis;

| (8) | šia iniciatyva nėra aiškiai siekiama piktnaudžiauti, ji nėra lengvabūdiška, nepagrįsta ar akivaizdžiai prieštaraujanti Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje išdėstytoms Sąjungos vertybėms arba Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintoms teisėms; |
| --- | --- |

(8)

šia iniciatyva nėra aiškiai siekiama piktnaudžiauti, ji nėra lengvabūdiška, nepagrįsta ar akivaizdžiai prieštaraujanti Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje išdėstytoms Sąjungos vertybėms arba Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintoms teisėms;

| (9) | todėl iniciatyva „Sujunkime visas Europos sostines ir europiečius greitųjų traukinių tinklu“ turėtų būti užregistruota; |
| --- | --- |

(9)

todėl iniciatyva „Sujunkime visas Europos sostines ir europiečius greitųjų traukinių tinklu“ turėtų būti užregistruota;

| (10) | išvada, kad Reglamento (ES) 2019/788 6 straipsnio 3 dalyje nustatytos registravimo sąlygos tenkinamos, nereiškia, kad Komisija kokiu nors būdu patvirtina faktinį iniciatyvos turinio teisingumą – už jį atsako tik iniciatyvos organizatorių grupė. Iniciatyvos turinys atspindi tik organizatorių grupės nuomonę ir jokiu būdu negali būti laikomas atspindinčiu Komisijos nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

išvada, kad Reglamento (ES) 2019/788 6 straipsnio 3 dalyje nustatytos registravimo sąlygos tenkinamos, nereiškia, kad Komisija kokiu nors būdu patvirtina faktinį iniciatyvos turinio teisingumą – už jį atsako tik iniciatyvos organizatorių grupė. Iniciatyvos turinys atspindi tik organizatorių grupės nuomonę ir jokiu būdu negali būti laikomas atspindinčiu Komisijos nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos piliečių iniciatyva „Sujunkime visas Europos sostines ir europiečius greitųjų traukinių tinklu“ užregistruojama.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas piliečių iniciatyvos „Sujunkime visas Europos sostines ir europiečius greitųjų traukinių tinklu“ organizatoriams, kuriems kaip kontaktiniai asmenys atstovauja Afryea UITERLOO ir Rogier VERGOUWEN.

Priimta Strasbūre 2023 m. balandžio 18 d.

Komisijos vardu

Věra JOUROVÁ

Pirmininko pavaduotoja

---

(1)  
  OL L 130, 2019 5 17, p. 55.

1

---