# Euroopa Liidu L 104/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 104 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik19. aprill 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 104

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik19. aprill 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/827, 11. oktoober 2022, milles sätestatakse regulatiivsed tehnilised standardid, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 seoses eelneva loaga vähendada omavahendeid ning kõlblike kohustuste instrumentidega seotud nõuetega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/828, 2. veebruar 2023, millega parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 ellujäämismääral põhineva erandi osas, mis on kehtestatud 2023. aastaks seoses hariliku merikeelega, mis on püütud läänepiirkonna vetes ICESi 7.e rajoonis alla 12 meetri pikkuste laevadega, millel kasutatakse traallaudadega põhjatraale | 23 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2023/829, 17. aprill 2023, imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastuse kohta, mida kohaldatakse Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele ja Ukrainas abi vajavatele isikutele tasuta jagamiseks või kasutada andmiseks imporditud kaupade suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 2490 all) | 25 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | ELi-Aserbaidžaani koostöönõukogu soovitus nr 1/2021, 22. detsember 2021, millega pikendatakse ELi ja Aserbaidžaani partnerluse prioriteete aastateks 2021–2024 [2023/830] | 30 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2023/831, 16. detsember 2022, millega muudetakse suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2022/48) | 32 |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2023/832, 16. detsember 2022, millega muudetakse suunist (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) (EKP/2022/49) | 40 |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2023/833, 16. detsember 2022, millega muudetakse suunist EKP/2014/31 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (EKP/2022/50) | 48 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/827, 11. oktoober 2022, milles sätestatakse regulatiivsed tehnilised standardid, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 seoses eelneva loaga vähendada omavahendeid ning kõlblike kohustuste instrumentidega seotud nõuetega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/828, 2. veebruar 2023, millega parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 ellujäämismääral põhineva erandi osas, mis on kehtestatud 2023. aastaks seoses hariliku merikeelega, mis on püütud läänepiirkonna vetes ICESi 7.e rajoonis alla 12 meetri pikkuste laevadega, millel kasutatakse traallaudadega põhjatraale

23

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2023/829, 17. aprill 2023, imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastuse kohta, mida kohaldatakse Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele ja Ukrainas abi vajavatele isikutele tasuta jagamiseks või kasutada andmiseks imporditud kaupade suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 2490 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 2490 all)

25

SOOVITUSED

*

ELi-Aserbaidžaani koostöönõukogu soovitus nr 1/2021, 22. detsember 2021, millega pikendatakse ELi ja Aserbaidžaani partnerluse prioriteete aastateks 2021–2024 [2023/830]

30

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2023/831, 16. detsember 2022, millega muudetakse suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2022/48)

(EKP/2022/48)

32

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2023/832, 16. detsember 2022, millega muudetakse suunist (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) (EKP/2022/49)

(EKP/2022/49)

40

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2023/833, 16. detsember 2022, millega muudetakse suunist EKP/2014/31 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (EKP/2022/50)

(EKP/2022/50)

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/827,

11. oktoober 2022,

milles sätestatakse regulatiivsed tehnilised standardid, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 seoses eelneva loaga vähendada omavahendeid ning kõlblike kohustuste instrumentidega seotud nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 28 lõike 5 kolmandat lõiku, artikli 29 lõike 6 kolmandat lõiku, artikli 52 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 72b lõike 7 neljandat lõiku, artikli 76 lõike 4 kolmandat lõiku, artikli 78 lõike 5 kolmandat lõiku, artikli 78a lõike 3 neljandat lõiku ja artikli 79 lõike 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (2) muudeti määruse (EL) nr 575/2013 paljudes artiklites kasutatud terminoloogiat. Need muudatused peaksid kajastuma komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 241/2014, (3) milles on sätestatud regulatiivsed tehnilised standardid finantsinstitutsioonide omavahendite nõuete kohta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/876 (2) muudeti määruse (EL) nr 575/2013 paljudes artiklites kasutatud terminoloogiat. Need muudatused peaksid kajastuma komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 241/2014, (3) milles on sätestatud regulatiivsed tehnilised standardid finantsinstitutsioonide omavahendite nõuete kohta.

| (2) | Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 uued globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja ELi-väliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate oluliste tütarettevõtjate suhtes kohaldatavad omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuded ning ühtlustatud kriteeriumid, mille alusel kõlblike kohustuste kirjed ja instrumendid vastavad nendele nõuetele. Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 ka artikli 72b lõige 7 ja artikli 78a lõige 3, mille kohaselt peab Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) töötama välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse mõned kõlblike kohustuste instrumentide kõlblikkuskriteeriumid ja loa andmise kord nende instrumentide vähendamiseks. Finantsinstitutsioonide omavahendite nõuetel ning uutel omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetel on sama eesmärk – tagada, et finantsinstitutsioonidel on piisav kahjumikatmisvõime. Seepärast on omavahenditesse kuuluvate instrumentide standardid ja kõlblike kohustuste instrumentide standardid omavahel tihedalt seotud, pidades eelkõige silmas, et määruses (EL) nr 575/2013 on sõnaselgelt nõutud, et need standardid peavad olema täielikult kooskõlas. Selleks et tagada omavahenditesse kuuluvate instrumentide standardite ja kõlblike kohustuste instrumentide standardite sidusus ja järjepidevus ning anda isikutele, kelle suhtes neid kohaldatakse, põhjalik ülevaade kõnealustest standarditest ja terviklik juurdepääs neile, on asjakohane lisada kõlblike kohustuste instrumentide standardid delegeeritud määrusesse (EL) nr 241/2014. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 uued globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja ELi-väliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate oluliste tütarettevõtjate suhtes kohaldatavad omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuded ning ühtlustatud kriteeriumid, mille alusel kõlblike kohustuste kirjed ja instrumendid vastavad nendele nõuetele. Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 ka artikli 72b lõige 7 ja artikli 78a lõige 3, mille kohaselt peab Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) töötama välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles täpsustatakse mõned kõlblike kohustuste instrumentide kõlblikkuskriteeriumid ja loa andmise kord nende instrumentide vähendamiseks. Finantsinstitutsioonide omavahendite nõuetel ning uutel omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetel on sama eesmärk – tagada, et finantsinstitutsioonidel on piisav kahjumikatmisvõime. Seepärast on omavahenditesse kuuluvate instrumentide standardid ja kõlblike kohustuste instrumentide standardid omavahel tihedalt seotud, pidades eelkõige silmas, et määruses (EL) nr 575/2013 on sõnaselgelt nõutud, et need standardid peavad olema täielikult kooskõlas. Selleks et tagada omavahenditesse kuuluvate instrumentide standardite ja kõlblike kohustuste instrumentide standardite sidusus ja järjepidevus ning anda isikutele, kelle suhtes neid kohaldatakse, põhjalik ülevaade kõnealustest standarditest ja terviklik juurdepääs neile, on asjakohane lisada kõlblike kohustuste instrumentide standardid delegeeritud määrusesse (EL) nr 241/2014.

| (3) | Nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 kui ka direktiivis 2014/59/EL (4) sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetel on sama eesmärk – tagada, et finantsinstitutsioonidel on piisav kahjumikatmisvõime. Sel põhjusel lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/879 (5) direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõige 1, millega laiendati kõigi kriisilahendussubjektide puhul kõlblike kohustuste instrumentide kõlblikkuskriteeriume kohustustele, mis on kõlblikud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punktis d osutatud kriteerium. Seoses kriisilahendussubjektidega, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja ELi-väliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate olulised tütarettevõtjad liidus, lisati direktiiviga (EL) 2019/879 direktiivi 2014/59/EL artikkel 45d. Selle sätte lõike 1 punktiga a ja lõike 2 punktiga a koostoimes artikli 45b lõike 1 teise lõiguga on ette nähtud, et kohustuste kõlblikkus omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks sõltub sellest, kas need kohustused vastavad kõlblike kohustuste instrumentide kõlblikkuskriteeriumidele. Nende kriteeriumidega on muu hulgas nõutud, et kohustusi ei tohi otseselt ega kaudselt rahastada finantsinstitutsioon, et kohustusi ei tohi vähendada ilma kriisilahendusasutuse eelneva loata ning et kohustused ei tohi sisaldada tagasivõtmise ajendit, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 3 osutatud juhtudel. Sarnaselt lisati direktiiviga (EL) 2019/879 direktiivi 2014/59/EL artikkel 45f seoses ettevõtjatega, kes ei ole kriisilahendussubjektid. Kõnealuse artikli lõike 2 punkti a alapunkti ii ja punkti a alapunkti v kohaselt sõltub kohustuste kõlblikkus sellest, kas kõlblike kohustuste instrumendid vastavad teatavatele kõlblikkuskriteeriumidele ja nõudele, et kohustuste omandiõiguse omandamist ei rahasta otseselt ega kaudselt ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse kõnealust artiklit. Seepärast tuleb sätestada, et delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 sätteid, mis käsitlevad kõlblike kohustuste instrumentide otsest ja kaudset rahastamist, tagasivõtmise ajendite vormi ja laadi ning eelnevat luba selliste instrumentide vähendamiseks, tuleks samuti kohaldada järjepidevalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõike 1 ja artikli 45f lõike 2 punkti a alapunkti ii ja punkti a alapunkti v kohaldamisel. Järjepidevuse tagamiseks tuleks mõistet „kõlblike kohustuste instrumendid“ mõista ka viitena „kõlblikele kohustustele“, nagu on osutatud direktiivi 2014/59/EL artiklis 45b ja artikli 45f lõike 2 punktis a, olenemata nende kohustuste järelejäänud tähtajast, ning mõiste „finantsinstitutsioon“ peaks kehtima ka kõigi ettevõtjate kohta, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 45 lõikele 1 omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet. |
| --- | --- |

(3)

Nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 kui ka direktiivis 2014/59/EL (4) sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetel on sama eesmärk – tagada, et finantsinstitutsioonidel on piisav kahjumikatmisvõime. Sel põhjusel lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/879 (5) direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõige 1, millega laiendati kõigi kriisilahendussubjektide puhul kõlblike kohustuste instrumentide kõlblikkuskriteeriume kohustustele, mis on kõlblikud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punktis d osutatud kriteerium. Seoses kriisilahendussubjektidega, kes on globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja ELi-väliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate olulised tütarettevõtjad liidus, lisati direktiiviga (EL) 2019/879 direktiivi 2014/59/EL artikkel 45d. Selle sätte lõike 1 punktiga a ja lõike 2 punktiga a koostoimes artikli 45b lõike 1 teise lõiguga on ette nähtud, et kohustuste kõlblikkus omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks sõltub sellest, kas need kohustused vastavad kõlblike kohustuste instrumentide kõlblikkuskriteeriumidele. Nende kriteeriumidega on muu hulgas nõutud, et kohustusi ei tohi otseselt ega kaudselt rahastada finantsinstitutsioon, et kohustusi ei tohi vähendada ilma kriisilahendusasutuse eelneva loata ning et kohustused ei tohi sisaldada tagasivõtmise ajendit, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 3 osutatud juhtudel. Sarnaselt lisati direktiiviga (EL) 2019/879 direktiivi 2014/59/EL artikkel 45f seoses ettevõtjatega, kes ei ole kriisilahendussubjektid. Kõnealuse artikli lõike 2 punkti a alapunkti ii ja punkti a alapunkti v kohaselt sõltub kohustuste kõlblikkus sellest, kas kõlblike kohustuste instrumendid vastavad teatavatele kõlblikkuskriteeriumidele ja nõudele, et kohustuste omandiõiguse omandamist ei rahasta otseselt ega kaudselt ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse kõnealust artiklit. Seepärast tuleb sätestada, et delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 sätteid, mis käsitlevad kõlblike kohustuste instrumentide otsest ja kaudset rahastamist, tagasivõtmise ajendite vormi ja laadi ning eelnevat luba selliste instrumentide vähendamiseks, tuleks samuti kohaldada järjepidevalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõike 1 ja artikli 45f lõike 2 punkti a alapunkti ii ja punkti a alapunkti v kohaldamisel. Järjepidevuse tagamiseks tuleks mõistet „kõlblike kohustuste instrumendid“ mõista ka viitena „kõlblikele kohustustele“, nagu on osutatud direktiivi 2014/59/EL artiklis 45b ja artikli 45f lõike 2 punktis a, olenemata nende kohustuste järelejäänud tähtajast, ning mõiste „finantsinstitutsioon“ peaks kehtima ka kõigi ettevõtjate kohta, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 45 lõikele 1 omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet.

| (4) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punktis b, artikli 52 lõike 1 punktis c ja artikli 63 punktis c on sätestatud, et omavahenditesse kuuluvate instrumentide kõlblikkus sõltub sellest, et neid ei rahasta otseselt ega kaudselt finantsinstitutsioon. Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punkt c, millega laiendati seda tingimust kõlblike kohustuste instrumentidele selle erinevusega, et kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga ei tohiks kriisilahendussubjekt kõlblike kohustuste instrumente otseselt ega kaudselt rahastada. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 7 esimese lõigu punktiga a on EBA-le antud volitus määrata regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudega kindlaks kõlblike kohustuste instrumentide kaudse rahastamise kohaldamise vorm ja laad. Kõnealuse määruse artikli 72b lõike 7 teise lõigu kohaselt tuleb kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud viia täielikult kooskõlla määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 5 esimese lõigu punktis a osutatud delegeeritud õigusaktiga, milleks on delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014. Seepärast tuleks kõnealuse delegeeritud määruse sätteid kohaldada ka kõlblike kohustuste instrumentide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punktis b, artikli 52 lõike 1 punktis c ja artikli 63 punktis c on sätestatud, et omavahenditesse kuuluvate instrumentide kõlblikkus sõltub sellest, et neid ei rahasta otseselt ega kaudselt finantsinstitutsioon. Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punkt c, millega laiendati seda tingimust kõlblike kohustuste instrumentidele selle erinevusega, et kooskõlas kogu kahjumikatmisvõime standardiga ei tohiks kriisilahendussubjekt kõlblike kohustuste instrumente otseselt ega kaudselt rahastada. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 7 esimese lõigu punktiga a on EBA-le antud volitus määrata regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudega kindlaks kõlblike kohustuste instrumentide kaudse rahastamise kohaldamise vorm ja laad. Kõnealuse määruse artikli 72b lõike 7 teise lõigu kohaselt tuleb kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud viia täielikult kooskõlla määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 5 esimese lõigu punktis a osutatud delegeeritud õigusaktiga, milleks on delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014. Seepärast tuleks kõnealuse delegeeritud määruse sätteid kohaldada ka kõlblike kohustuste instrumentide suhtes.

| (5) | Otsest ja kaudset rahastamist käsitlev kõlblikkuskriteerium takistab finantsinstitutsiooni või kriisilahendussubjekti otseselt või kaudselt rahastatavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide omandiõiguse omandamist. Ilma selle kriteeriumita võib kahjum tulla nendele ettevõtjatele tagasi, mis võib vähendada või neutraliseerida kahjumi mahaarvamist, mida sooviti instrumentidega saavutada. Sellise negatiivse vastasmõju oht on olemas ka panga- ja kriisilahendusaluste gruppide puhul, näiteks seoses selliste instrumentide emiteerimise ja märkimisega, mis on kõlblikud direktiivi 2014/59/EL artiklis 45f sätestatud uue sisemise omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks. Omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide otsest ja kaudset rahastamist käsitlevad eeskirjad peaksid seega hõlmama rahastamisahelaid, mis säilitavad grupisisesed riskid, olenemata sellest, kas neis rahastamisahelates osaleb välisinvestor või mitte. Tuleb arvesse võtta grupisisese ringrahastamise olukordi, et vältida omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide otsest ja kaudset rahastamist käsitlevatest eeskirjadest kõrvalehoidmist, mis võib toimuda näiteks siis, kui rahastust pakutakse finantsinstitutsiooni või kriisilahendussubjekti tütarettevõtjate kaudu või muude ettevõtjate kaudu, kellega finantsinstitutsioonil või kriisilahendussubjektil on vastastikune sõltuvus. Seepärast ei peaks selle järeldamiseks, et kapitaliinstrumente või kohustusi rahastab otseselt või kaudselt selliseid instrumente või kohustusi emiteeriv finantsinstitutsioon, olema vajalik finantsinstitutsiooni pakutav rahastus. Seega võib rahastuse käsitamine otsese või kaudse rahastusena olla võimalik ka siis, kui seda pakub finantsinstitutsiooni usaldatavusnõuete kohase või raamatupidamisliku konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja, finantsinstitutsiooni kaitseskeem või finantsinstitutsioonide võrgustik, mis on seotud keskasutusega, kellele finantsinstitutsioon kuulub, või ettevõtja, kes kuulub finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve kohaldamisalasse. Seda tuleks kohaldada olenemata sellest, kas kõnealune teine ettevõtja kuulub teise kriisilahendusalusesse gruppi. |
| --- | --- |

(5)

Otsest ja kaudset rahastamist käsitlev kõlblikkuskriteerium takistab finantsinstitutsiooni või kriisilahendussubjekti otseselt või kaudselt rahastatavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide omandiõiguse omandamist. Ilma selle kriteeriumita võib kahjum tulla nendele ettevõtjatele tagasi, mis võib vähendada või neutraliseerida kahjumi mahaarvamist, mida sooviti instrumentidega saavutada. Sellise negatiivse vastasmõju oht on olemas ka panga- ja kriisilahendusaluste gruppide puhul, näiteks seoses selliste instrumentide emiteerimise ja märkimisega, mis on kõlblikud direktiivi 2014/59/EL artiklis 45f sätestatud uue sisemise omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks. Omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide otsest ja kaudset rahastamist käsitlevad eeskirjad peaksid seega hõlmama rahastamisahelaid, mis säilitavad grupisisesed riskid, olenemata sellest, kas neis rahastamisahelates osaleb välisinvestor või mitte. Tuleb arvesse võtta grupisisese ringrahastamise olukordi, et vältida omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide otsest ja kaudset rahastamist käsitlevatest eeskirjadest kõrvalehoidmist, mis võib toimuda näiteks siis, kui rahastust pakutakse finantsinstitutsiooni või kriisilahendussubjekti tütarettevõtjate kaudu või muude ettevõtjate kaudu, kellega finantsinstitutsioonil või kriisilahendussubjektil on vastastikune sõltuvus. Seepärast ei peaks selle järeldamiseks, et kapitaliinstrumente või kohustusi rahastab otseselt või kaudselt selliseid instrumente või kohustusi emiteeriv finantsinstitutsioon, olema vajalik finantsinstitutsiooni pakutav rahastus. Seega võib rahastuse käsitamine otsese või kaudse rahastusena olla võimalik ka siis, kui seda pakub finantsinstitutsiooni usaldatavusnõuete kohase või raamatupidamisliku konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja, finantsinstitutsiooni kaitseskeem või finantsinstitutsioonide võrgustik, mis on seotud keskasutusega, kellele finantsinstitutsioon kuulub, või ettevõtja, kes kuulub finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve kohaldamisalasse. Seda tuleks kohaldada olenemata sellest, kas kõnealune teine ettevõtja kuulub teise kriisilahendusalusesse gruppi.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2401 (6) jäeti määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 242 välja mõiste „ületulu“ määratlus. Kuna delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 12 lõikes 3 osutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 242, tuleb muuta kõnealuse delegeeritud määruse artikli 12 lõiget 3, lisades mõiste „ületulu“ määratluse otse kõnealusesse artiklisse. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/2401 (6) jäeti määruse (EL) nr 575/2013 artiklist 242 välja mõiste „ületulu“ määratlus. Kuna delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 artikli 12 lõikes 3 osutatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 242, tuleb muuta kõnealuse delegeeritud määruse artikli 12 lõiget 3, lisades mõiste „ületulu“ määratluse otse kõnealusesse artiklisse.

| (7) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktis g ja artikli 63 punktis h on sätestatud, et täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide kõlblikkus sõltub sellest, kas puudub ajend nende põhisumma tagasivõtmiseks. Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punkt g, millega laiendati seda nõuet kõlblike kohustuste instrumentidele, kusjuures kõlblike kohustuste instrumentide puhul on tagasivõtmise ajendid lubatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 3 osutatud juhtudel. See muudatus peaks kajastuma delegeeritud määruses (EL) nr 241/2014. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punktis g ja artikli 63 punktis h on sätestatud, et täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide kõlblikkus sõltub sellest, kas puudub ajend nende põhisumma tagasivõtmiseks. Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punkt g, millega laiendati seda nõuet kõlblike kohustuste instrumentidele, kusjuures kõlblike kohustuste instrumentide puhul on tagasivõtmise ajendid lubatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72c lõikes 3 osutatud juhtudel. See muudatus peaks kajastuma delegeeritud määruses (EL) nr 241/2014.

| (8) | Indeksipõhiste osaluste kohta lisati määrusega (EL) 2019/876 määrusesse (EL) nr 575/2013 artikkel 76. Selle artikliga laiendati pädeva asutuse antava eelneva loa (mis võimaldab finantsinstitutsioonil kasutada indeksite koosseisu kuuluvate instrumentide aluspositsiooni konservatiivset hinnangut) kohaldamisala finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumentidele. See muudatus peaks kajastuma delegeeritud määruses (EL) nr 241/2014. Seega tuleks muuta kõnealuse määruse sätteid, mis käsitlevad hinnanguid, mida kasutatakse indeksites sisalduvate omavahenditesse kuuluvate instrumentide aluspositsioonide arvutamise alternatiivina ja mis on „piisavalt konservatiivsed“, ja mõistet „tegevuslikult koormav“, et kohaldada neid ka kõlblike kohustuste instrumentide suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Indeksipõhiste osaluste kohta lisati määrusega (EL) 2019/876 määrusesse (EL) nr 575/2013 artikkel 76. Selle artikliga laiendati pädeva asutuse antava eelneva loa (mis võimaldab finantsinstitutsioonil kasutada indeksite koosseisu kuuluvate instrumentide aluspositsiooni konservatiivset hinnangut) kohaldamisala finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumentidele. See muudatus peaks kajastuma delegeeritud määruses (EL) nr 241/2014. Seega tuleks muuta kõnealuse määruse sätteid, mis käsitlevad hinnanguid, mida kasutatakse indeksites sisalduvate omavahenditesse kuuluvate instrumentide aluspositsioonide arvutamise alternatiivina ja mis on „piisavalt konservatiivsed“, ja mõistet „tegevuslikult koormav“, et kohaldada neid ka kõlblike kohustuste instrumentide suhtes.

| (9) | Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teine lõik, et võimaldada pädevatel asutustel anda finantsinstitutsioonidele üldine eelnev luba omavahendite vähendamiseks eelnevalt kindlaks määratud summa võrra ja piiratud ajaks. Seepärast tuleb delegeeritud määrusest (EL) nr 241/2014 välja jätta eeltingimused ja piirangud, mida kohaldatakse turutegemise eesmärgil antava eelneva loa suhtes, kuna need eeltingimused ja piirangud on nüüd hõlmatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus sätestatud üldise eelneva loa korraga. |
| --- | --- |

(9)

Määrusega (EL) 2019/876 lisati määrusesse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teine lõik, et võimaldada pädevatel asutustel anda finantsinstitutsioonidele üldine eelnev luba omavahendite vähendamiseks eelnevalt kindlaks määratud summa võrra ja piiratud ajaks. Seepärast tuleb delegeeritud määrusest (EL) nr 241/2014 välja jätta eeltingimused ja piirangud, mida kohaldatakse turutegemise eesmärgil antava eelneva loa suhtes, kuna need eeltingimused ja piirangud on nüüd hõlmatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus sätestatud üldise eelneva loa korraga.

| (10) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 kohase omavahendite ja kõnealuse määruse artiklis 78a kohase kõlblike kohustuste instrumentide vähendamise eelneva loa kordade eesmärk on tagada vastavus regulatiivsetele nõuetele, mis on seotud omavahenditega ning omavahendite ja kõlblike kohustustega, ning neil on sarnaseid omadusi. Seepärast tuleb standardida protsessid, mida pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peavad järgima nii määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus kui ka artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa ning muude kõnealustes artiklites osutatud lubade puhul. Tagamaks, et võetakse arvesse mis tahes eelneva loa eripära ja et kõnealuseid lubasid kasutatakse asjakohaselt nende konkreetsetel eesmärkidel, tuleb sätestada, et pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peavad kindlaks määrama ajavahemiku, mille jaoks muu eelnev luba kui üldine eelnev luba antakse, ning kehtestada kõnealuse kindlaksmääratud ajavahemiku maksimaalne pikkus. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 kohase omavahendite ja kõnealuse määruse artiklis 78a kohase kõlblike kohustuste instrumentide vähendamise eelneva loa kordade eesmärk on tagada vastavus regulatiivsetele nõuetele, mis on seotud omavahenditega ning omavahendite ja kõlblike kohustustega, ning neil on sarnaseid omadusi. Seepärast tuleb standardida protsessid, mida pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peavad järgima nii määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus kui ka artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa ning muude kõnealustes artiklites osutatud lubade puhul. Tagamaks, et võetakse arvesse mis tahes eelneva loa eripära ja et kõnealuseid lubasid kasutatakse asjakohaselt nende konkreetsetel eesmärkidel, tuleb sätestada, et pädevad asutused ja kriisilahendusasutused peavad kindlaks määrama ajavahemiku, mille jaoks muu eelnev luba kui üldine eelnev luba antakse, ning kehtestada kõnealuse kindlaksmääratud ajavahemiku maksimaalne pikkus.

| (11) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teise lõigu ja artikli 78a lõike 1 teise lõigu kohaselt tuleb üldine eelnev luba omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks anda kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei tohi ületada ühte aastat. Sellise üldise eelneva loa uuendamise taotluse puhul, mille kehtivus ei ole veel lõppenud, ei tohiks olla vaja sama põhjalikku kontrolli või asutustevahelist suhtlust nagu algse loa taotlemisel, kui finantsinstitutsioon ei ole taotlenud algse loa andmisel eelnevalt kindlaks määratud summa suurendamist ega ole muutnud algse loa taotlemisel esitatud põhjendatud selgitust. Seepärast tuleks nendel konkreetsetel asjaoludel kärpida finantsinstitutsioonide esitatava taotluse sisu ja esitamise tähtaega. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teise lõigu ja artikli 78a lõike 1 teise lõigu kohaselt tuleb üldine eelnev luba omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks anda kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei tohi ületada ühte aastat. Sellise üldise eelneva loa uuendamise taotluse puhul, mille kehtivus ei ole veel lõppenud, ei tohiks olla vaja sama põhjalikku kontrolli või asutustevahelist suhtlust nagu algse loa taotlemisel, kui finantsinstitutsioon ei ole taotlenud algse loa andmisel eelnevalt kindlaks määratud summa suurendamist ega ole muutnud algse loa taotlemisel esitatud põhjendatud selgitust. Seepärast tuleks nendel konkreetsetel asjaoludel kärpida finantsinstitutsioonide esitatava taotluse sisu ja esitamise tähtaega.

| (12) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõike 2 kohaselt peavad finantsinstitutsioonid saama kriisilahendusasutuselt kõlblike kohustuste instrumentide sissenõudmiseks, tagasivõtmiseks, tagasimaksmiseks või tagasiostmiseks eelneva loa. Kõnealuse määruse artikli 78a lõike 1 kohaselt võib loa anda üksnes juhul, kui täidetud on mitmed tingimused, sealhulgas tingimus, et finantsinstitutsioon asendab kõlblike kohustuste instrumendid samaväärse või kõrgema kvaliteediga omavahendite või kõlblike kohustuste instrumentidega tingimustel, mis on finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikud. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 3 teises lõigus on nõutud, et standardid, mis käsitlevad „finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikkust“ seoses kõlblike kohustuste instrumentidega, peavad olema täielikult kooskõlas omavahendite puhul kasutatavate samaväärsete standarditega. Seepärast tuleb täpsustada, et mõlemat liiki instrumentide puhul tuleb kasutada sama mõistet „finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlik“ samas tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõike 2 kohaselt peavad finantsinstitutsioonid saama kriisilahendusasutuselt kõlblike kohustuste instrumentide sissenõudmiseks, tagasivõtmiseks, tagasimaksmiseks või tagasiostmiseks eelneva loa. Kõnealuse määruse artikli 78a lõike 1 kohaselt võib loa anda üksnes juhul, kui täidetud on mitmed tingimused, sealhulgas tingimus, et finantsinstitutsioon asendab kõlblike kohustuste instrumendid samaväärse või kõrgema kvaliteediga omavahendite või kõlblike kohustuste instrumentidega tingimustel, mis on finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikud. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 3 teises lõigus on nõutud, et standardid, mis käsitlevad „finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlikkust“ seoses kõlblike kohustuste instrumentidega, peavad olema täielikult kooskõlas omavahendite puhul kasutatavate samaväärsete standarditega. Seepärast tuleb täpsustada, et mõlemat liiki instrumentide puhul tuleb kasutada sama mõistet „finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast jätkusuutlik“ samas tähenduses.

| (13) | Tuleb ühtlustada omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide suhtes kohaldatavad üldise eelneva loa korrad, et tagada nende kordade ühtne kohaldamine kogu liidus. Eelnevalt kindlaks määratud summa suhtes, mille kriisilahendusasutused peavad kindlaks määrama, kui antakse üldine eelnev luba kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks, tuleks seetõttu kohaldada piiranguid, ilma et see takistaks kriisilahendusasutusi kehtestamast konkreetse finantsinstitutsiooni puhul madalamaid eelnevalt kindlaks määratud summasid, kui see on põhjendatud juhtumi konkreetsete asjaoludega. Samuti tuleb ära hoida, et finantsinstitutsioonid tegutsevad omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide tasemel, mis ei kajasta seda, et osa omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentidest ei oleks vajaduse korral kahjumi katmiseks kättesaadavad. Üldise eelneva loa korral tuleks eelnevalt kindlaks määratud summa, mille jaoks asjaomane asutus on loa andnud, seega loa andmise hetkel maha arvata. |
| --- | --- |

(13)

Tuleb ühtlustada omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide suhtes kohaldatavad üldise eelneva loa korrad, et tagada nende kordade ühtne kohaldamine kogu liidus. Eelnevalt kindlaks määratud summa suhtes, mille kriisilahendusasutused peavad kindlaks määrama, kui antakse üldine eelnev luba kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks, tuleks seetõttu kohaldada piiranguid, ilma et see takistaks kriisilahendusasutusi kehtestamast konkreetse finantsinstitutsiooni puhul madalamaid eelnevalt kindlaks määratud summasid, kui see on põhjendatud juhtumi konkreetsete asjaoludega. Samuti tuleb ära hoida, et finantsinstitutsioonid tegutsevad omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide tasemel, mis ei kajasta seda, et osa omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentidest ei oleks vajaduse korral kahjumi katmiseks kättesaadavad. Üldise eelneva loa korral tuleks eelnevalt kindlaks määratud summa, mille jaoks asjaomane asutus on loa andnud, seega loa andmise hetkel maha arvata.

| (14) | Tuleb tagada selliste finantsinstitutsioonide proportsionaalne kohtlemine, kelle kriisilahenduskavad näevad ette nende lõpetamise tavalise maksejõuetusmenetluse raames ja kelle puhul kriisilahendusasutus on kehtestanud direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 1 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemel, mis ei ületa kahjumi katmiseks piisavat summat. Seepärast peaks neil finantsinstitutsioonidel olema võimalik taotleda luba, sealhulgas üldist eelnevat luba kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks lihtsustatud taotlemiskorra alusel. Selline kord peaks hõlmama väiksemaid teabenõudeid ning kõnealuste finantsinstitutsioonide ja kriisilahendusasutuste halduskoormuse edasiseks vähendamiseks tuleks eelnev luba lugeda antuks, kui kriisilahendusasutus ei ole vastanud. Arvestades, et kõnealused finantsinstitutsioonid ei pea omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks emiteerima kõlblike kohustuste instrumente, ei tohiks vähendatavate kõlblike kohustuste instrumentide eelnevalt kindlaks määratud summa suhtes kohaldada samu piiranguid nagu teiste finantsinstitutsioonide puhul. |
| --- | --- |

(14)

Tuleb tagada selliste finantsinstitutsioonide proportsionaalne kohtlemine, kelle kriisilahenduskavad näevad ette nende lõpetamise tavalise maksejõuetusmenetluse raames ja kelle puhul kriisilahendusasutus on kehtestanud direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 1 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemel, mis ei ületa kahjumi katmiseks piisavat summat. Seepärast peaks neil finantsinstitutsioonidel olema võimalik taotleda luba, sealhulgas üldist eelnevat luba kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks lihtsustatud taotlemiskorra alusel. Selline kord peaks hõlmama väiksemaid teabenõudeid ning kõnealuste finantsinstitutsioonide ja kriisilahendusasutuste halduskoormuse edasiseks vähendamiseks tuleks eelnev luba lugeda antuks, kui kriisilahendusasutus ei ole vastanud. Arvestades, et kõnealused finantsinstitutsioonid ei pea omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks emiteerima kõlblike kohustuste instrumente, ei tohiks vähendatavate kõlblike kohustuste instrumentide eelnevalt kindlaks määratud summa suhtes kohaldada samu piiranguid nagu teiste finantsinstitutsioonide puhul.

| (15) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõikega 3 on antud EBA-le volitused töötada välja regulatiivsed tehnilised standardid, et määrata kindlaks kõlblike kohustuste instrumentide vähendamise loa andmise menetlus ning pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse koostöö kord. Selleks et tagada vastavus määruses (EL) nr 575/2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (7) ja direktiivis 2014/59/EL sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetele, peaks pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse koostöö hõlmama konsulteerimist pädeva asutusega kriisilahendusasutusele esitatud eelneva loa taotluse üle. Konsulteerimine peaks toimuma viisil, mis võimaldab pädeval asutusel väljendada konsulteerimise kohta teadlikku seisukohta, sealhulgas juhul, kui on vaja tema nõusolekut sellise vahe kehtestamiseks, mille võrra peavad finantsinstitutsiooni omavahendid ja kõlblikud kohustused ületama tema asjaomaseid nõudeid, kusjuures peaks olema tagatud piisav teabevahetus ja konsultatsioonile vastamiseks piisav aeg. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõikega 3 on antud EBA-le volitused töötada välja regulatiivsed tehnilised standardid, et määrata kindlaks kõlblike kohustuste instrumentide vähendamise loa andmise menetlus ning pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse koostöö kord. Selleks et tagada vastavus määruses (EL) nr 575/2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/36/EL (7) ja direktiivis 2014/59/EL sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetele, peaks pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse koostöö hõlmama konsulteerimist pädeva asutusega kriisilahendusasutusele esitatud eelneva loa taotluse üle. Konsulteerimine peaks toimuma viisil, mis võimaldab pädeval asutusel väljendada konsulteerimise kohta teadlikku seisukohta, sealhulgas juhul, kui on vaja tema nõusolekut sellise vahe kehtestamiseks, mille võrra peavad finantsinstitutsiooni omavahendid ja kõlblikud kohustused ületama tema asjaomaseid nõudeid, kusjuures peaks olema tagatud piisav teabevahetus ja konsultatsioonile vastamiseks piisav aeg.

| (16) | Enne määruse (EL) 2019/876 jõustumist oli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikes 1 sätestatud, et pädev asutus võib ajutiselt loobuda omavahenditesse kuuluvatest instrumentidest mahaarvamist käsitlevate sätete kohaldamisest, kui finantsinstitutsioon hoidis neid instrumente finantssektori ettevõtjas finantsabi toimingu tegemiseks, mille eesmärk oli kõnealune ettevõtja ümber korraldada ja päästa. Määrusega (EL) 2019/876 muudeti määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõiget 1, laiendades sellise ajutise loobumise kohaldamisala, mida pädevad asutused võivad lubada finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumentides olevate finantsinstitutsioonide osaluste puhul. Seetõttu tuleks delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 sätteid kõnealuse ajutise loobumise kohta muuta, et neid kohaldataks ka finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumentides olevate finantsinstitutsioonide osaluste puhul. |
| --- | --- |

(16)

Enne määruse (EL) 2019/876 jõustumist oli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikes 1 sätestatud, et pädev asutus võib ajutiselt loobuda omavahenditesse kuuluvatest instrumentidest mahaarvamist käsitlevate sätete kohaldamisest, kui finantsinstitutsioon hoidis neid instrumente finantssektori ettevõtjas finantsabi toimingu tegemiseks, mille eesmärk oli kõnealune ettevõtja ümber korraldada ja päästa. Määrusega (EL) 2019/876 muudeti määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõiget 1, laiendades sellise ajutise loobumise kohaldamisala, mida pädevad asutused võivad lubada finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumentides olevate finantsinstitutsioonide osaluste puhul. Seetõttu tuleks delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 sätteid kõnealuse ajutise loobumise kohta muuta, et neid kohaldataks ka finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumentides olevate finantsinstitutsioonide osaluste puhul.

| (17) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 vastavalt muuta.

| (18) | Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (19) | EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 (8) kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(19)

EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 (8) kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.

| (20) | Vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklis 10 sätestatud menetlusele on komisjon EBA esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu muudatustega heaks kiitnud ja muudatusi põhjendanud. EBA esitas ametliku arvamuse, kiites heaks kavandatud muudatused, välja arvatud need, mis puudutavad grupisisese kaudse rahastamise selgesõnalise keelu kehtestamist ja vaikiva kokkuleppe mehhanismi kehtestamist üldise eelneva loa andmiseks kõlblike kohustuste vähendamiseks ettevõtjate puhul, kelle omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue ei ületa omavahendite nõudeid. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklis 10 sätestatud menetlusele on komisjon EBA esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu muudatustega heaks kiitnud ja muudatusi põhjendanud. EBA esitas ametliku arvamuse, kiites heaks kavandatud muudatused, välja arvatud need, mis puudutavad grupisisese kaudse rahastamise selgesõnalise keelu kehtestamist ja vaikiva kokkuleppe mehhanismi kehtestamist üldise eelneva loa andmiseks kõlblike kohustuste vähendamiseks ettevõtjate puhul, kelle omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue ei ületa omavahendite nõudeid.

| (21) | Olles hoolikalt hinnanud argumente, mille EBA esitas, et põhjendada oma vastuseisu grupisisest rahastamist käsitleva sätte lisamisele tehniliste standardite regulatiivosasse, jääb komisjon seisukohale, et kaudse rahastamise keeld peaks sõnaselgelt hõlmama kõiki asjaomaseid rahastamisahelaid, olenemata sellest, kas need hõlmavad välisinvestorit. |
| --- | --- |

(21)

Olles hoolikalt hinnanud argumente, mille EBA esitas, et põhjendada oma vastuseisu grupisisest rahastamist käsitleva sätte lisamisele tehniliste standardite regulatiivosasse, jääb komisjon seisukohale, et kaudse rahastamise keeld peaks sõnaselgelt hõlmama kõiki asjaomaseid rahastamisahelaid, olenemata sellest, kas need hõlmavad välisinvestorit.

| (22) | Komisjon tunnistab täielikult, kui oluline on tagada nende ettevõtjate proportsionaalne kohtlemine, kelle omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue ei ületa omavahendite nõudeid. Taotluse esitamine oma kõlblike kohustuste vähendamiseks eelneva loa saamiseks on siiski määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõikes 1 sätestatud eelneva loa korra lahutamatu osa ja seega ei saa sellest loobuda. Selleks et vähendada kõnealuste ettevõtjate ja nende kriisilahendusasutuste halduskoormust miinimumini, peaks esimestel olema siiski lubatud esitada lihtsustatud taotlus eelneva loa saamiseks ning viimastel peaks olema lubatud anda selline luba vaikiva kokkuleppe alusel, |
| --- | --- |

(22)

Komisjon tunnistab täielikult, kui oluline on tagada nende ettevõtjate proportsionaalne kohtlemine, kelle omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue ei ületa omavahendite nõudeid. Taotluse esitamine oma kõlblike kohustuste vähendamiseks eelneva loa saamiseks on siiski määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõikes 1 sätestatud eelneva loa korra lahutamatu osa ja seega ei saa sellest loobuda. Selleks et vähendada kõnealuste ettevõtjate ja nende kriisilahendusasutuste halduskoormust miinimumini, peaks esimestel olema siiski lubatud esitada lihtsustatud taotlus eelneva loa saamiseks ning viimastel peaks olema lubatud anda selline luba vaikiva kokkuleppe alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 241/2014 muutmine

Delegeeritud määrust (EL) nr 241/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirja muudetakse järgmiselt:


  „Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014, 7. jaanuar 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse finantsinstitutsioonide suhtes kohaldatavaid omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid“
  . |
| --- | --- |

1)

Pealkirja muudetakse järgmiselt:

„Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014, 7. jaanuar 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse finantsinstitutsioonide suhtes kohaldatavaid omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid“
  .

„Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014, 7. jaanuar 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse finantsinstitutsioonide suhtes kohaldatavaid omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid“

| 2) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõikele 5 kohaldatav omavahenditesse kuuluvate instrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad ning vastavalt kõnealuse määruse artikli 72b lõike 7 punktile a kohaldav kõlblike kohustuste instrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõikele 5 kohaldatav omavahenditesse kuuluvate instrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad ning vastavalt kõnealuse määruse artikli 72b lõike 7 punktile a kohaldav kõlblike kohustuste instrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad;“;

| b) | lisatakse punkt ha:






  „ha) | tagasivõtmise ajendite vorm ja laad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 esimese lõigu punktis g ja artikli 72c lõikes 3 sätestatud tingimuse kohaldamisel kooskõlas kõnealuse määruse artikli 72b lõike 7 punktiga b;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt ha:

„ha)

tagasivõtmise ajendite vorm ja laad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 esimese lõigu punktis g ja artikli 72c lõikes 3 sätestatud tingimuse kohaldamisel kooskõlas kõnealuse määruse artikli 72b lõike 7 punktiga b;“;

| c) | punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 4 punktidele a ja b konservatiivsuse määr, mida nõutakse hinnangutes, mida kasutatakse indeksipõhistest osalustest tuleneva kaudse osaluse aluspositsiooni arvutamise alternatiivina, ning finantsinstitutsiooni jaoks nende aluspositsioonide jälgimisel „tegevuslikult koormav“ tähendus;“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 4 punktidele a ja b konservatiivsuse määr, mida nõutakse hinnangutes, mida kasutatakse indeksipõhistest osalustest tuleneva kaudse osaluse aluspositsiooni arvutamise alternatiivina, ning finantsinstitutsiooni jaoks nende aluspositsioonide jälgimisel „tegevuslikult koormav“ tähendus;“;

| d) | lisatakse punkt ja:






  „ja) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõikele 3 kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks loa andmise menetlus, sealhulgas piirangud ja teabele esitatavad nõuded, ning pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse koostöö kord;“; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt ja:

„ja)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõikele 3 kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks loa andmise menetlus, sealhulgas piirangud ja teabele esitatavad nõuded, ning pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse koostöö kord;“;

| e) | punkt k asendatakse järgmisega:






  „k) | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikele 2 omavahenditest ja kõlblikest kohustustest mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest ajutise loobumise tingimused;“. |
| --- | --- | --- |

e)

punkt k asendatakse järgmisega:

„k)

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikele 2 omavahenditest ja kõlblikest kohustustest mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest ajutise loobumise tingimused;“.

| 3) | I peatükki lisatakse artikkel 1a:

  „Artikkel 1a
  Käesoleva määruse kohaldamine ettevõtjate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, ja direktiivis 2014/59/EL osutatud kõlblike kohustuste suhtes
  Käesoleva määruse artiklite 8, 9 ja 20 ning IV peatüki 2. jao kohaldamisel käsitatakse ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 1 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, finantsinstitutsioonina ning kõnealuse direktiivi artiklis 45b ja artikli 45f lõike 2 punktis a osutatud kõlblikke kohustusi kõlblike kohustuste instrumentidena.“ |
| --- | --- |

3)

I peatükki lisatakse artikkel 1a:

„Artikkel 1a

Käesoleva määruse kohaldamine ettevõtjate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, ja direktiivis 2014/59/EL osutatud kõlblike kohustuste suhtes

Käesoleva määruse artiklite 8, 9 ja 20 ning IV peatüki 2. jao kohaldamisel käsitatakse ettevõtjaid, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 1 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet, finantsinstitutsioonina ning kõnealuse direktiivi artiklis 45b ja artikli 45f lõike 2 punktis a osutatud kõlblikke kohustusi kõlblike kohustuste instrumentidena.“

| 4) | II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „II PEATÜKK

  OMAVAHENDITE JA KÕLBLIKE KOHUSTUSTE ELEMENDID
  “. |
| --- | --- |

4)

II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„II PEATÜKK

OMAVAHENDITE JA KÕLBLIKE KOHUSTUSTE ELEMENDID
  “.

OMAVAHENDITE JA KÕLBLIKE KOHUSTUSTE ELEMENDID

| 5) | II peatüki 1. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  1. jagu



  Esimese taseme põhiomavahendite ja kõlblike kohustuste kirjed ja instrumendid

  “. |
| --- | --- |

5)

II peatüki 1. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  1. jagu

1. jagu

Esimese taseme põhiomavahendite ja kõlblike kohustuste kirjed ja instrumendid

  “.

Esimese taseme põhiomavahendite ja kõlblike kohustuste kirjed ja instrumendid

| 6) | Artikli 4 lõikesse 2 lisatakse punkt ka:






  „ka) | Leedus: asutused, mis on registreeritud kui „Centrinė kredito unija“„Centrinių kredito unijų įstatymas“ all;“. |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 4 lõikesse 2 lisatakse punkt ka:

„ka)

Leedus: asutused, mis on registreeritud kui „Centrinė kredito unija“„Centrinių kredito unijų įstatymas“ all;“.

| 7) | Artikli 4 lõike 2 punkt r asendatakse järgmisega:






  „r) | Rootsis: asutused, mis on registreeritud kui „Medlemsbank“ või „Kreditmarknadsförening“ vastavalt seadusele „Lag (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse“.“ |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 4 lõike 2 punkt r asendatakse järgmisega:

„r)

Rootsis: asutused, mis on registreeritud kui „Medlemsbank“ või „Kreditmarknadsförening“ vastavalt seadusele „Lag (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse“.“

| 8) | Artiklid 8 ja 9 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8
  Kapitaliinstrumentide kaudne rahastamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c kohaldamisel ning kohustuste kaudne rahastamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punkti c kohaldamisel

  1.   Kapitaliinstrumentide kaudseks rahastamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c alusel ning kohustuste kaudseks rahastamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punkti c alusel loetakse rahastamist, mis ei ole otsene.


  2.   Lõike 1 kohaldamisel osutab otsene rahastamine olukordadele, kus finantsinstitutsioon on andnud investorile mis tahes vormis laenu või muud rahastust, mida kasutatakse finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamiseks.


  3.   Otsene rahastus hõlmab ka rahastust, mis on antud muul eesmärgil kui finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamiseks mis tahes füüsilisele või juriidilisele isikule, kellel on finantsinstitutsioonis määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 36 osutatud oluline osalus, või keda loetakse olevat seotud osapool rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 24 (Seotud osapooli käsitleva teabe avalikustamine) paragrahvi 9 mõistete tähenduses, nagu on kohaldatud liidus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (*1), võttes arvesse kõiki lisasuuniseid, mida on andnud pädev asutus kapitaliinstrumentide puhul või kriisilahendusasutus pädeva asutusega konsulteerides kohustuste puhul, kui finantsinstitutsioon ei suuda tõendada kõike järgmist:






  a) | tehing tehakse sarnastel tingimustel nagu kolmandate isikutega tehtud muude tehingute puhul; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklid 8 ja 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Kapitaliinstrumentide kaudne rahastamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c kohaldamisel ning kohustuste kaudne rahastamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punkti c kohaldamisel

1.   Kapitaliinstrumentide kaudseks rahastamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c alusel ning kohustuste kaudseks rahastamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punkti c alusel loetakse rahastamist, mis ei ole otsene.

2.   Lõike 1 kohaldamisel osutab otsene rahastamine olukordadele, kus finantsinstitutsioon on andnud investorile mis tahes vormis laenu või muud rahastust, mida kasutatakse finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamiseks.

3.   Otsene rahastus hõlmab ka rahastust, mis on antud muul eesmärgil kui finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamiseks mis tahes füüsilisele või juriidilisele isikule, kellel on finantsinstitutsioonis määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 36 osutatud oluline osalus, või keda loetakse olevat seotud osapool rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 24 (Seotud osapooli käsitleva teabe avalikustamine) paragrahvi 9 mõistete tähenduses, nagu on kohaldatud liidus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (*1), võttes arvesse kõiki lisasuuniseid, mida on andnud pädev asutus kapitaliinstrumentide puhul või kriisilahendusasutus pädeva asutusega konsulteerides kohustuste puhul, kui finantsinstitutsioon ei suuda tõendada kõike järgmist:

a)

tehing tehakse sarnastel tingimustel nagu kolmandate isikutega tehtud muude tehingute puhul;

| b) | füüsiline või juriidiline isik või seotud pool ei pea tuginema väljamaksetele või hoitavate kapitaliinstrumentide või kohustuste müügile, et toetada intressimakseid ja vahendite tagasimaksmist. |
| --- | --- |

b)

füüsiline või juriidiline isik või seotud pool ei pea tuginema väljamaksetele või hoitavate kapitaliinstrumentide või kohustuste müügile, et toetada intressimakseid ja vahendite tagasimaksmist.

Artikkel 9

Kapitaliinstrumentide kaudse rahastamise määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c kohaldamisel ning kohustuste kaudse rahastamise määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõike 2 punkti c kohaldamisel kohaldatavad vormid ja laad

1.   Finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide ja kohustuste omandiõiguse omandamise kaudse rahastamise kohaldatavad vormid ja laad hõlmavad järgmist:

| a) | finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste emiteerimisel või pärast seda investori omandiõiguse omandamise rahastamine mis tahes ettevõtja poolt, kelle üle finantsinstitutsioonil on otsene või kaudne kontroll, või ettevõtjate poolt, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt:






  i) | finantsinstitutsiooni raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; |
| --- | --- | --- |

a)

finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste emiteerimisel või pärast seda investori omandiõiguse omandamise rahastamine mis tahes ettevõtja poolt, kelle üle finantsinstitutsioonil on otsene või kaudne kontroll, või ettevõtjate poolt, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt:

i)

finantsinstitutsiooni raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus;

| ii) | finantsinstitutsiooni kaitseskeemi või finantsinstitutsioonide võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse finantsinstitutsioon kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; |
| --- | --- |

ii)

finantsinstitutsiooni kaitseskeemi või finantsinstitutsioonide võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse finantsinstitutsioon kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus;

| iii) | finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve ulatus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/87/EÜ (*2); |
| --- | --- |

iii)

finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve ulatus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/87/EÜ (*2);

| b) | finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste emiteerimisel või pärast seda investori omandiõiguse omandamise rahastamine väliste ettevõtjate poolt, keda kaitseb garantii või krediidituletisinstrumentide kasutamine või kes on tagatud mõnel muul viisil, nii et krediidirisk kantakse üle finantsinstitutsioonile või mis tahes muudele ettevõtjatele, kelle üle finantsinstitutsioonil on otsene või kaudne kontroll, või mis tahes ettevõtjatele, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt:






  i) | finantsinstitutsiooni raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; |
| --- | --- | --- |

b)

finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste emiteerimisel või pärast seda investori omandiõiguse omandamise rahastamine väliste ettevõtjate poolt, keda kaitseb garantii või krediidituletisinstrumentide kasutamine või kes on tagatud mõnel muul viisil, nii et krediidirisk kantakse üle finantsinstitutsioonile või mis tahes muudele ettevõtjatele, kelle üle finantsinstitutsioonil on otsene või kaudne kontroll, või mis tahes ettevõtjatele, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt:

i)

finantsinstitutsiooni raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus;

| ii) | finantsinstitutsiooni kaitseskeemi või finantsinstitutsioonide võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse finantsinstitutsioon kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; |
| --- | --- |

ii)

finantsinstitutsiooni kaitseskeemi või finantsinstitutsioonide võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse finantsinstitutsioon kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus;

| iii) | finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ; |
| --- | --- |

iii)

finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ;

| c) | finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste emiteerimisel või pärast seda sellise laenuvõtja rahastamine, kes annab raha edasi lõplikule investorile omandiõiguse omandamiseks. |
| --- | --- |

c)

finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste emiteerimisel või pärast seda sellise laenuvõtja rahastamine, kes annab raha edasi lõplikule investorile omandiõiguse omandamiseks.

2.   Selleks et rahastamist saaks käsitada kaudse rahastamisena lõike 1 kohaldamisel, peavad asjakohasel juhul olema täidetud ka järgmised tingimused:

| a) | investorit ei hõlma ükski järgmistest punktidest:






  i) | finantsinstitutsiooni raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; |
| --- | --- | --- |

a)

investorit ei hõlma ükski järgmistest punktidest:

i)

finantsinstitutsiooni raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus;

| ii) | finantsinstitutsiooni kaitseskeemi või finantsinstitutsioonide võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse finantsinstitutsioon kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; |
| --- | --- |

ii)

finantsinstitutsiooni kaitseskeemi või finantsinstitutsioonide võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse finantsinstitutsioon kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus;

| iii) | finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ; |
| --- | --- |

iii)

finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ;

| b) | välist ettevõtjat ei hõlma ükski järgmistest punktidest:






  i) | finantsinstitutsiooni raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; |
| --- | --- | --- |

b)

välist ettevõtjat ei hõlma ükski järgmistest punktidest:

i)

finantsinstitutsiooni raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus;

| ii) | finantsinstitutsiooni kaitseskeemi või finantsinstitutsioonide võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse finantsinstitutsioon kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; |
| --- | --- |

ii)

finantsinstitutsiooni kaitseskeemi või finantsinstitutsioonide võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse finantsinstitutsioon kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus;

| iii) | finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ. |
| --- | --- |

iii)

finantsinstitutsiooni täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ.

Punkti a alapunkti ii kohaldamisel peetakse investorit kuuluvaks laiendatud agregeeritud arvestuse ulatusse, kui asjaomast kapitaliinstrumenti või kohustust võetakse konsolideerimisel või laiendatud agregeeritud arvestuses vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktile iv arvesse viisil, millega välistatakse omavahendite või kõlblike kohustuste kirjete mitmekordne kasutamine ning omavahendite või kõlblike kohustuste mis tahes loomine finantsinstitutsiooni kaitseskeemi liikmete vahel. Kui pädev asutus ei ole andnud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõikes 3 osutatud luba, peetakse see tingimus täidetuks, kui nii lõike 1 punktis a osutatud ettevõtjad kui ka finantsinstitutsioon on sama finantsinstitutsiooni kaitseskeemi liikmed ning ettevõtjad arvavad finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamiseks antud vahendid maha kapitaliinstrumentide puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktidele f–i, artikli 56 punktidele a–d ja artikli 66 punktidele a–d ning kohustuste puhul vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72e punktidele a–d.

2a.   Finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide ja kohustuste omandiõiguse omandamise kaudse rahastamise kohaldatavad vormid ja laad hõlmavad grupisisest ringrahastamist.

Selle kohaldamisel tähendab grupisisene ringrahastamine järgmist:

| a) | olukorrad, kus finantsinstitutsioon on andnud mõnele lõike 1 punktis a osutatud ettevõtjale lõike 1 punktis a osutatud teise ettevõtja kaudu laenu või mis tahes vormis muud rahastust, mida kasutatakse finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamiseks; |
| --- | --- |

a)

olukorrad, kus finantsinstitutsioon on andnud mõnele lõike 1 punktis a osutatud ettevõtjale lõike 1 punktis a osutatud teise ettevõtja kaudu laenu või mis tahes vormis muud rahastust, mida kasutatakse finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamiseks;

| b) | rahastus, mis on antud ühele lõike 1 punktis a osutatud ettevõtjale muul eesmärgil kui finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamine lõike 1 punktis a osutatud teise ettevõtja kaudu, tingimusel et võttes arvesse mis tahes täiendavaid suuniseid, mille on esitanud pädev asutus kapitaliinstrumentide kohta, või kriisilahendusasutus pädeva asutusega konsulteerides kohustuste kohta, ei suuda finantsinstitutsioon tõendada kogu järgmist:






  i) | tehing tehakse sarnastel tingimustel nagu kolmandate isikutega tehtud muude tehingute puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

rahastus, mis on antud ühele lõike 1 punktis a osutatud ettevõtjale muul eesmärgil kui finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamine lõike 1 punktis a osutatud teise ettevõtja kaudu, tingimusel et võttes arvesse mis tahes täiendavaid suuniseid, mille on esitanud pädev asutus kapitaliinstrumentide kohta, või kriisilahendusasutus pädeva asutusega konsulteerides kohustuste kohta, ei suuda finantsinstitutsioon tõendada kogu järgmist:

i)

tehing tehakse sarnastel tingimustel nagu kolmandate isikutega tehtud muude tehingute puhul;

| ii) | investor ei pea tuginema väljamaksetele või hoitavate kapitaliinstrumentide või kohustuste müügile, et toetada intressimakseid ja vahendite tagasimaksmist. |
| --- | --- |

ii)

investor ei pea tuginema väljamaksetele või hoitavate kapitaliinstrumentide või kohustuste müügile, et toetada intressimakseid ja vahendite tagasimaksmist.

3.   Tehes kindlaks, kas kapitaliinstrumendi või kohustuse omandiõiguse omandamine hõlmab artiklis 8 osutatud otsest või kaudset rahastust, jäetakse aluseks olevast summast välja väärtuse langusest tulenenud allahindlused.

4.   Selleks et vältida artiklis 8 osutatud otsese või kaudse rahastuse kvalifitseerumist ning kui laenu või muus vormis rahastust või garantiisid antakse mis tahes füüsilisele või juriidilisele isikule, kellel on oluline osalus finantsinstitutsioonis või keda loetakse olevat artikli 8 lõikes 3 osutatud seotud isik, tagab finantsinstitutsioon tegevuse jätkumise alusel, et ta ei ole andnud laenu või muus vormis rahastust või garantiisid kõnealuse finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse otseseks või kaudseks omandamiseks. Kui laenu või muus vormis rahastust või garantiisid on antud muud liiki pooltele, kontrollib finantsinstitutsioon seda parimal viisil.

5.   Vastastikuste seltside, ühistute ja samalaadsete finantsinstitutsioonide puhul, kui siseriikliku õiguse või finantsinstitutsiooni põhikirja alusel on kliendil laenu saamiseks kohustus märkida kapitaliinstrumente, ei käsitata kõnealust laenu otsese või kaudse rahastusena, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | pädev asutus peab märkimissummat ebaoluliseks; |
| --- | --- |

a)

pädev asutus peab märkimissummat ebaoluliseks;

| b) | laenu eesmärk ei ole laenu andva finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamine; |
| --- | --- |

b)

laenu eesmärk ei ole laenu andva finantsinstitutsiooni kapitaliinstrumentide või kohustuste omandiõiguse omandamine;

| c) | finantsinstitutsiooni ühe või mitme kapitaliinstrumendi märkimine on vajalik, et laenusaaja saaks vastastikuse seltsi, ühistu või samalaadse finantsinstitutsiooni liikmeks. |
| --- | --- |

c)

finantsinstitutsiooni ühe või mitme kapitaliinstrumendi märkimine on vajalik, et laenusaaja saaks vastastikuse seltsi, ühistu või samalaadse finantsinstitutsiooni liikmeks.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1).“
  "

*2

| 9) | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kajastatud müügitulu, mis on seotud võimendusest saadava tuluga, osutab selles kontekstis prognoositavale tulevasele ületulule, mis on määratletud kui väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses laekunud finantstasud ja muud teenustasutulud pärast kulude mahaarvamist.“ |
| --- | --- |

9)

Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kajastatud müügitulu, mis on seotud võimendusest saadava tuluga, osutab selles kontekstis prognoositavale tulevasele ületulule, mis on määratletud kui väärtpaberistatud riskipositsioonidega seoses laekunud finantstasud ja muud teenustasutulud pärast kulude mahaarvamist.“

| 10) | III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „III PEATÜKK

  TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID JA TEISE TASEME OMAVAHENDID NING KÕLBLIKUD KOHUSTUSED“. |
| --- | --- |

10)

III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„III PEATÜKK

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID JA TEISE TASEME OMAVAHENDID NING KÕLBLIKUD KOHUSTUSED“.

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID JA TEISE TASEME OMAVAHENDID NING KÕLBLIKUD KOHUSTUSED“.

| 11) | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 20
  Tagasivõtmise ajendite vorm ja laad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti g, artikli 63 punkti h, artikli 72b lõike 2 punkti g ja artikli 72c lõike 3 kohaldamisel

  1.   Tagasivõtmise ajendid tähendavad kõiki tunnuseid, mis emiteerimise kuupäeval annavad alust arvata, et kapitaliinstrument või kohustus võetakse tõenäoliselt tagasi.


  2.   Lõikes 1 osutatud ajendid hõlmavad järgmisi vorme:






  a) | tagasiostuõigus kombineerituna instrumendi või kohustuse krediidiriski marginaali suurenemisega, kui tagasiostmist ei rakendata; |
| --- | --- | --- |

11)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Tagasivõtmise ajendite vorm ja laad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti g, artikli 63 punkti h, artikli 72b lõike 2 punkti g ja artikli 72c lõike 3 kohaldamisel

1.   Tagasivõtmise ajendid tähendavad kõiki tunnuseid, mis emiteerimise kuupäeval annavad alust arvata, et kapitaliinstrument või kohustus võetakse tõenäoliselt tagasi.

2.   Lõikes 1 osutatud ajendid hõlmavad järgmisi vorme:

a)

tagasiostuõigus kombineerituna instrumendi või kohustuse krediidiriski marginaali suurenemisega, kui tagasiostmist ei rakendata;

| b) | tagasiostuõigus kombineerituna nõudega või investori õigusega konverteerida instrument või kohustus esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaks instrumendiks, kui tagasiostmist ei rakendada; |
| --- | --- |

b)

tagasiostuõigus kombineerituna nõudega või investori õigusega konverteerida instrument või kohustus esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaks instrumendiks, kui tagasiostmist ei rakendada;

| c) | tagasiostuõigus kombineerituna viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär; |
| --- | --- |

c)

tagasiostuõigus kombineerituna viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär;

| d) | tagasiostuõigus kombineerituna tagasivõtmise summa suurenemisega tulevikus; |
| --- | --- |

d)

tagasiostuõigus kombineerituna tagasivõtmise summa suurenemisega tulevikus;

| e) | uuesti turustamise õigus kombineerituna instrumendi või kohustuse krediidiriski marginaali suurenemise või viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär, kui instrumenti või kohustust ei turustata uuesti; |
| --- | --- |

e)

uuesti turustamise õigus kombineerituna instrumendi või kohustuse krediidiriski marginaali suurenemise või viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär, kui instrumenti või kohustust ei turustata uuesti;

| f) | instrumendi või kohustuse turustamine viisil, mis viitab investoritele, et instrument ostetakse tagasi.“ |
| --- | --- |

f)

instrumendi või kohustuse turustamine viisil, mis viitab investoritele, et instrument ostetakse tagasi.“

| 12) | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 25
  Konservatiivsuse määr, mida nõutakse hinnangutes positsioonide arvutamiseks, mida kasutatakse alternatiivina aluspositsiooni arvutamisele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 2 kohaldamisel

  1.   Hinnang on piisavalt konservatiivne, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | kui indeksi investeerimisvolitusega on ette nähtud, et finantssektori ettevõtja kapitaliinstrument või finantsinstitutsiooni kõlblik kohutus, mis on osa indeksist, ei või ületada indeksis maksimaalset osakaalu, kasutab finantsinstitutsioon kõnealust osakaalu osaluse sellise väärtuse hinnanguna, mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahendite kirjetest juhul, kui finantsinstitutsioon ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi, või finantsinstitutsiooni puhul, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a nõudeid, tema kõlblike kohustuste kirjetest; |
| --- | --- | --- |

12)

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

Konservatiivsuse määr, mida nõutakse hinnangutes positsioonide arvutamiseks, mida kasutatakse alternatiivina aluspositsiooni arvutamisele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 2 kohaldamisel

1.   Hinnang on piisavalt konservatiivne, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a)

kui indeksi investeerimisvolitusega on ette nähtud, et finantssektori ettevõtja kapitaliinstrument või finantsinstitutsiooni kõlblik kohutus, mis on osa indeksist, ei või ületada indeksis maksimaalset osakaalu, kasutab finantsinstitutsioon kõnealust osakaalu osaluse sellise väärtuse hinnanguna, mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahendite kirjetest juhul, kui finantsinstitutsioon ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi, või finantsinstitutsiooni puhul, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a nõudeid, tema kõlblike kohustuste kirjetest;

| b) | kui finantsinstitutsioon ei suuda kindlaks teha punktis a osutatud maksimaalset osakaalu ja kui indeks hõlmab investeerimisvolituse või muu asjakohase teabe kohaselt finantssektori ettevõtjate omavahendite instrumente või finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumente, arvab finantsinstitutsioon indeksipõhiste osaluste kogusumma maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahendite kirjetest juhul, kui finantsinstitutsioon ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi, või finantsinstitutsiooni puhul, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a nõudeid, tema kõlblike kohustuste kirjetest. |
| --- | --- |

b)

kui finantsinstitutsioon ei suuda kindlaks teha punktis a osutatud maksimaalset osakaalu ja kui indeks hõlmab investeerimisvolituse või muu asjakohase teabe kohaselt finantssektori ettevõtjate omavahendite instrumente või finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumente, arvab finantsinstitutsioon indeksipõhiste osaluste kogusumma maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahendite kirjetest juhul, kui finantsinstitutsioon ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi, või finantsinstitutsiooni puhul, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a nõudeid, tema kõlblike kohustuste kirjetest.

2.   Lõike 1 kohaldamisel kohaldatakse järgmist:

| a) | indeksipõhisest osalusest tulenev kaudne osalus on selline osakaal indeksis, mis on investeeritud indeksisse kuuluvate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse ja kõnealusesse indeksisse kuuluvate finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumentidesse; |
| --- | --- |

a)

indeksipõhisest osalusest tulenev kaudne osalus on selline osakaal indeksis, mis on investeeritud indeksisse kuuluvate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse ja kõnealusesse indeksisse kuuluvate finantsinstitutsioonide kõlblike kohustuste instrumentidesse;

| b) | indeks hõlmab indeksifonde, aktsia- või võlakirjaindekseid või mis tahes muud skeemi, mille alusinstrument on finantssektori ettevõtja emiteeritud omavahendite instrument või finantsinstitutsiooni emiteeritud kõlblike kohustuste instrument.“ |
| --- | --- |

b)

indeks hõlmab indeksifonde, aktsia- või võlakirjaindekseid või mis tahes muud skeemi, mille alusinstrument on finantssektori ettevõtja emiteeritud omavahendite instrument või finantsinstitutsiooni emiteeritud kõlblike kohustuste instrument.“

| 13) | Artikli 26 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 3 kohaldamisel tähendab „tegevuslikult koormav“ olukordi, mille korral aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi alaline kohaldamine finantssektori ettevõtjates olevate kapitaliinstrumentide osaluse suhtes või finantsinstitutsioonis olevate kõlblike kohustuste instrumentide osaluse suhtes on pädevate asutuste hinnangul põhjendamatu. Tegevuslikult koormavate olukordade laadi hindamisel võtavad pädevad asutused arvesse kõnealuste positsioonide väheolulisust ja lühikest hoidmisperioodi. Lühikese hoidmisperioodi korral peab finantsinstitutsioon tõendama, et indeksi likviidsus on tugev.“ |
| --- | --- |

13)

Artikli 26 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 3 kohaldamisel tähendab „tegevuslikult koormav“ olukordi, mille korral aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi alaline kohaldamine finantssektori ettevõtjates olevate kapitaliinstrumentide osaluse suhtes või finantsinstitutsioonis olevate kõlblike kohustuste instrumentide osaluse suhtes on pädevate asutuste hinnangul põhjendamatu. Tegevuslikult koormavate olukordade laadi hindamisel võtavad pädevad asutused arvesse kõnealuste positsioonide väheolulisust ja lühikest hoidmisperioodi. Lühikese hoidmisperioodi korral peab finantsinstitutsioon tõendama, et indeksi likviidsus on tugev.“

| 14) | 2. jagu asendatakse järgmisega:

  „
  2. JAGU



  Luba omavahendite ja kõlblike kohustuste vähendamiseks



  1. alajagu



  Järelevalveasutuse luba omavahendite vähendamiseks



  Artikkel 27
  „Jätkusuutlikkuse“ tähendus finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punkti a ja artikli 78 lõike 4 punkti d kohaldamisel
  „Jätkusuutlik“ finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punkti a ja artikli 78 lõike 4 punkti d alusel tähendab, et finantsinstitutsiooni kasumlikkus pädeva asutuse hinnangul on jätkuvalt kindlal alusel või puuduvad märgid negatiivsest muutusest pärast kõnealuse määruse artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumentide või nendega seotud ülekursi asendamist samade või kõrgema kvaliteediga omavahenditesse kuuluvate instrumentidega sellel kuupäeval ja lähitulevikus. Pädeva asutuse hinnangus võetakse arvesse finantsinstitutsiooni kasumlikkust stressiolukorras.


  Artikkel 28
  Sellise taotluse menetluskord, sealhulgas piirangud ja menetlused, mille finantsinstitutsioon esitab omavahendite vähendamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 1

  1.   Omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest, vähendamisest ja tagasiostmisest ei tuleks instrumentide omanikele teatada enne, kui finantsinstitutsioon on selleks saanud asjaomaselt pädevalt asutustelt eelneva loa.


  2.   Kui eeldatakse, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud toimingud toimuvad piisava kindlusega ja kui pädevalt asutuselt on saadud eelnev luba, arvab finantsinstitutsioon tagasivõetavate, vähendatavate või tagasiostetavate omavahendite instrumentide vastavad summad või asjaomasel juhul vähendatavate või väljamakstavate ülekursside summad omavahendite vastavatest elementidest maha enne tegelikku tagasivõtmist, vähendamist, tagasiostmist või väljamaksete tegemist. Piisav kindlus loetakse olemasolevaks eelkõige juhul, kui finantsinstitutsioon on teatanud kavatsusest omavahenditesse kuuluv instrument tagasi võtta või tagasi osta või seda vähendada.


  3.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa korral arvatakse eelnevalt kindlaks määratud summa, mille jaoks pädev asutus on andnud loa, finantsinstitutsiooni omavahendite vastavatest elementidest maha alates loa andmise hetkest.


  4.   Kui finantsinstitutsioon taotleb eelnevat luba, sealhulgas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldist eelnevat luba kõnealuse määruse artikli 77 lõikes 1 loetletud toiminguteks ja kui seotud omavahenditesse kuuluvad instrumendid ostetakse nende üleandmiseks finantsinstitutsiooni töötajatele osana nende töötasust, teatab finantsinstitutsioon oma pädevatele asutustele, et kõnealused instrumendid ostetakse sellel konkreetsel eesmärgil. Erandina lõigetest 2 ja 3 arvatakse need instrumendid finantsinstitutsiooni omavahendite vastavatest elementidest maha ajaks, mil finantsinstitutsioon neid hoiab. Mahaarvamine ei ole enam vajalik, kui käesoleva lõike kohase mis tahes toiminguga seotud kulud on juba arvatud omavahenditesse vahe- või aastafinantsaruande tulemusena.


  5.   Pädev asutus annab muu eelneva loa kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis on vajalik kõnealuse määruse artikli 77 lõikes 1 loetletud mis tahes toimingu tegemiseks ja mis ei tohi olla pikem kui üks aasta.


  6.   Lõikeid 1–5 kohaldatakse usaldatavusnõuete kohaldamise konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel, nagu on asjakohane



  Artikkel 29
  Finantsinstitutsiooni poolt taotluse esitamine omavahendite vähendamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 1

  1.   Finantsinstitutsioon esitab enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 osutatud mis tahes toimingu tegemist pädevale asutusele taotluse eelneva loa, sealhulgas kõnealuse määruse artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa saamiseks.


  2.   Lõiget 1 kohaldatakse usaldatavusnõuete kohaldamise konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel, nagu on asjakohane



  Artikkel 30
  Finantsinstitutsiooni poolt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 1 esitatud taotluse sisu

  1.   Artiklis 29 osutatud taotlusele tuleb lisada kõik järgmine:






  a) | põhjendatud selgitus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 osutatud mõne toimingu sooritamiseks; |
| --- | --- | --- |

14)

2. jagu asendatakse järgmisega:

„
  2. JAGU

2. JAGU

Luba omavahendite ja kõlblike kohustuste vähendamiseks

Luba omavahendite ja kõlblike kohustuste vähendamiseks

1. alajagu

1. alajagu

Järelevalveasutuse luba omavahendite vähendamiseks

Järelevalveasutuse luba omavahendite vähendamiseks

Artikkel 27

„Jätkusuutlikkuse“ tähendus finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punkti a ja artikli 78 lõike 4 punkti d kohaldamisel

„Jätkusuutlik“ finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punkti a ja artikli 78 lõike 4 punkti d alusel tähendab, et finantsinstitutsiooni kasumlikkus pädeva asutuse hinnangul on jätkuvalt kindlal alusel või puuduvad märgid negatiivsest muutusest pärast kõnealuse määruse artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumentide või nendega seotud ülekursi asendamist samade või kõrgema kvaliteediga omavahenditesse kuuluvate instrumentidega sellel kuupäeval ja lähitulevikus. Pädeva asutuse hinnangus võetakse arvesse finantsinstitutsiooni kasumlikkust stressiolukorras.

Artikkel 28

Sellise taotluse menetluskord, sealhulgas piirangud ja menetlused, mille finantsinstitutsioon esitab omavahendite vähendamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 1

1.   Omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest, vähendamisest ja tagasiostmisest ei tuleks instrumentide omanikele teatada enne, kui finantsinstitutsioon on selleks saanud asjaomaselt pädevalt asutustelt eelneva loa.

2.   Kui eeldatakse, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud toimingud toimuvad piisava kindlusega ja kui pädevalt asutuselt on saadud eelnev luba, arvab finantsinstitutsioon tagasivõetavate, vähendatavate või tagasiostetavate omavahendite instrumentide vastavad summad või asjaomasel juhul vähendatavate või väljamakstavate ülekursside summad omavahendite vastavatest elementidest maha enne tegelikku tagasivõtmist, vähendamist, tagasiostmist või väljamaksete tegemist. Piisav kindlus loetakse olemasolevaks eelkõige juhul, kui finantsinstitutsioon on teatanud kavatsusest omavahenditesse kuuluv instrument tagasi võtta või tagasi osta või seda vähendada.

3.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa korral arvatakse eelnevalt kindlaks määratud summa, mille jaoks pädev asutus on andnud loa, finantsinstitutsiooni omavahendite vastavatest elementidest maha alates loa andmise hetkest.

4.   Kui finantsinstitutsioon taotleb eelnevat luba, sealhulgas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldist eelnevat luba kõnealuse määruse artikli 77 lõikes 1 loetletud toiminguteks ja kui seotud omavahenditesse kuuluvad instrumendid ostetakse nende üleandmiseks finantsinstitutsiooni töötajatele osana nende töötasust, teatab finantsinstitutsioon oma pädevatele asutustele, et kõnealused instrumendid ostetakse sellel konkreetsel eesmärgil. Erandina lõigetest 2 ja 3 arvatakse need instrumendid finantsinstitutsiooni omavahendite vastavatest elementidest maha ajaks, mil finantsinstitutsioon neid hoiab. Mahaarvamine ei ole enam vajalik, kui käesoleva lõike kohase mis tahes toiminguga seotud kulud on juba arvatud omavahenditesse vahe- või aastafinantsaruande tulemusena.

5.   Pädev asutus annab muu eelneva loa kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis on vajalik kõnealuse määruse artikli 77 lõikes 1 loetletud mis tahes toimingu tegemiseks ja mis ei tohi olla pikem kui üks aasta.

6.   Lõikeid 1–5 kohaldatakse usaldatavusnõuete kohaldamise konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel, nagu on asjakohane

Artikkel 29

Finantsinstitutsiooni poolt taotluse esitamine omavahendite vähendamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 1

1.   Finantsinstitutsioon esitab enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 osutatud mis tahes toimingu tegemist pädevale asutusele taotluse eelneva loa, sealhulgas kõnealuse määruse artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa saamiseks.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse usaldatavusnõuete kohaldamise konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel, nagu on asjakohane

Artikkel 30

Finantsinstitutsiooni poolt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 1 esitatud taotluse sisu

1.   Artiklis 29 osutatud taotlusele tuleb lisada kõik järgmine:

a)

põhjendatud selgitus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 osutatud mõne toimingu sooritamiseks;

| b) | teave selle kohta, kas taotletav luba põhineb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 esimese lõigu punktil a või b või kõnealuse määruse artikli 78 lõike 1 teisel lõigul; |
| --- | --- |

b)

teave selle kohta, kas taotletav luba põhineb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 esimese lõigu punktil a või b või kõnealuse määruse artikli 78 lõike 1 teisel lõigul;

| c) | kui finantsinstitutsioon taotleb täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide või nendega seotud ülekursside lunastamist, tagasivõtmist või tagasiostmist viie aasta jooksul pärast nende emiteerimise kuupäeva vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõikele 4, siis kuidas on täidetud kõnealuse artikli tingimused; |
| --- | --- |

c)

kui finantsinstitutsioon taotleb täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide või nendega seotud ülekursside lunastamist, tagasivõtmist või tagasiostmist viie aasta jooksul pärast nende emiteerimise kuupäeva vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõikele 4, siis kuidas on täidetud kõnealuse artikli tingimused;

| d) | praegune ja tulevikku suunatud teave, mis hõlmab vähemalt kolmeaastast perioodi, summade ja protsentide kohta, mis vastavad järgmistele omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetele:






  i) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud esimese taseme põhiomavahendite nõue, kõnealuse määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud esimese taseme omavahendite nõue ja kõnealuse määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud omavahendite nõue; |
| --- | --- | --- |

d)

praegune ja tulevikku suunatud teave, mis hõlmab vähemalt kolmeaastast perioodi, summade ja protsentide kohta, mis vastavad järgmistele omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuetele:

i)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud esimese taseme põhiomavahendite nõue, kõnealuse määruse artikli 92 lõike 1 punktis b sätestatud esimese taseme omavahendite nõue ja kõnealuse määruse artikli 92 lõike 1 punktis c sätestatud omavahendite nõue;

| ii) | muu riski kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks asjakohasel juhul direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud täiendav esimese taseme põhiomavahendite nõue, asjakohasel juhul kõnealuse direktiivi artiklis 104a osutatud täiendav esimese taseme omavahendite nõue ja asjakohasel juhul kõnealuse direktiivi artiklis 104a sätestatud täiendav omavahendite nõue; |
| --- | --- |

ii)

muu riski kui ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks asjakohasel juhul direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud täiendav esimese taseme põhiomavahendite nõue, asjakohasel juhul kõnealuse direktiivi artiklis 104a osutatud täiendav esimese taseme omavahendite nõue ja asjakohasel juhul kõnealuse direktiivi artiklis 104a sätestatud täiendav omavahendite nõue;

| iii) | direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõue; |
| --- | --- |

iii)

direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõue;

| iv) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d sätestatud finantsvõimenduse määra nõue ja asjakohasel juhul kõnealuse määruse artikli 429a lõike 7 kohane mis tahes korrigeerimine; |
| --- | --- |

iv)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis d sätestatud finantsvõimenduse määra nõue ja asjakohasel juhul kõnealuse määruse artikli 429a lõike 7 kohane mis tahes korrigeerimine;

| v) | ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks asjakohasel juhul direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud täiendav esimese taseme põhiomavahendite nõue ja asjakohasel juhul direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud täiendav esimese taseme omavahendite nõue; |
| --- | --- |

v)

ülemäärase finantsvõimenduse riski käsitlemiseks asjakohasel juhul direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud täiendav esimese taseme põhiomavahendite nõue ja asjakohasel juhul direktiivi 2013/36/EL artiklis 104a osutatud täiendav esimese taseme omavahendite nõue;

| vi) | asjakohasel juhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a sätestatud globaalse süsteemselt olulise ettevõtja esimese taseme omavahendite finantsvõimenduse määra puhvri nõue; |
| --- | --- |

vi)

asjakohasel juhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 1a sätestatud globaalse süsteemselt olulise ettevõtja esimese taseme omavahendite finantsvõimenduse määra puhvri nõue;

| vii) | asjakohasel juhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a lõike 1 punktis a või artiklis 92b sätestatud riskipõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue ning asjakohasel juhul kõnealuse määruse artikli 92a lõike 1 punktis b või artiklis 92b sätestatud riskil mittepõhinev omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue; |
| --- | --- |

vii)

asjakohasel juhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a lõike 1 punktis a või artiklis 92b sätestatud riskipõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue ning asjakohasel juhul kõnealuse määruse artikli 92a lõike 1 punktis b või artiklis 92b sätestatud riskil mittepõhinev omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue;

| viii) | direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 1 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, mis on nõutud vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 45e ja 45f, nagu on asjakohane, ning mida arvutatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summana, mida väljendatakse protsendina finantsinstitutsiooni koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning omavahendite ja kõlblike kohustuste summana, mida väljendatakse protsendina asjaomase ettevõtja koguriskipositsiooni näitajast, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõikele 4 ja artiklile 429a; |
| --- | --- |

viii)

direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 1 osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, mis on nõutud vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 45e ja 45f, nagu on asjakohane, ning mida arvutatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summana, mida väljendatakse protsendina finantsinstitutsiooni koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning omavahendite ja kõlblike kohustuste summana, mida väljendatakse protsendina asjaomase ettevõtja koguriskipositsiooni näitajast, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõikele 4 ja artiklile 429a;

| e) | praegune ja tulevikku suunatud teave selliste omavahendite taseme ja koosseisu ning selliste omavahendite ja kõlblike kohustuste taseme ja koosseisu kohta, mida hoitakse, et tagada vastavalt punkti d alapunktides i–viii osutatud nõuete täitmine enne ja pärast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud toimingute tegemist; |
| --- | --- |

e)

praegune ja tulevikku suunatud teave selliste omavahendite taseme ja koosseisu ning selliste omavahendite ja kõlblike kohustuste taseme ja koosseisu kohta, mida hoitakse, et tagada vastavalt punkti d alapunktides i–viii osutatud nõuete täitmine enne ja pärast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud toimingute tegemist;

| f) | finantsinstitutsiooni kokkuvõtlik hinnang selle kohta, millist mõju avaldab lõike 1 punkti d alapunktides i–viii osutatud nõuete täitmisele toiming, mida finantsinstitutsioon kavatseb teha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 1, ning mis tahes toiming, mida finantsinstitutsioon kavatseb lisaks teha kolme aasta jooksul; |
| --- | --- |

f)

finantsinstitutsiooni kokkuvõtlik hinnang selle kohta, millist mõju avaldab lõike 1 punkti d alapunktides i–viii osutatud nõuete täitmisele toiming, mida finantsinstitutsioon kavatseb teha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 1, ning mis tahes toiming, mida finantsinstitutsioon kavatseb lisaks teha kolme aasta jooksul;

| g) | kui finantsinstitutsioon soovib määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punkti a või artikli 78 lõike 4 punkti d kohaselt asendada omavahenditesse kuuluvaid instrumente või nendega seotud ülekurssi:






  i) | teave asendatud omavahenditesse kuuluvate instrumentide (kui neid on) järelejäänud tähtaja ja neid asendavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide tähtaja kohta; |
| --- | --- | --- |

g)

kui finantsinstitutsioon soovib määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punkti a või artikli 78 lõike 4 punkti d kohaselt asendada omavahenditesse kuuluvaid instrumente või nendega seotud ülekurssi:

i)

teave asendatud omavahenditesse kuuluvate instrumentide (kui neid on) järelejäänud tähtaja ja neid asendavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide tähtaja kohta;

| ii) | asendatud omavahenditesse kuuluvatest instrumentidest ja neid asendavatest omavahenditesse kuuluvatest instrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärgud maksejõuetusmenetluses; |
| --- | --- |

ii)

asendatud omavahenditesse kuuluvatest instrumentidest ja neid asendavatest omavahenditesse kuuluvatest instrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärgud maksejõuetusmenetluses;

| iii) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumente või ülekurssi asendavate omavahendite instrumentide maksumus; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumente või ülekurssi asendavate omavahendite instrumentide maksumus;

| iv) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumente või ülekurssi asendavate omavahendite instrumentide emiteerimise kavandatud aeg; |
| --- | --- |

iv)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 osutatud instrumente või ülekurssi asendavate omavahendite instrumentide emiteerimise kavandatud aeg;

| v) | mõju finantsinstitutsiooni kasumlikkusele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punktile a või artikli 78 lõike 4 punktile d; |
| --- | --- |

v)

mõju finantsinstitutsiooni kasumlikkusele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punktile a või artikli 78 lõike 4 punktile d;

| h) | nende riskide hinnang, millele finantsinstitutsioon on või võib olla avatud ning selle kohta, kas omavahendite ja kõlblike kohustuste tase tagab kõnealuste riskide piisava katte, sealhulgas peamiste riskide stressitestide tulemused, mis näitavad võimalikku kahju; |
| --- | --- |

h)

nende riskide hinnang, millele finantsinstitutsioon on või võib olla avatud ning selle kohta, kas omavahendite ja kõlblike kohustuste tase tagab kõnealuste riskide piisava katte, sealhulgas peamiste riskide stressitestide tulemused, mis näitavad võimalikku kahju;

| i) | pädeva asutuse poolt direktiivi 2013/36/EL artikli 104b lõike 3 kohaselt täiendavate omavahendite kavandatud taseme ja koosseisu kohta esitatud suunise kaetus omavahenditega kolme aasta jooksul enne ja pärast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud mis tahes toimingu tegemist; |
| --- | --- |

i)

pädeva asutuse poolt direktiivi 2013/36/EL artikli 104b lõike 3 kohaselt täiendavate omavahendite kavandatud taseme ja koosseisu kohta esitatud suunise kaetus omavahenditega kolme aasta jooksul enne ja pärast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud mis tahes toimingu tegemist;

| j) | mis tahes muu teave, mida pädev asutus peab vajalikuks, et hinnata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 kohase loa andmise asjakohasust. |
| --- | --- |

j)

mis tahes muu teave, mida pädev asutus peab vajalikuks, et hinnata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 kohase loa andmise asjakohasust.

Punkti e kohaldamisel hõlmab teave vähemalt kolmeaastast ajavahemikku ja sisaldab kohustuste puhul asjakohasel juhul järgmisi summasid:

| a) | kohustused, mis kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

kohustused, mis kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõikele 2;

| b) | kohustused, mis kriisilahendusasutuse loal kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõigetele 3 või 4; |
| --- | --- |

b)

kohustused, mis kriisilahendusasutuse loal kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõigetele 3 või 4;

| c) | kohustused, mis arvatakse kriisilahendussubjektide omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 1; |
| --- | --- |

c)

kohustused, mis arvatakse kriisilahendussubjektide omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 1;

| d) | kohustused, mis tulenevad varjatud tuletisinstrumenti sisaldavatest võlainstrumentidest ning mis arvatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 2; |
| --- | --- |

d)

kohustused, mis tulenevad varjatud tuletisinstrumenti sisaldavatest võlainstrumentidest ning mis arvatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 2;

| e) | tütarettevõtja emiteeritud kohustused, mis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 88a kvalifitseeruvad arvamiseks sellise finantsinstitutsiooni konsolideeritud kõlblike kohustuste instrumentide hulka, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklit 92a, või vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 3 kriisilahendussubjekti konsolideeritud kõlblike kohustuste instrumentide hulka; |
| --- | --- |

e)

tütarettevõtja emiteeritud kohustused, mis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 88a kvalifitseeruvad arvamiseks sellise finantsinstitutsiooni konsolideeritud kõlblike kohustuste instrumentide hulka, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklit 92a, või vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 3 kriisilahendussubjekti konsolideeritud kõlblike kohustuste instrumentide hulka;

| f) | kõlblike kohustuste instrumendid, mida võetakse arvesse selleks, et täita vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92b lõikele 3 omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet selliste finantsinstitutsioonide puhul, kes on kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate olulised tütarettevõtjad, ning selleks, et täita vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõike 2 punktile a omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ettevõtjate puhul, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid. |
| --- | --- |

f)

kõlblike kohustuste instrumendid, mida võetakse arvesse selleks, et täita vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92b lõikele 3 omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet selliste finantsinstitutsioonide puhul, kes on kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate olulised tütarettevõtjad, ning selleks, et täita vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõike 2 punktile a omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ettevõtjate puhul, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid.

2.   Pädev asutus loobub mõne lõikes 1 loetletud teabeelemendi esitamise nõudest, kui ta on veendunud, et tal on see teave juba olemas.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse nõuete kohaldamise individuaalsel, konsolideeritud või allkonsolideeritud tasemel, nagu on asjakohane.

Artikkel 30a

Lisateave, mis tuleb esitada koos taotlusega üldise eelneva loa saamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud toiminguteks

1.   Kui taotletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldist eelnevat luba kõnealuse määruse artikli 77 lõike 1 punkti a kohaseks toiminguks, esitatakse taotluses iga sellise asjaomase esimese taseme põhiomavahendite emissiooni summa, mida kõnealune taotlus hõlmab.

2.   Kui taotletakse üldist eelnevat luba määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõike 1 punkti c kohaseks toiminguks, esitab finantsinstitutsioon taotluses kogu järgmise teabe:

| a) | taotlusega hõlmatud iga asjakohase lunastamata emissiooni summa; |
| --- | --- |

a)

taotlusega hõlmatud iga asjakohase lunastamata emissiooni summa;

| b) | lunastamata instrumentide bilansiline jääkmaksumus igal asjaomasel kapitalitasemel. |
| --- | --- |

b)

lunastamata instrumentide bilansiline jääkmaksumus igal asjaomasel kapitalitasemel.

3.   Taotlus üldise eelneva loa saamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõike 1 punktide a ja c kohaseks toiminguks võib hõlmata omavahenditesse kuuluvaid instrumente, mida alles hakatakse emiteerima ja mille kohta tuleb täpsustada lõike 2 punktides a ja b osutatud teave (kui see on asjakohane), mis esitatakse pädevale asutusele pärast asjaomast emissiooni.

4.   Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse usaldatavusnõuete kohaldamise konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel, nagu on asjakohane.

Artikkel 30b

Teave, mis tuleb esitada koos taotlusega üldise eelneva loa uuendamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud toiminguteks

1.   Enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa aegumist võib finantsinstitutsioon esitada taotluse selle uuendamiseks iga kord kuni üheks täiendavaks aastaks, tingimusel et finantsinstitutsioon ei taotle üldise eelneva loa andmisel eelnevalt kindlaks määratud summa suurendamist ega muuda artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud põhjendatud selgitust, mis esitati algse üldise eelneva loa taotlemisel.

2.   Lõikes 1 osutatud üldise eelneva loa uuendamise taotlemisel vabastatakse finantsinstitutsioon kohustusest esitada artikli 30 lõike 1 punktides a–d, f, g ja i osutatud teave.

Artikkel 31

Finantsinstitutsiooni taotluse esitamise aeg ja taotluse menetlemine pädeva asutuse poolt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõike 1 kohaldamisel

1.   Muu eelneva loa kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa saamiseks esitab finantsinstitutsioon pädevale asutusele täieliku taotluse ja artiklis 30 osutatud teabe vähemalt neli kuud enne kuupäeva, mil instrumentide omanikele teatatakse mõnest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud toimingust.

2.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa saamiseks esitab finantsinstitutsioon pädevale asutusele täieliku taotluse ning artiklites 30 ja 30a osutatud teabe vähemalt neli kuud enne kuupäeva, mil tehakse mõni määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud toiming.

3.   Erandina lõikest 2, kui taotletakse üldise eelneva loa uuendamist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 teisele lõigule ja artiklile 30b, esitab finantsinstitutsioon taotluse ning artiklite 30, 30a ja 30b kohaselt nõutava teabe pädevale asutusele vähemalt kolm kuud enne algse üldise eelneva loa kehtivusaja lõppu.

4.   Pädev asutus võib lubada finantsinstitutsioonidel juhtumipõhiselt ja erandlikel asjaoludel esitada lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud taotluse lühema kui kõnealustes lõigetes sätestatud ajavahemiku jooksul.

5.   Pädev asutus menetleb taotlust kas lõigetes 1, 2 või 3 või lõikes 4 osutatud ajavahemiku jooksul. Pädevad asutused võtavad arvesse kõnealusel ajavahemikul saadud uut teavet, kui selline uus teave on kättesaadav ja kui nad peavad seda oluliseks. Pädevad asutused menetlevad taotlust üksnes juhul, kui nad on veendunud, et finantsinstitutsioon on neile esitanud kogu artikli 30 ning asjakohasel juhul artiklite 30a ja 30b kohaselt nõutava teabe.

Artikkel 32

Vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste või muude samalaadsete finantsinstitutsioonide taotlused instrumentide tagasivõtmiseks, vähendamiseks ja tagasiostmiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõike 1 kohaldamisel

1.   Seoses vastastikuste seltside, ühistute, hoiuasutuste või samalaadsete finantsinstitutsioonide esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisega esitatakse artikli 29 lõigetes 1 ja 2 osutatud taotlus ning artikli 30 lõikes 1 osutatud teave pädevale asutusele sama sageli, kui finantsinstitutsiooni pädev organ kontrollib tagasivõtmisi.

2.   Pädevad asutused võivad anda eelnevalt loa määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 1 loetletud toiminguteks teatava eelnevalt kindlaks määratud tagasivõetava summa jaoks, millest on kuni ühe aasta jooksul maha arvatud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate uute sissemakstud instrumentide märkimise summa. See eelnevalt kindlaks määratud summa võib olla kuni 2 % esimese taseme põhiomavahenditest, kui nad on veendunud, et kõnealune toiming ei ohusta finantsinstitutsiooni praegust või tulevast maksevõimet.

2. alajagu

2. alajagu

Luba kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks

Luba kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks

Artikkel 32a

„Jätkusuutlikkuse“ tähendus finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punkti a kohaldamisel

„Jätkusuutlik“ finantsinstitutsiooni tuluteenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 punkti a alusel tähendab, et finantsinstitutsiooni kasumlikkus kriisilahendusasutuse hinnangul on jätkuvalt kindlal alusel või puuduvad märgid negatiivsest muutusest pärast kõlblike kohustuste instrumentide asendamist samade või kõrgema kvaliteediga omavahendite või kõlblike kohustuste instrumentidega sellel kuupäeval ja lähitulevikus. Kriisilahendusasutuse hinnangus võetakse arvesse finantsinstitutsiooni kasumlikkust stressiolukorras.

Artikkel 32b

Sellise taotluse menetluskord, sealhulgas piirangud ja menetlused, mille finantsinstitutsioon esitab kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 2

1.   Kõlblike kohustuste instrumentide lunastamisest, tagasivõtmisest, tagasimaksmisest ja tagasiostmisest ei tuleks omanikele teatada enne, kui finantsinstitutsioon on selleks saanud asjaomaselt kriisilahendusasutustelt eelneva loa.

2.   Kui eeldatakse, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 loetletud toimingud toimuvad piisava kindlusega ja kui kriisilahendusasutuselt on saadud eelnev luba, arvab finantsinstitutsioon lunastatavad, tagasivõetavad, tagasimakstavad või tagasiostetavad summad oma kõlblike kohustuste instrumentidest maha enne tegelikku lunastamist, tagasivõtmist, tagasimaksmist või tagasiostmist. Piisav kindlus loetakse olemasolevaks eelkõige juhul, kui finantsinstitutsioon on teatanud kavatsusest lunastada, tagasi võtta, tagasi maksta või tagasi osta kõlblike kohustuste instrument.

3.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa korral arvatakse eelnevalt kindlaks määratud summa, mille jaoks kriisilahendusasutus on andnud loa, finantsinstitutsiooni kõlblike kohustuste instrumentidest maha alates loa andmise hetkest.

4.   Kriisilahendusasutus annab muu eelneva loa kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis on vajalik kõnealuse määruse artikli 77 lõikes 2 loetletud mis tahes toimingu tegemiseks ja mis ei tohi olla pikem kui üks aasta.

5.   Kui taotletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldist eelnevat luba, ei tohi eelnevalt kindlaks määratud summa, mille jaoks üldine eelnev luba antakse, ületada 10 % lunastamata kõlblike kohustuste instrumentide kogusummast.

6.   Lõikeid 1–5 kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete kohaldamise konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel, nagu on asjakohane.

Artikkel 32c

Finantsinstitutsiooni poolt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 2 taotluse esitamine kõlblike kohustuste instrumentide vähendamiseks

1.   Finantsinstitutsioon esitab enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 osutatud mis tahes toimingu tegemist kriisilahendusasutusele taotluse eelneva loa, sealhulgas kõnealuse määruse artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa saamiseks.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete kohaldamise individuaalsel, konsolideeritud või allkonsolideeritud tasemel, nagu on asjakohane.

Artikkel 32d

Finantsinstitutsiooni poolt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 2 esitatud taotluse sisu

1.   Artiklis 32c osutatud taotlusele tuleb lisada kõik järgmine:

| a) | põhjendatud selgitus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 osutatud mõne toimingu sooritamiseks; |
| --- | --- |

a)

põhjendatud selgitus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 osutatud mõne toimingu sooritamiseks;

| b) | teave selle kohta, kas taotletav luba põhineb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 esimese lõigu punktidel a, b või c või kõnealuse määruse artikli 78a lõike 1 teisel lõigul; |
| --- | --- |

b)

teave selle kohta, kas taotletav luba põhineb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 esimese lõigu punktidel a, b või c või kõnealuse määruse artikli 78a lõike 1 teisel lõigul;

| c) | praegune ja tulevikku suunatud teave, mis hõlmab vähemalt kolmeaastast perioodi, järgmiste omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete kohta:






  i) | asjakohasel juhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a lõike 1 punktis a või artiklis 92b sätestatud riskipõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue ning asjakohasel juhul kõnealuse määruse artikli 92a lõike 1 punktis b või artiklis 92b sätestatud riskil mittepõhinev omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue; |
| --- | --- | --- |

c)

praegune ja tulevikku suunatud teave, mis hõlmab vähemalt kolmeaastast perioodi, järgmiste omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete kohta:

i)

asjakohasel juhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92a lõike 1 punktis a või artiklis 92b sätestatud riskipõhine omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue ning asjakohasel juhul kõnealuse määruse artikli 92a lõike 1 punktis b või artiklis 92b sätestatud riskil mittepõhinev omavahendite ja kõlblike kohustuste nõue;

| ii) | direktiivi 2014/59/EL artiklis 45 sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, mis arvutatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 45e ja 45f, nagu on asjakohane, omavahendite ja kõlblike kohustuste summa, mida väljendatakse protsendina asjaomase ettevõtja koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning omavahendite ja kõlblike kohustuste summa, mida väljendatakse protsendina asjaomase ettevõtja koguriskipositsiooni näitajast, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõikele 4 ja artiklile 429a; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2014/59/EL artiklis 45 sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue, mis arvutatakse vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 45e ja 45f, nagu on asjakohane, omavahendite ja kõlblike kohustuste summa, mida väljendatakse protsendina asjaomase ettevõtja koguriskipositsioonist, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikele 3, ning omavahendite ja kõlblike kohustuste summa, mida väljendatakse protsendina asjaomase ettevõtja koguriskipositsiooni näitajast, mis arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõikele 4 ja artiklile 429a;

| iii) | direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõue; |
| --- | --- |

iii)

direktiivi 2013/36/EL artikli 128 punktis 6 osutatud kombineeritud puhvri nõue;

| d) | praegune ja tulevikku suunatud teave selliste omavahendite ja kõlblike kohustuste taseme ja koosseisu kohta, mida hoitakse, et tagada vastavalt lõike 1 punkti c alapunktides i, ii ja iii osutatud nõuete täitmine enne ja pärast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 osutatud toimingu tegemist. Teave hõlmab vähemalt kolmeaastast ajavahemikku ja sisaldab kõlblike kohustuste puhul asjakohasel juhul järgmisi summasid:






  i) | kohustused, mis kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõikele 2; |
| --- | --- | --- |

d)

praegune ja tulevikku suunatud teave selliste omavahendite ja kõlblike kohustuste taseme ja koosseisu kohta, mida hoitakse, et tagada vastavalt lõike 1 punkti c alapunktides i, ii ja iii osutatud nõuete täitmine enne ja pärast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 osutatud toimingu tegemist. Teave hõlmab vähemalt kolmeaastast ajavahemikku ja sisaldab kõlblike kohustuste puhul asjakohasel juhul järgmisi summasid:

i)

kohustused, mis kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõikele 2;

| ii) | kohustused, mis kriisilahendusasutuse loal kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõigetele 3 või 4; |
| --- | --- |

ii)

kohustused, mis kriisilahendusasutuse loal kvalifitseeruvad kõlblike kohustuste instrumentideks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 72b lõigetele 3 või 4;

| iii) | kohustused, mis arvatakse kriisilahendussubjektide omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 1; |
| --- | --- |

iii)

kohustused, mis arvatakse kriisilahendussubjektide omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 1;

| iv) | kohustused, mis tulenevad varjatud tuletisinstrumenti sisaldavatest võlainstrumentidest ning mis arvatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 2; |
| --- | --- |

iv)

kohustused, mis tulenevad varjatud tuletisinstrumenti sisaldavatest võlainstrumentidest ning mis arvatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste summa hulka vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 2;

| v) | tütarettevõtja emiteeritud kohustused, mis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 88a kvalifitseeruvad arvamiseks sellise finantsinstitutsiooni konsolideeritud kõlblike kohustuste instrumentide hulka, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklit 92a, või vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 3 kriisilahendussubjekti konsolideeritud kõlblike kohustuste instrumentide hulka; |
| --- | --- |

v)

tütarettevõtja emiteeritud kohustused, mis vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 88a kvalifitseeruvad arvamiseks sellise finantsinstitutsiooni konsolideeritud kõlblike kohustuste instrumentide hulka, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artiklit 92a, või vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõikele 3 kriisilahendussubjekti konsolideeritud kõlblike kohustuste instrumentide hulka;

| vi) | kõlblike kohustuste instrumendid, mida võetakse arvesse selleks, et täita vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92b lõikele 3 omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet selliste finantsinstitutsioonide puhul, kes on kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate olulised tütarettevõtjad, ning selleks, et täita vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõike 2 punktile a omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ettevõtjate puhul, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid; |
| --- | --- |

vi)

kõlblike kohustuste instrumendid, mida võetakse arvesse selleks, et täita vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92b lõikele 3 omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet selliste finantsinstitutsioonide puhul, kes on kolmandate riikide globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate olulised tütarettevõtjad, ning selleks, et täita vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45f lõike 2 punktile a omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ettevõtjate puhul, kes ei ole ise kriisilahendussubjektid;

| e) | finantsinstitutsiooni kokkuvõtlik hinnang selle kohta, millist mõju avaldab lõike 1 punkti c alapunktides i, ii ja iii osutatud nõuete täitmisele toiming, mida finantsinstitutsioon kavatseb teha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 2, ning mis tahes toiming, mida finantsinstitutsioon kavatseb lisaks teha kolme aasta jooksul; |
| --- | --- |

e)

finantsinstitutsiooni kokkuvõtlik hinnang selle kohta, millist mõju avaldab lõike 1 punkti c alapunktides i, ii ja iii osutatud nõuete täitmisele toiming, mida finantsinstitutsioon kavatseb teha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikele 2, ning mis tahes toiming, mida finantsinstitutsioon kavatseb lisaks teha kolme aasta jooksul;

| f) | kui finantsinstitutsioon soovib asendada kõlblike kohustuste instrumente vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 punktile a:






  i) | teave asendatud kõlblike kohustuste instrumentide järelejäänud tähtaja ning neid asendavate omavahendite või kõlblike kohustuste instrumentide tähtaja kohta; |
| --- | --- | --- |

f)

kui finantsinstitutsioon soovib asendada kõlblike kohustuste instrumente vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 punktile a:

i)

teave asendatud kõlblike kohustuste instrumentide järelejäänud tähtaja ning neid asendavate omavahendite või kõlblike kohustuste instrumentide tähtaja kohta;

| ii) | asendatud kõlblike kohustuste instrumentidest ning neid asendavatest omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärgud maksejõuetusmenetluses; |
| --- | --- |

ii)

asendatud kõlblike kohustuste instrumentidest ning neid asendavatest omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentidest tulenevate nõuete rahuldamisjärgud maksejõuetusmenetluses;

| iii) | kõlblike kohustuste instrumente asendavate omavahendite või kõlblike kohustuste instrumentide maksumus; |
| --- | --- |

iii)

kõlblike kohustuste instrumente asendavate omavahendite või kõlblike kohustuste instrumentide maksumus;

| iv) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 osutatud kõlblike kohustuste instrumente asendavate omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide emiteerimise kavandatud aeg; |
| --- | --- |

iv)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 osutatud kõlblike kohustuste instrumente asendavate omavahendite ja kõlblike kohustuste instrumentide emiteerimise kavandatud aeg;

| v) | mõju finantsinstitutsiooni kasumlikkusele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 punktile a; |
| --- | --- |

v)

mõju finantsinstitutsiooni kasumlikkusele vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 punktile a;

| g) | nende riskide hinnang, millele finantsinstitutsioon on või võib olla avatud, eelkõige selle kohta, kas omavahendite ja kõlblike kohustuste tase tagab kõnealuste riskide piisava katte, sealhulgas peamiste riskide stressitestide tulemused, mis näitavad võimalikku kahju; |
| --- | --- |

g)

nende riskide hinnang, millele finantsinstitutsioon on või võib olla avatud, eelkõige selle kohta, kas omavahendite ja kõlblike kohustuste tase tagab kõnealuste riskide piisava katte, sealhulgas peamiste riskide stressitestide tulemused, mis näitavad võimalikku kahju;

| h) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 punkti c kohaldamisel selle tõendamine, et kõlblike kohustuste instrumentide osaline või täielik asendamine omavahenditesse kuuluvate instrumentidega on vajalik, et tagada omavahendite nõuete täitmine; |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 punkti c kohaldamisel selle tõendamine, et kõlblike kohustuste instrumentide osaline või täielik asendamine omavahenditesse kuuluvate instrumentidega on vajalik, et tagada omavahendite nõuete täitmine;

| i) | mis tahes muu teave, mida kriisilahendusasutus peab vajalikuks, et hinnata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a kohase loa andmise asjakohasust. |
| --- | --- |

i)

mis tahes muu teave, mida kriisilahendusasutus peab vajalikuks, et hinnata määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a kohase loa andmise asjakohasust.

2.   Kriisilahendusasutus loobub mõne lõikes 1 loetletud teabeelemendi esitamise nõudest, kui ta on veendunud, et tal on see teave juba olemas.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete kohaldamise individuaalsel, konsolideeritud või allkonsolideeritud tasemel, nagu on asjakohane.

Artikkel 32e

Lisateave, mis tuleb esitada koos taotlusega üldise eelneva loa saamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 loetletud toiminguteks

1.   Kui taotletakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldist eelnevat luba kõnealuse määruse artikli 77 lõike 2 kohaseks toiminguks, täpsustab finantsinstitutsioon taotluses lunastamata kõlblike kohustuste instrumentide kogusumma, sealhulgas selliste lunastamata kõlblike kohustuste instrumentide kogusumma, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 88a või direktiivi 2014/59/EL artikli 45b lõike 3 tingimustele.

2.   Taotlus üldise eelneva loa saamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõike 2 kohaseks toiminguks võib hõlmata kõlblike kohustuste instrumente, mida alles hakatakse emiteerima ja mille kohta tuleb täpsustada lõikes 1 osutatud lõplik summa, mis esitatakse kriisilahendusasutusele pärast asjaomast emissiooni.

Artikkel 32f

Teave, mis tuleb esitada koos taotlusega üldise eelneva loa uuendamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 loetletud toiminguteks

1.   Enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teise lõigu kohaselt antud üldise eelneva loa aegumist võib finantsinstitutsioon esitada taotluse selle uuendamiseks iga kord kuni üheks täiendavaks aastaks, tingimusel et finantsinstitutsioon ei taotle algse üldise eelneva loa andmisel eelnevalt kindlaks määratud summa suurendamist ega muuda artikli 32d lõike 1 punktis a osutatud põhjendatud selgitust, mis esitati algse üldise eelneva loa taotlemisel.

2.   Lõikes 1 osutatud üldise eelneva loa uuendamise taotlemisel vabastatakse finantsinstitutsioon kohustusest esitada artikli 32d lõike 1 punktides a, b, c, e, f ja h osutatud teave.

Artikkel 32g

Finantsinstitutsiooni taotluse esitamise aeg ja taotluse menetlemine kriisilahendusasutuse poolt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõike 2 kohaldamisel

1.   Muu eelneva loa kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa saamiseks esitab finantsinstitutsioon kriisilahendusasutusele täieliku taotluse ja artiklis 32d osutatud teabe vähemalt neli kuud enne kuupäeva, mil instrumentide omanikele teatatakse mõnest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 loetletud toimingust.

2.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa saamiseks esitab finantsinstitutsioon kriisilahendusasutusele täieliku taotluse ning artiklites 32d ja 32e osutatud teabe vähemalt neli kuud enne kuupäeva, mil tehakse mõni määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 loetletud toiming.

3.   Erandina lõikest 2, kui taotletakse üldise eelneva loa uuendamist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teisele lõigule ja artiklile 32f, esitab finantsinstitutsioon täieliku taotluse ning artiklite 32d, 32e ja 32f kohaselt nõutava teabe kriisilahendusasutusele vähemalt kolm kuud enne algse üldise eelneva loa kehtivusaja lõppu.

4.   Kriisilahendusasutus võib lubada finantsinstitutsioonidel juhtumipõhiselt ja erandlikel asjaoludel esitada lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud taotluse lühema kui kõnealustes lõigetes sätestatud ajavahemikul jooksul.

5.   Kriisilahendusasutus menetleb taotlust kas lõigetes 1, 2 või 3 või lõikes 4 osutatud ajavahemiku jooksul. Kriisilahendusasutused võtavad arvesse kõnealusel ajavahemikul saadud uut teavet, kui selline uus teave on kättesaadav ja kui nad peavad seda oluliseks. Kriisilahendusasutused menetlevad taotlust üksnes juhul, kui nad on veendunud, et finantsinstitutsioon on neile esitanud kogu artikli 32d ning asjakohasel juhul artiklite 32e ja 32f kohaselt nõutava teabe.

Artikkel 32h

Lihtsustatud nõuded finantsinstitutsioonidele, kelle puhul kriisilahendusasutus on kehtestanud direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 1 sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemel, mis ei ületa kahjumi katmiseks piisavat summat

1.   Erandina artiklitest 32d, 32e ja 32f, kui artiklis 32c osutatud taotluse esitab finantsinstitutsioon, kellele kriisilahendusasutus on kehtestanud direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 1 sätestatud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude tasemel, mis ei ületa summat, mis on piisav kahjumi katmiseks vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 45c lõike 2 esimese lõigu punktile a, lisatakse taotlusele kogu järgmine teave:

| a) | põhjendatud selgitus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 osutatud mõne toimingu sooritamiseks; |
| --- | --- |

a)

põhjendatud selgitus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 osutatud mõne toimingu sooritamiseks;

| b) | teave selle kohta, kas taotletav luba põhineb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 esimese lõigu punktidel a, b või c või kõnealuse määruse artikli 78a lõike 1 teisel lõigul. |
| --- | --- |

b)

teave selle kohta, kas taotletav luba põhineb määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 esimese lõigu punktidel a, b või c või kõnealuse määruse artikli 78a lõike 1 teisel lõigul.

2.   Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa suhtes, mis on antud pärast lõike 1 kohaselt esitatud taotlust, ei kohaldata käesoleva määruse artikli 32b lõikes 5 sätestatud piirangut.

3.   Erandina artiklist 32g esitavad lõikes 1 osutatud finantsinstitutsioonid artiklis 32c osutatud taotluse kriisilahendusasutusele vähemalt kolm kuud enne kuupäeva, mil instrumentide omanikele teatatakse mõnest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 loetletud toimingust, või kõnealuse määruse artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa taotlemise korral vähemalt kolm kuud enne kuupäeva, mil tehakse mõni määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 lõikes 2 loetletud toiming.

4.   Kui kriisilahendusasutus ei esita artiklis 32c osutatud taotlusele kirjalikku vastuväidet lõikes 3 sätestatud tähtaegadeks, loetakse luba antuks.

5.   Käesolevat artiklit kohaldatakse omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete kohaldamise individuaalsel, konsolideeritud või allkonsolideeritud tasemel, nagu on asjakohane.

Artikkel 32i

Pädeva asutuse ja kriisilahendusasutuse koostöö määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 78a osutatud loa andmisel

1.   Kui finantsinstitutsioon esitab täieliku eelneva loa taotluse, sealhulgas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 teises lõigus osutatud üldise eelneva loa taotluse, edastab kriisilahendusasutus kõnealuse taotluse, sealhulgas artiklis 32d ja asjakohasel juhul artiklites 32e, 32f või 32h osutatud teabe viivitamata pädevale asutusele.

2.   Samaaegselt lõikes 1 osutatud teabe edastamisega esitab kriisilahendusasutus pädevale asutusele taotluse saadud taotluse üle konsulteerimiseks, mis hõlmab mis tahes muu asjakohase teabe vastastikust vahetamist, et kriisilahendusasutus või pädev asutus saaks taotlust hinnata.

3.   Pädev asutus ja kriisilahendusasutus lepivad kokku lõikes 2 osutatud konsultatsiooni raames vastamiseks piisava tähtaja, mis ei tohi ületada kolme kuud alates konsulteerimistaotluse kättesaamisest ja mida lühendatakse kahe kuuni, kui konsultatsioon käsitleb üldise eelneva loa uuendamist vastavalt artiklile 32f või üldist eelnevat luba vastavalt artiklile 32h. Kriisilahendusasutus võtab enne loa andmise kohta otsuse tegemist arvesse pädeva asutuse esitatud seisukohti.

4.   Kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 punkti b kohaselt on nõutav pädeva asutuse nõusolek, teatab kriisilahendusasutus pädevale asutusele kahe kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud konsultatsioonitaotluse esitamisest või ühe kuu jooksul, kui konsultatsioon käsitleb üldise eelneva loa uuendamist vastavalt artiklile 32f või üldist eelnevat luba vastavalt artiklile 32h, kavandatud vahe, mille võrra peavad kriisilahendusasutuse hinnangul finantsinstitutsiooni omavahendid ja kõlblikud kohustused ületama pärast kõnealuse määruse artikli 77 lõikes 2 osutatud toimingut asjaomaseid nõudeid.

5.   Kolme nädala jooksul või, kui konsultatsioon käsitleb üldise eelneva loa uuendamist vastavalt artiklile 32f või üldist eelnevat luba vastavalt artiklile 32h, kahe nädala jooksul pärast lõikes 4 osutatud teate saamist edastab pädev asutus oma kirjaliku nõusoleku kriisilahendusasutusele. Kui pädev asutus ei ole kriisilahendusasutusega nõus või osaliselt nõus, teavitab ta sellest kriisilahendusasutust ja põhjendab seda.

6.   Kui on vaja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78a lõike 1 punkti b kohaselt pädeva asutuse nõusolekut, esitab pädev asutus erandina lõikest 3 vastuse lõikes 2 osutatud konsultatsiooni raames samal ajal, kui ta edastab lõikes 5 osutatud kirjaliku nõusoleku kriisilahendusasutusele.

7.   Kui lõikes 1 osutatud taotluse menetlemise maksimaalne ajavahemik on artikli 32g lõigete 3 või 4 kohaselt lühem kui neli kuud, lepivad kriisilahendusasutus ja pädev asutus erandina lõigetest 3–6 kokku lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud ajavahemikud, võttes arvesse asjaomast maksimaalset ajavahemikku.

8.   Kriisilahendusasutus ja pädev asutus püüavad jõuda lõikes 5 osutatud kokkuleppele, tagamaks, et lõikes 1 osutatud taotlus menetletakse lõpuni igal juhul artikli 32g lõigetes 1, 2, 3 või 4 osutatud ajavahemiku jooksul.

9.   Kriisilahendusasutus teavitab pädevat asutust loa kohta tehtud otsusest põhjendamatu viivituseta. Kriisilahendusasutus teavitab pädevat asutust ka üldise eelneva loa kehtetuks tunnistamisest, kui finantsinstitutsioon rikub mõnda kõnealuse loa saamiseks sätestatud kriteeriumi.“

| 15) | IV peatüki 3. jagu muudetakse järgmiselt.






  a) | 3. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  3. JAGU



  Ajutine loobumine omavahenditest ja kõlblikest kohustustest tehtavatest mahaarvamistest

  “. |
| --- | --- | --- |

15)

IV peatüki 3. jagu muudetakse järgmiselt.

a)

3. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  3. JAGU

3. JAGU

Ajutine loobumine omavahenditest ja kõlblikest kohustustest tehtavatest mahaarvamistest

  “.

Ajutine loobumine omavahenditest ja kõlblikest kohustustest tehtavatest mahaarvamistest

| b) | Artikli 33 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 33
  Ajutine loobumine omavahenditest ja kõlblikest kohustustest tehtavatest mahaarvamistest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõike 1 kohaldamisel“. |
| --- | --- |

b)

Artikli 33 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 33

Ajutine loobumine omavahenditest ja kõlblikest kohustustest tehtavatest mahaarvamistest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõike 1 kohaldamisel“.

| c) | Artikli 33 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Loobumist kohaldatakse ainult seoses uute osalustega finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides või finantsinstitutsiooni kõlblike kohustuste instrumentides seoses rahalise abi andmise toiminguga.


  3.   Selleks et ajutiselt loobuda omavahenditest ja kõlblikest kohustustest tehtavatest mahaarvamistest, võib pädev asutus käsitada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikes 1 osutatud osaluste hoidmist rahalise abi toiminguna, mille eesmärk on finantssektori ettevõtja või finantsinstitutsioon saneerida ja päästa, kui toiming tehakse kava alusel ja selle on heaks kiitnud pädev asutus, ning kui kavas on selgelt esitatud etapid, ajakava ja eesmärgid ning täpsustatud osaluse ja rahalise abi toimingute suhe.“ |
| --- | --- |

c)

Artikli 33 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Loobumist kohaldatakse ainult seoses uute osalustega finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides või finantsinstitutsiooni kõlblike kohustuste instrumentides seoses rahalise abi andmise toiminguga.

3.   Selleks et ajutiselt loobuda omavahenditest ja kõlblikest kohustustest tehtavatest mahaarvamistest, võib pädev asutus käsitada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikes 1 osutatud osaluste hoidmist rahalise abi toiminguna, mille eesmärk on finantssektori ettevõtja või finantsinstitutsioon saneerida ja päästa, kui toiming tehakse kava alusel ja selle on heaks kiitnud pädev asutus, ning kui kavas on selgelt esitatud etapid, ajakava ja eesmärgid ning täpsustatud osaluse ja rahalise abi toimingute suhe.“

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. oktoober 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/876, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 150, 7.6.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 7. jaanuari 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 241/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid (ELT L 74, 14.3.2014, lk 8).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/879, millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute kahjumikatmis- ja rekapitaliseerimisvõimega ning direktiivi 98/26/EÜ (ELT L 150, 7.6.2019, lk 296).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2401, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (ELT L 347, 28.12.2017, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

8

---

| 19.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/23

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/828,

2. veebruar 2023,

millega parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 ellujäämismääral põhineva erandi osas, mis on kehtestatud 2023. aastaks seoses hariliku merikeelega, mis on püütud läänepiirkonna vetes ICESi 7.e rajoonis alla 12 meetri pikkuste laevadega, millel kasutatakse traallaudadega põhjatraale

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes ja sellega piirnevates vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EL) 2016/1139 ja (EL) 2018/973 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008, (1) eriti selle artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2015 (2) on sätestatud üksikasjad selle kohta, kuidas rakendada lossimiskohustust teatava põhjalähedase püügi puhul läänepiirkonna vetes ajavahemikul 2021–2023. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/2015 (2) on sätestatud üksikasjad selle kohta, kuidas rakendada lossimiskohustust teatava põhjalähedase püügi puhul läänepiirkonna vetes ajavahemikul 2021–2023.

| (2) | Delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 muudeti viimati delegeeritud määrusega (EL) 2022/2290 (3). |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 muudeti viimati delegeeritud määrusega (EL) 2022/2290 (3).

| (3) | 25. oktoobril 2022 teatas Prantsusmaa komisjonile, et delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 muutmisel delegeeritud määrusega (EL) 2022/2290 on tekkinud viga. See puudutab uut ellujäämismääral põhinevat erandit kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele (Solea solea) isendite puhul, mis on püütud ICESi 7.e rajoonis alla 12 m pikkuste laevadega, millel kasutatakse traallaudadega põhjatraale (OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on üle 80 mm. Viga seisneb selles, et kõnealune erand ei hõlma noodapära võrgusilma suurust 80 mm ning selles ei määrata kindlaks maksimaalset võrgusilma suurust. |
| --- | --- |

(3)

25. oktoobril 2022 teatas Prantsusmaa komisjonile, et delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 muutmisel delegeeritud määrusega (EL) 2022/2290 on tekkinud viga. See puudutab uut ellujäämismääral põhinevat erandit kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele (Solea solea) isendite puhul, mis on püütud ICESi 7.e rajoonis alla 12 m pikkuste laevadega, millel kasutatakse traallaudadega põhjatraale (OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on üle 80 mm. Viga seisneb selles, et kõnealune erand ei hõlma noodapära võrgusilma suurust 80 mm ning selles ei määrata kindlaks maksimaalset võrgusilma suurust.

| (4) | Prantsusmaa palus komisjonil see viga parandada, et kõnealune erand hõlmaks ka võrgusilma suurust 80 mm. Prantsusmaa selgitas, et kõnealust erandit vajavad laevad kasutavad võrgusilma suurusi vahemikus, mis sisaldab ka suurust 80 mm. See viga tuleneb delegeeritud õigusakti aluseks oleva ühise soovituse põhiosa ja selle lisa sõnastuse erinevusest. Kuigi ühise soovituse lisa sisaldas sõnaselgelt võrgusilma suurust vahemikus 80 mm kuni 99 mm, sõnastati ühise soovituse põhiosa kahjuks teisiti. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa palus komisjonil see viga parandada, et kõnealune erand hõlmaks ka võrgusilma suurust 80 mm. Prantsusmaa selgitas, et kõnealust erandit vajavad laevad kasutavad võrgusilma suurusi vahemikus, mis sisaldab ka suurust 80 mm. See viga tuleneb delegeeritud õigusakti aluseks oleva ühise soovituse põhiosa ja selle lisa sõnastuse erinevusest. Kuigi ühise soovituse lisa sisaldas sõnaselgelt võrgusilma suurust vahemikus 80 mm kuni 99 mm, sõnastati ühise soovituse põhiosa kahjuks teisiti.

| (5) | Lisaks oli STECF oma nõuandes hinnanud taotletud erandit ka seoses võrgusilma suurusega 80 mm (st mitte ainult üle 80 mm) ja seadnud maksimaalseks võrgusilma suuruseks 99 mm. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks oli STECF oma nõuandes hinnanud taotletud erandit ka seoses võrgusilma suurusega 80 mm (st mitte ainult üle 80 mm) ja seadnud maksimaalseks võrgusilma suuruseks 99 mm.

| (6) | Seega tuleks kuni 31. detsembrini 2023 teha erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul, mis on püütud alla 12 m pikkuste laevadega, millel kasutatakse traallaudadega põhjatraale, mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks kuni 31. detsembrini 2023 teha erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul, mis on püütud alla 12 m pikkuste laevadega, millel kasutatakse traallaudadega põhjatraale, mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm.

| (7) | Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 4 lõiget 1 parandada, et see hõlmaks ka traallaudadega põhjatraale, mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm (st mitte ainult neid, mille võrgusilma suurus on üle 80 mm). |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 4 lõiget 1 parandada, et see hõlmaks ka traallaudadega põhjatraale, mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm (st mitte ainult neid, mille võrgusilma suurus on üle 80 mm).

| (8) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade püügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2023, kuna kõnealust erandit vajavad alla 12 meetri pikkused laevad kasutavad võrgusilma suurusi vahemikus, mis hõlmab ka suurust 80 mm, |
| --- | --- |

(8)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade püügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2023, kuna kõnealust erandit vajavad alla 12 meetri pikkused laevad kasutavad võrgusilma suurusi vahemikus, mis hõlmab ka suurust 80 mm,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 muudatused

Delegeeritud määruse (EL) 2020/2015 artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse:

| — | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele (Solea solea) isendite suhtes, mis on püütud ICESi 7.d rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega traalidega (püügivahendite koodid: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm, kui püütakse laevadega:






  — | mille pikkus on maksimaalselt 10 meetrit ja mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW, ning |
| --- | --- | --- |

—

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele (Solea solea) isendite suhtes, mis on püütud ICESi 7.d rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega traalidega (püügivahendite koodid: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm, kui püütakse laevadega:

—

mille pikkus on maksimaalselt 10 meetrit ja mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW, ning

| — | kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 30 m või vähem, ja kui traalimise kestus on kuni 90 minutit; |
| --- | --- |

—

kui kala püütakse vetes, mille sügavus on 30 m või vähem, ja kui traalimise kestus on kuni 90 minutit;

| — | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele (Solea solea) isendite suhtes, mis on püütud ICESi 7.e rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega traalidega (püügivahendi kood: OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm, kui püütakse alla 12 m pikkuste laevadega.“ |
| --- | --- |

—

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele (Solea solea) isendite suhtes, mis on püütud ICESi 7.e rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega traalidega (püügivahendi kood: OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm, kui püütakse alla 12 m pikkuste laevadega.“

Artikkel 2

Jõustumise kuupäev ja kohaldamisaeg

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. veebruar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 83, 25.3.2019, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 21. augusti 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/2015, millega täpsustatakse läänepiirkonna vetes teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023 (ELT L 415, 10.12.2020, lk 22).

2

(3)  Komisjoni 19. augusti 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/2290, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/2015 seoses läänepiirkonna vetes lossimiskohustuse suhtes kohaldatavate eranditega 2023. aastal (ELT L 303, 23.11.2022, lk 12).

3

---

OTSUSED

| 19.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/25

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2023/829,

17. aprill 2023,

imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastuse kohta, mida kohaldatakse Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele ja Ukrainas abi vajavatele isikutele tasuta jagamiseks või kasutada andmiseks imporditud kaupade suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 2490 all)

(Ainult eesti-, hollandi-, leedu-, läti-, poola-, prantsus-, rumeenia-, saksa- ja slovakikeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/132/EÜ direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 punktide b ja c rakendusala määratluse kohta seoses teatavate kaupade käibemaksuvabastusega nende lõplikul importimisel, (1) eriti selle artikli 53 esimest lõiku,

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1186/2009, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem, (2) eriti selle artikli 76 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 24. veebruaril 2022 alustas Venemaa provotseerimata ja põhjendamatut sõjalist agressiooni Ukraina vastu. Selle tulemusena on põgenenud Ukrainast miljonid inimesed ja ELi liikmesriigid on andnud ajutise kaitse (3) ligikaudu neljale miljonile inimesele. Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevate inimeste sissevool on jätkuvalt asjaomastele liikmesriikidele katsumuseks piisava humanitaarabi tagamisel ja nende isikute esmavajaduste rahuldamisel. |
| --- | --- |

(1)

24. veebruaril 2022 alustas Venemaa provotseerimata ja põhjendamatut sõjalist agressiooni Ukraina vastu. Selle tulemusena on põgenenud Ukrainast miljonid inimesed ja ELi liikmesriigid on andnud ajutise kaitse (3) ligikaudu neljale miljonile inimesele. Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevate inimeste sissevool on jätkuvalt asjaomastele liikmesriikidele katsumuseks piisava humanitaarabi tagamisel ja nende isikute esmavajaduste rahuldamisel.

| (2) | 24. veebruaril 2022 taotles Ukraina kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1313/2013/EL (4) artikli 16 lõikega 1 abi seoses elanikkonnakaitseks mõeldud tarnetega. |
| --- | --- |

(2)

24. veebruaril 2022 taotles Ukraina kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1313/2013/EL (4) artikli 16 lõikega 1 abi seoses elanikkonnakaitseks mõeldud tarnetega.

| (3) | Solidaarsuse ja toetuse väljendamiseks on liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus tarninud humanitaarabikaupu, et jagada need Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele ja liitu saabuvatele isikutele ning muudele Ukraina-vastasest sõjalisest agressioonist mõjutatud isikutele. |
| --- | --- |

(3)

Solidaarsuse ja toetuse väljendamiseks on liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus tarninud humanitaarabikaupu, et jagada need Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele ja liitu saabuvatele isikutele ning muudele Ukraina-vastasest sõjalisest agressioonist mõjutatud isikutele.

| (4) | 1. juulil 2022 võeti vastu komisjoni otsus (EL) 2022/1108 (5). Selle otsusega vabastatakse teatavad liikmesriigid alates 24. veebruarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 imporditollimaksudest ja käibemaksust kaupadele, mida imporditakse Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele ja Ukrainas abi vajavatele isikutele tasuta jagamiseks või kasutada andmiseks. |
| --- | --- |

(4)

1. juulil 2022 võeti vastu komisjoni otsus (EL) 2022/1108 (5). Selle otsusega vabastatakse teatavad liikmesriigid alates 24. veebruarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 imporditollimaksudest ja käibemaksust kaupadele, mida imporditakse Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele ja Ukrainas abi vajavatele isikutele tasuta jagamiseks või kasutada andmiseks.

| (5) | 25. novembril 2022 konsulteeris komisjon liikmesriikidega selle üle, kas kõnealuses otsuses sätestatud meetmete kehtivust on vaja pikendada. Pärast konsulteerimist esitasid Eesti, Läti, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Poola ja Rumeenia 2. detsembril 2022 ning Slovakkia 5. detsembril 2022 ja Prantsusmaa 30. detsembril 2022 (edaspidi „taotluse esitanud liikmesriigid“) taotluse nende meetmete kohaldamiseks või kohaldamise jätkamiseks. |
| --- | --- |

(5)

25. novembril 2022 konsulteeris komisjon liikmesriikidega selle üle, kas kõnealuses otsuses sätestatud meetmete kehtivust on vaja pikendada. Pärast konsulteerimist esitasid Eesti, Läti, Leedu, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Poola ja Rumeenia 2. detsembril 2022 ning Slovakkia 5. detsembril 2022 ja Prantsusmaa 30. detsembril 2022 (edaspidi „taotluse esitanud liikmesriigid“) taotluse nende meetmete kohaldamiseks või kohaldamise jätkamiseks.

| (6) | Kuna humanitaarkriis, mille on põhjustanud Venemaa sissetung Ukrainasse, jätkub ja sellel on tõsised tagajärjed mitte ainult Ukrainas, vaid ka mitmes liikmesriigis, on tegemist mitme liikmesriigi territooriumi mõjutava katastroofiga määruse (EÜ) nr 1186/2009 II jaotise XVII peatüki C jao ja direktiivi 2009/132/EÜ VIII jaotise 4. peatüki tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Kuna humanitaarkriis, mille on põhjustanud Venemaa sissetung Ukrainasse, jätkub ja sellel on tõsised tagajärjed mitte ainult Ukrainas, vaid ka mitmes liikmesriigis, on tegemist mitme liikmesriigi territooriumi mõjutava katastroofiga määruse (EÜ) nr 1186/2009 II jaotise XVII peatüki C jao ja direktiivi 2009/132/EÜ VIII jaotise 4. peatüki tähenduses.

| (7) | Seepärast on asjakohane lubada taotluse esitanud liikmesriikidel kohaldada imporditollimaksuvabastust kaupade suhtes, mis on imporditud määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklis 74 sätestatud eesmärkidel, ja käibemaksuvabastust kaupade suhtes, mis on imporditud direktiivi 2009/132/EÜ artiklis 51 sätestatud eesmärkidel riiklike organisatsioonide ning taotluse esitanud liikmesriigi pädeva asutuse tunnustatud heategevusorganisatsioonide poolt või nimel. Võttes arvesse enneolematut olukorda, on asjakohane lubada taotluse esitanud liikmesriikidel kohaldada imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastust ka humanitaarabikaupade suhtes, mis on imporditud vabasse ringlusse lubamiseks selliste riiklike organisatsioonide või muude heategevusorganisatsioonide poolt, kes on tunnustatud ja kes tegelevad samalaadse tegevusega teises taotluse esitanud liikmesriigis, kus kaubad on ette nähtud kasutamiseks. Selleks et vastata liikmesriikide taotlustele osutada abi isikutele, kes on jäänud Ukrainasse ja keda sõjaline agressioon tõsiselt mõjutab, on samuti vaja lubada nende kaupade edasist üleandmist Ukraina riiklikele organisatsioonidele või Ukraina pädevate asutuste tunnustatud heategevusorganisatsioonidele, et nad saaksid neid kaupu tasuta jagada Ukrainas abi vajavatele isikutele. Seepärast on samuti asjakohane lubada taotluse esitanud liikmesriikidel kohaldada imporditollimaksuvabastust kaupade suhtes, mis on imporditud määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklis 74 sätestatud eesmärkidel, ja käibemaksuvabastust kaupade suhtes, mis on imporditud direktiivi 2009/132/EÜ artiklis 51 sätestatud eesmärkidel, kui need kaubad on imporditud vabasse ringlusse lubamiseks katastroofiabiorganisatsioonide poolt või nimel, et nad saaksid katta oma vajadused perioodil, mil nad annavad katastroofiabi Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane lubada taotluse esitanud liikmesriikidel kohaldada imporditollimaksuvabastust kaupade suhtes, mis on imporditud määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklis 74 sätestatud eesmärkidel, ja käibemaksuvabastust kaupade suhtes, mis on imporditud direktiivi 2009/132/EÜ artiklis 51 sätestatud eesmärkidel riiklike organisatsioonide ning taotluse esitanud liikmesriigi pädeva asutuse tunnustatud heategevusorganisatsioonide poolt või nimel. Võttes arvesse enneolematut olukorda, on asjakohane lubada taotluse esitanud liikmesriikidel kohaldada imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastust ka humanitaarabikaupade suhtes, mis on imporditud vabasse ringlusse lubamiseks selliste riiklike organisatsioonide või muude heategevusorganisatsioonide poolt, kes on tunnustatud ja kes tegelevad samalaadse tegevusega teises taotluse esitanud liikmesriigis, kus kaubad on ette nähtud kasutamiseks. Selleks et vastata liikmesriikide taotlustele osutada abi isikutele, kes on jäänud Ukrainasse ja keda sõjaline agressioon tõsiselt mõjutab, on samuti vaja lubada nende kaupade edasist üleandmist Ukraina riiklikele organisatsioonidele või Ukraina pädevate asutuste tunnustatud heategevusorganisatsioonidele, et nad saaksid neid kaupu tasuta jagada Ukrainas abi vajavatele isikutele. Seepärast on samuti asjakohane lubada taotluse esitanud liikmesriikidel kohaldada imporditollimaksuvabastust kaupade suhtes, mis on imporditud määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklis 74 sätestatud eesmärkidel, ja käibemaksuvabastust kaupade suhtes, mis on imporditud direktiivi 2009/132/EÜ artiklis 51 sätestatud eesmärkidel, kui need kaubad on imporditud vabasse ringlusse lubamiseks katastroofiabiorganisatsioonide poolt või nimel, et nad saaksid katta oma vajadused perioodil, mil nad annavad katastroofiabi Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele.

| (8) | Selleks et jälgida imporditollimaksust või käibemaksust vabastatud kaupade importi, peaksid taotluse esitanud liikmesriigid teavitama komisjoni Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele tasuta jagamiseks või kasutada andmiseks imporditollimaksu- ja käibemaksuvabalt imporditud kaupade laadist, kogustest ja väärtusest, organisatsioonidest, keda nad on nende kaupade jagamise või kasutada andmise eesmärgil tunnustanud, ning meetmetest, mis on võetud selleks, et vältida kaupade kasutamist muul eesmärgil kui Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevate isikute vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et jälgida imporditollimaksust või käibemaksust vabastatud kaupade importi, peaksid taotluse esitanud liikmesriigid teavitama komisjoni Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele tasuta jagamiseks või kasutada andmiseks imporditollimaksu- ja käibemaksuvabalt imporditud kaupade laadist, kogustest ja väärtusest, organisatsioonidest, keda nad on nende kaupade jagamise või kasutada andmise eesmärgil tunnustanud, ning meetmetest, mis on võetud selleks, et vältida kaupade kasutamist muul eesmärgil kui Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevate isikute vajaduste rahuldamiseks.

| (9) | Selleks et tagada käesolevas otsuses sätestatud tingimuste täitmine, hoida ära õigusnormide rikkumist ning kaitsta liidu ja liikmesriikide finantshuve, peaksid taotluse esitanud liikmesriigid tagama imporditollimaksu- või käibemaksuvabastusega kaupade vabasse ringlusse lubamise, kasutamise ja Ukrainale üleandmise korral riskijuhtimise ja asjakohaste tollikontrollimeetmete kohaldamise. Võetud meetmetest tuleks komisjonile teatada käesoleva otsusega kehtestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada käesolevas otsuses sätestatud tingimuste täitmine, hoida ära õigusnormide rikkumist ning kaitsta liidu ja liikmesriikide finantshuve, peaksid taotluse esitanud liikmesriigid tagama imporditollimaksu- või käibemaksuvabastusega kaupade vabasse ringlusse lubamise, kasutamise ja Ukrainale üleandmise korral riskijuhtimise ja asjakohaste tollikontrollimeetmete kohaldamise. Võetud meetmetest tuleks komisjonile teatada käesoleva otsusega kehtestatud tähtaja jooksul.

| (10) | Võttes arvesse probleeme, millega taotluse esitanud liikmesriigid silmitsi seisavad, tuleks imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastust kohaldada alates 1. jaanuarist 2023 imporditud kaupade suhtes. Maksuvabastust tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2023. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse probleeme, millega taotluse esitanud liikmesriigid silmitsi seisavad, tuleks imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastust kohaldada alates 1. jaanuarist 2023 imporditud kaupade suhtes. Maksuvabastust tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2023.

| (11) | 16. jaanuaril 2023 konsulteeriti liikmesriikidega vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 76 esimesele lõigule ja direktiivi 2009/132/EÜ artikli 53 esimesele lõigule, |
| --- | --- |

(11)

16. jaanuaril 2023 konsulteeriti liikmesriikidega vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 76 esimesele lõigule ja direktiivi 2009/132/EÜ artikli 53 esimesele lõigule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kaupu lubatakse importida, kohaldamata imporditollimaksu määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses ja kohaldamata käibemaksu kaupade impordile direktiivi 2009/132/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kaubad on ette nähtud üheks järgmiseks otstarbeks:






  i) | tasuta jagamine punktis c osutatud asutuste ja organisatsioonide poolt Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele; |
| --- | --- | --- |

a)

kaubad on ette nähtud üheks järgmiseks otstarbeks:

i)

tasuta jagamine punktis c osutatud asutuste ja organisatsioonide poolt Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele;

| ii) | tasuta kasutada andmine Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele, samas kui kaubad jäävad punktis c osutatud asutuste ja organisatsioonide omandisse; |
| --- | --- |

ii)

tasuta kasutada andmine Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele, samas kui kaubad jäävad punktis c osutatud asutuste ja organisatsioonide omandisse;

| b) | kaubad vastavad määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklites 75, 78, 79 ja 80 ning direktiivi 2009/132/EÜ artiklites 52, 55, 56 ja 57 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

b)

kaubad vastavad määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklites 75, 78, 79 ja 80 ning direktiivi 2009/132/EÜ artiklites 52, 55, 56 ja 57 sätestatud nõuetele;

| c) | kaubad imporditakse vabasse ringlusse lubamiseks riiklike organisatsioonide, sealhulgas riigiasutuste, avaliku sektori asutuste ja muude avalik-õiguslike asutuste poolt või nimel või selliste taotluse esitanud liikmesriikide pädevate asutuste tunnustatud heategevusorganisatsioonide poolt või nimel, kus kaubad on ette nähtud kasutamiseks. |
| --- | --- |

c)

kaubad imporditakse vabasse ringlusse lubamiseks riiklike organisatsioonide, sealhulgas riigiasutuste, avaliku sektori asutuste ja muude avalik-õiguslike asutuste poolt või nimel või selliste taotluse esitanud liikmesriikide pädevate asutuste tunnustatud heategevusorganisatsioonide poolt või nimel, kus kaubad on ette nähtud kasutamiseks.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaupu lubatakse samuti importida, kohaldamata imporditollimaksu määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses ja kohaldamata käibemaksu kaupade impordile direktiivi 2009/132/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses, mõnda teise taotluse esitanud liikmesriiki kui see, kus kaubad on ette nähtud kasutamiseks, tingimusel et kaubad imporditakse vabasse ringlusse lubamiseks sellise riikliku organisatsiooni või muu heategevusorganisatsiooni poolt, keda on tunnustanud pädevad asutused ja kes tegeleb samalaadse tegevusega liikmesriigis, kus kaubad on ette nähtud kasutamiseks.

3.   Tunnustatud heategevusorganisatsioon peab kahe liikmesriigi vahelisest kaupade üleandmisest eelnevalt teavitama selle taotluse esitanud liikmesriigi pädevaid asutusi, kes imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastust kohaldab.

4.   Tingimusel et imporditollimaksuvabastust kohaldava, taotluse esitanud liikmesriigi pädevaid asutusi on eelnevalt teavitatud, võib lõigete 1 ja 2 kohast imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastust kasutav organisatsioon lõikes 1 osutatud kaubad, mille suhtes kohaldatakse imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastust, anda üle Ukraina riiklikele organisatsioonidele või Ukraina pädevate asutuste tunnustatud heategevusorganisatsioonidele, et nad saaksid kaupu tasuta jagada Ukrainas abi vajavatele isikutele.

5.   Kui määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklitest 75–80 ja direktiivi 2009/132/EÜ artiklitest 52–57 ei tulene teisiti, lubatakse kaupu samuti importida, kohaldamata imporditollimaksu määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses ja kohaldamata käibemaksu impordile direktiivi 2009/132/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses, kui kaubad imporditakse vabasse ringlusse lubamiseks katastroofiabiorganisatsioonide poolt või nimel, et nad saaksid katta oma vajadused perioodil, mil nad annavad katastroofiabi Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eest põgenevatele isikutele.

Artikkel 2

Liikmesriigid esitavad komisjonile igal kuul aruandekuule järgneva kuu viieteistkümnendal päeval teabe artikli 1 kohaselt imporditollimaksu- ja käibemaksuvabalt imporditud kaupade laadi, koguste ja väärtuse kohta.

Liikmesriigid edastavad 31. märtsiks 2024 komisjonile järgmise teabe:

| a) | loetelu liikmesriikide pädevate asutuste tunnustatud organisatsioonidest, nagu on osutatud artikli 1 lõike 1 punktis c; |
| --- | --- |

a)

loetelu liikmesriikide pädevate asutuste tunnustatud organisatsioonidest, nagu on osutatud artikli 1 lõike 1 punktis c;

| b) | järgmine koondteave artikli 1 kohaselt imporditollimaksu- ja käibemaksuvabalt imporditud kaupade kohta:






  i) | tollideklaratsiooni number; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmine koondteave artikli 1 kohaselt imporditollimaksu- ja käibemaksuvabalt imporditud kaupade kohta:

i)

tollideklaratsiooni number;

| ii) | tollideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev; |
| --- | --- |

ii)

tollideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäev;

| iii) | tolliprotseduuri kood; |
| --- | --- |

iii)

tolliprotseduuri kood;

| iv) | taotluse esitanud liikmesriik või sihtriik, kus kaupa kavatseti kasutada; |
| --- | --- |

iv)

taotluse esitanud liikmesriik või sihtriik, kus kaupa kavatseti kasutada;

| v) | kombineeritud nomenklatuuri kood; |
| --- | --- |

v)

kombineeritud nomenklatuuri kood;

| vi) | Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku (TARIC) kood; |
| --- | --- |

vi)

Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku (TARIC) kood;

| vii) | netomass; |
| --- | --- |

vii)

netomass;

| viii) | vajaduse korral täiendav mõõtühik; |
| --- | --- |

viii)

vajaduse korral täiendav mõõtühik;

| ix) | kauba väärtus; |
| --- | --- |

ix)

kauba väärtus;

| x) | tollimaksumäär; |
| --- | --- |

x)

tollimaksumäär;

| xi) | käibemaksumäär; |
| --- | --- |

xi)

käibemaksumäär;

| xii) | saamata jäänud tollimaksude ja käibemaksu summa; |
| --- | --- |

xii)

saamata jäänud tollimaksude ja käibemaksu summa;

| xiii) | kauba päritolu; |
| --- | --- |

xiii)

kauba päritolu;

| xiv) | artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud asutuste ja organisatsioonide nimed; |
| --- | --- |

xiv)

artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud asutuste ja organisatsioonide nimed;

| c) | käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate kaupadega seoses võetud meetmed, mille eesmärk on tagada vastavus määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklitele 78, 79 ja 80 ning direktiivi 2009/132/EÜ artiklitele 55, 56 ja 57, ning asjakohasel juhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (6) artikli 46 kohaselt võetud riskijuhtimis- ja tollikontrollimeetmed. |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvate kaupadega seoses võetud meetmed, mille eesmärk on tagada vastavus määruse (EÜ) nr 1186/2009 artiklitele 78, 79 ja 80 ning direktiivi 2009/132/EÜ artiklitele 55, 56 ja 57, ning asjakohasel juhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (6) artikli 46 kohaselt võetud riskijuhtimis- ja tollikontrollimeetmed.

Artikkel 3

Artiklit 1 kohaldatakse Eestisse, Prantsusmaale, Lätisse, Leedusse, Luksemburgi, Madalmaadesse, Austriasse, Poolasse, Rumeeniasse ja Slovakkiasse alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 imporditud kaupade suhtes.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile, Prantsuse Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Rumeeniale ja Slovaki Vabariigile.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023.

Brüssel, 17. aprill 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Paolo GENTILONI

---

(1)  
  ELT L 292, 10.11.2009, lk 5.

1

(2)  
  ELT L 324, 10.12.2009, lk 23.

2

(3)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

4

(5)  Komisjoni 1. juuli 2022. aasta otsus (EL) 2022/1108 imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastuse kohta, mida kohaldatakse Ukraina sõja eest põgenevatele isikutele ja Ukrainas abi vajavatele isikutele tasuta jagamiseks või kasutada andmiseks imporditud kaupade suhtes (ELT L 178, 5.7.2022, lk 57).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

6

---

SOOVITUSED

| 19.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/30

---

ELI-ASERBAIDŽAANI KOOSTÖÖNÕUKOGU SOOVITUS nr 1/2021,

22. detsember 2021,

millega pikendatakse ELi ja Aserbaidžaani partnerluse prioriteete aastateks 2021–2024 [2023/830]

ELi-ASERBAIDŽAANI KOOSTÖÖNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, (1) eriti selle artiklit 81,

võttes arvesse ELi-Aserbaidžaani koostöönõukogu 28. septembri 2018. aasta soovitust nr 1/2018 ELi ja Aserbaidžaani partnerluse prioriteetide kohta (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping“) kirjutati alla 22. aprillil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping“) kirjutati alla 22. aprillil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999.

| (2) | Lepingu artikli 81 kohaselt võib koostöönõukogu anda asjakohaseid soovitusi, et saavutada lepingu eesmärgid. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 81 kohaselt võib koostöönõukogu anda asjakohaseid soovitusi, et saavutada lepingu eesmärgid.

| (3) | Lepingu artikli 98 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja hoolitsevad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 98 kohaselt võtavad lepinguosalised kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks, ja hoolitsevad lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

| (4) | Euroopa Liit ja Aserbaidžaan kinnitasid 28. septembril 2018 ELi ja Aserbaidžaani partnerluse prioriteedid aastateks 2018–2020. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liit ja Aserbaidžaan kinnitasid 28. septembril 2018 ELi ja Aserbaidžaani partnerluse prioriteedid aastateks 2018–2020.

| (5) | EL ja Aserbaidžaan võtavad partnerluse prioriteetides kahepoolselt arvesse pikaajalisi eesmärke ja tulemusi, milles nad idapartnerluse raames kokku lepivad, sealhulgas rahvatervisealase koostöö tugevdamist, |
| --- | --- |

(5)

EL ja Aserbaidžaan võtavad partnerluse prioriteetides kahepoolselt arvesse pikaajalisi eesmärke ja tulemusi, milles nad idapartnerluse raames kokku lepivad, sealhulgas rahvatervisealase koostöö tugevdamist,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Artikkel 1

ELi-Aserbaidžaani koostöönõukogu soovitab pikendada koostöönõukogu 28. septembri 2018. aasta kohtumisel vastu võetud ELi ja Aserbaidžaani partnerluse prioriteete aastani 2024. Partnerluse prioriteete võib koostöönõukogu nõusolekul ajakohastada või veelgi pikendada.

Artikkel 2

Käesolev soovitus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. detsember 2021

Koostöönõukogu nimel

Euroopa Liit

J. BORRELL FONTELLES

Aserbaidžaani Vabariik

J. BAYRAMOV

---

(1)  
  EÜT L 246, 17.9.1999, lk 3.

1

(2)  
  ELT L 265, 24.10.2018, lk 18.

2

---

SUUNISED

| 19.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/32

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2023/831,

16. detsember 2022,

millega muudetakse suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2022/48)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet, artikleid 9.2, 12.1, 14.3 ja 18.2 ning artikli 20 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühtse rahapoliitika saavutamiseks tuleb määratleda eurosüsteemi kasutuses olevad vahendid, instrumendid ja menetlused ühtse poliitika rakendamiseks kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro. |
| --- | --- |

(1)

Ühtse rahapoliitika saavutamiseks tuleb määratleda eurosüsteemi kasutuses olevad vahendid, instrumendid ja menetlused ühtse poliitika rakendamiseks kõikides liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

| (2) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 teise taande kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „RKPd“), teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turuosalistega, kusjuures laen peab olema piisavalt tagatud. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 teise taande kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „RKPd“), teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turuosalistega, kusjuures laen peab olema piisavalt tagatud.

| (3) | Selleks et tagada eurosüsteemi tagatise piisavus, kohaldatakse eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kõlblike varade suhtes riskiohjemeetmeid, et kaitsta eurosüsteemi osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud tagatise realiseerimisel tekkinud kahju eest. Eurosüsteemi riskiohjeraamistik vaadatakse korrapäraselt läbi, et tagada piisav kaitse. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada eurosüsteemi tagatise piisavus, kohaldatakse eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kõlblike varade suhtes riskiohjemeetmeid, et kaitsta eurosüsteemi osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud tagatise realiseerimisel tekkinud kahju eest. Eurosüsteemi riskiohjeraamistik vaadatakse korrapäraselt läbi, et tagada piisav kaitse.

| (4) | Eurosüsteemi krediidioperatsioonide riskiohjeraamistiku korrapärase läbivaatamise tulemusena ning võttes arvesse, et muude seaduses sätestatud pandikirjade multi-cédula’te riskiprofiil sarnaneb jumbo-tüüpi tagatud võlakirjade riskiprofiiliga, otsustas EKP nõukogu 15. juulil 2022, et nende suhtes tuleks kohaldada samu väärtuskärpeid ning seetõttu tuleks kõikide seaduses sätestatud pandikirjade ja multi-cédula’
  te riskiprofiil lisada II väärtuskärpe liigi alla. Kuna eurosüsteemi rahapoliitika raamistikus ei eristata enam jumbo-tüüpi tagatud võlakirju muudest seaduses sätestatud pandikirjadest, tuleb Euroopa Keskpanga suunisest (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1) välja jätta viited jumbo-tüüpi tagatud võlakirjadele. |
| --- | --- |

(4)

Eurosüsteemi krediidioperatsioonide riskiohjeraamistiku korrapärase läbivaatamise tulemusena ning võttes arvesse, et muude seaduses sätestatud pandikirjade multi-cédula’te riskiprofiil sarnaneb jumbo-tüüpi tagatud võlakirjade riskiprofiiliga, otsustas EKP nõukogu 15. juulil 2022, et nende suhtes tuleks kohaldada samu väärtuskärpeid ning seetõttu tuleks kõikide seaduses sätestatud pandikirjade ja multi-cédula’
  te riskiprofiil lisada II väärtuskärpe liigi alla. Kuna eurosüsteemi rahapoliitika raamistikus ei eristata enam jumbo-tüüpi tagatud võlakirju muudest seaduses sätestatud pandikirjadest, tuleb Euroopa Keskpanga suunisest (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1) välja jätta viited jumbo-tüüpi tagatud võlakirjadele.

| (5) | Seetõttu tuleb suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleb suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 punkt 48 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikli 2 punkt 48 jäetakse välja;

| 2) | XII lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga. |
| --- | --- |

2)

XII lisa muudetakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse RKPdele.

2.   RKPd võtavad meetmed, mis on vajalikud käesoleva suunise järgimiseks ja rakendavad need alates 29. juunist 2023. Nad esitavad EKP-le nende meetmetega seotud dokumendid ja vahendid hiljemalt 17. veebruariks 2023.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 16. detsember 2022

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis) (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3).

1

---

LISA

Suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XII lisa VI jagu asendatakse järgmisega:

„VI.   NÄIDE 6: RISKIOHJEMEETMED

| 1. | Käesolev näide illustreerib eurosüsteemi krediidioperatsioonides mobiliseeritud tagatisvara suhtes kohaldatavat riskiohjeraamistikku. See põhineb eeldusel, et lisatagatise nõude esitamise vajalikkuse arvutamisel võetakse arvesse antud likviidsuselt kogunenud intressi ning nõude esitamise lävi on 0,5 % antud likviidsusest. Näite aluseks on eeldus, et osapool osaleb järgmistes eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonides:






  a) | 21. septembril 2022 algav ja 28. septembril 2022 lõppev põhiline refinantseerimisoperatsioon, milles osapoolele jaotatakse 50 miljonit eurot intressimääraga 1,25 %; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

21. septembril 2022 algav ja 28. septembril 2022 lõppev põhiline refinantseerimisoperatsioon, milles osapoolele jaotatakse 50 miljonit eurot intressimääraga 1,25 %;

| b) | 22. septembril 2022 algav ja 21. detsembril 2022 lõppev pikemaajaline refinantseerimisoperatsioon, milles osapoolele jaotatakse 45 miljonit eurot intressimääraga 1,25 %; |
| --- | --- |

b)

22. septembril 2022 algav ja 21. detsembril 2022 lõppev pikemaajaline refinantseerimisoperatsioon, milles osapoolele jaotatakse 45 miljonit eurot intressimääraga 1,25 %;

| c) | 28. septembril 2022 algav ja 5. oktoobril 2022 lõppev põhiline refinantseerimisoperatsioon, milles osapoolele jaotatakse 35 miljonit eurot intressimääraga 1,25 %. |
| --- | --- |

c)

28. septembril 2022 algav ja 5. oktoobril 2022 lõppev põhiline refinantseerimisoperatsioon, milles osapoolele jaotatakse 35 miljonit eurot intressimääraga 1,25 %.

| 2. | Tabelis 1 kirjeldatakse turustatavaid varasid, mille osapool on mobiliseerinud nimetatud operatsioonide katteks.

  Tabel 1


  Tehingutes kasutatav turustatav alusvara


  Omadused













  Nimetus | Vara klass | Lunastamiskuupäev | Kupong | Kupongi sagedus | Järelejäänud tähtaeg | Krediidikvaliteedi aste | Väärtuskärbe (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vara A | Pandikiri | 21.12.2026 | Fikseeritud määraga | 6 kuud | 4 aastat | 1 –2 | 2,50 |
| Vara B | Keskvalitsuse võlakiri | 24.2.2027 | Muutuva määraga | 12 kuud | 4 aastat | 1 –2 | 1,50 |
| Vara C | Äriühingu võlakiri | 24.1.2035 | Nullmääraga | | 12 aastat | 1 –2 | 10,00 |

2.

Tabel 1

Tehingutes kasutatav turustatav alusvara

Omadused

Nimetus

Vara klass

Lunastamiskuupäev

Kupong

Kupongi sagedus

Järelejäänud tähtaeg

Krediidikvaliteedi aste

Väärtuskärbe (%)

Vara A

Pandikiri

21.12.2026

Fikseeritud määraga

6 kuud

4 aastat

1 –2

2,50

Vara B

Keskvalitsuse võlakiri

24.2.2027

Muutuva määraga

12 kuud

4 aastat

1 –2

1,50

Vara C

Äriühingu võlakiri

24.1.2035

Nullmääraga

12 aastat

1 –2

10,00

| Hinnad protsentides (sh kogunenud intress)  (*1) |
| --- |
| 21.9.2022 | 22.9.2022 | 23.9.2022 | 26.9.2022 | 27.9.2022 | 28.9.2022 | 29.9.2022 |
| 101,61 | 101,21 | 99,50 | 99,97 | 99,73 | 100,01 | 100,12 |
| | 98,62 | 97,95 | 98,15 | 98,56 | 98,59 | 98,57 |
| | | | | | 53,71 | 53,62 |

Hinnad protsentides (sh kogunenud intress)  (*1)

21.9.2022

22.9.2022

23.9.2022

26.9.2022

27.9.2022

28.9.2022

29.9.2022

101,61

101,21

99,50

99,97

99,73

100,01

100,12

98,62

97,95

98,15

98,56

98,59

98,57

53,71

53,62

MÄRGISTATUD TAGATISTE HALDUSSÜSTEEM

Esmalt eeldatakse, et tehinguid tehakse riigi keskpangaga (RKP), mis kasutab süsteemi, milles alusvara märgistatakse iga tehingu puhul. Mobiliseeritud tagatisvara hinnatakse iga päev. Riskiohjeraamistikku võib kirjeldada järgmiselt (vt ka tabel 2 allpool):

| 1. | 21. septembril 2022 sõlmib osapool tagatud laenutehingu RKPga, kes saab 50,6 miljoni euro eest vara A. Vara A on fikseeritud kupongimääraga pandikiri, mille tähtpäev on 21. detsember 2026 ning millele on määratud krediidikvaliteedi astmed 1–2. Seega on selle järelejäänud tähtaeg neli aastat, mis eeldab 2,5 % suurust väärtuskärbet. Kõnealusel päeval on vara A turuhind vaadeldaval turul 101,61 %, mis hõlmab kogunenud kupongiintressi. Osapool peab esitama sellises koguses vara A, et pärast 2,5 % suurust väärtuskärbet oleks selle väärtus suurem kui jaotatud 50 miljonit eurot. Seega esitab osapool vara A nominaalväärtusega 50,6 miljonit eurot, mille kohandatud turuväärtus kõnealusel päeval on 50 129 294 eurot. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 22. septembril 2022 sõlmib osapool tagasiostutehingu RKPga, kes ostab 21 miljoni euro eest vara A (turuhind 101,21 %, väärtuskärbe 2,5 %) ja 25 miljoni euro eest vara B (turuhind 98,62 %). Vara B on muutuva kupongimaksemääraga keskvalitsuse võlakiri, millele on määratud krediidikvaliteedi astmed 1–2 ning mille suhtes rakendatakse 1,5 % suurust väärtuskärbet. Vara A ja vara B väärtuskärpega kohandatud turuväärtus kõnealusel päeval on 45 007 923 eurot, mis on seega rohkem kui nõutav 45 000 000 eurot. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 22. septembril 2022 hinnatakse 21. septembril 2022 algatatud põhilise refinantseerimisoperatsiooni alusvara ümber. 101,21 % suuruse turuhinna juures jääb vara A väärtuskärpega kohandatud turuväärtus ikkagi nõude esitamise läve alam- ja ülempiiridesse. Sellest tulenevalt leitakse, et mobiliseeritud tagatis katab nii algselt antud likviidsuse summa kui ka kogunenud intressi summas 1 736 eurot. |
| --- | --- |

3.

| 4. | 23. septembril 2022 hinnatakse alusvara ümber: vara A turuhind on 99,50 % ja vara B turuhind on 97,95 %. 21. septembril 2022 alanud põhiliselt refinantseerimisoperatsioonilt kogunenud intress on 3 472 eurot ning 22. septembril 2022 alanud pikemaajaliselt refinantseerimisoperatsioonilt kogunenud intress 1 563 eurot. Seetõttu jääb vara A väärtuskärpega kohandatud turuväärtus esimese tehingu puhul 915 147 euro võrra tehingu tagatavast summast (s.o antud likviidsus pluss kogunenud intress) allapoole, kuid ka allapoole nõude esitamise läve alampiiri, milleks on 49 753 455 eurot.
  Osapool esitab vara A nominaalväärtusega 950 000 eurot, millega pärast 2,5 % suuruse väärtuskärpe mahaarvamist 99,50 % suurusel turuväärtusel põhinevast hinnast taastatakse piisav tagatis. RKPd võivad nõuda lisatagatise esitamist pigem sularahas kui väärtpaberites.
  Lisatagatise nõue on vajalik ka teise tehingu puhul, kuna kõnealuses tehingus kasutatud alusvara väärtuskärpega kohandatud turuväärtus (44 492 813 eurot) jääb nõude esitamise läve alampiirist (44 776 555 eurot) allapoole. Seetõttu esitab osapool vara B summas 550 000 eurot väärtuskärpega kohandatud turuväärtusega 530 644 eurot. |
| --- | --- |

4.

Osapool esitab vara A nominaalväärtusega 950 000 eurot, millega pärast 2,5 % suuruse väärtuskärpe mahaarvamist 99,50 % suurusel turuväärtusel põhinevast hinnast taastatakse piisav tagatis. RKPd võivad nõuda lisatagatise esitamist pigem sularahas kui väärtpaberites.

Lisatagatise nõue on vajalik ka teise tehingu puhul, kuna kõnealuses tehingus kasutatud alusvara väärtuskärpega kohandatud turuväärtus (44 492 813 eurot) jääb nõude esitamise läve alampiirist (44 776 555 eurot) allapoole. Seetõttu esitab osapool vara B summas 550 000 eurot väärtuskärpega kohandatud turuväärtusega 530 644 eurot.

| 5. | 26. septembril 2022 hinnatakse alusvara ümber ning see ei too 21. ja 22. septembril 2022 sõlmitud tehingute suhtes kaasa lisatagatise nõudeid.

  27. septembril 2022 ilmneb 22. septembril 2022 alustatud pikaajalise refinantseerimisoperatsiooni alusvarade ümberhindamisest, et esitatud varade väärtuskärpega kohandatud turuväärtus ületab nõude esitamise läve ülempiiri, mistõttu RKP peab tagastama osapoolele vara B nimiväärtusega 300 000 eurot. Kui RKP pidi maksma osapoolele tagatist seoses teise tehinguga, võib sellise tagatise teatavatel juhtudel tasaarveldada tagatisega, mida osapool maksab RKP-le seoses esimese tehinguga. Selle tulemusena toimuks vaid ühe tagatise arveldamisega. |
| --- | --- |

5.

27. septembril 2022 ilmneb 22. septembril 2022 alustatud pikaajalise refinantseerimisoperatsiooni alusvarade ümberhindamisest, et esitatud varade väärtuskärpega kohandatud turuväärtus ületab nõude esitamise läve ülempiiri, mistõttu RKP peab tagastama osapoolele vara B nimiväärtusega 300 000 eurot. Kui RKP pidi maksma osapoolele tagatist seoses teise tehinguga, võib sellise tagatise teatavatel juhtudel tasaarveldada tagatisega, mida osapool maksab RKP-le seoses esimese tehinguga. Selle tulemusena toimuks vaid ühe tagatise arveldamisega.

| 6. | 28. septembril 2022 maksab osapool tagasi 21. septembril 2022 alustatud põhilise refinantseerimisoperatsiooni alusel antud likviidsuse, k.a kogunenud intressi summas 12 153 eurot. RKP tagastab vara A nimiväärtusega 51 550 000 eurot.
  Samal päeval sõlmib osapool uue tagatud laenutehingu RKPga, kes ostab vara C nominaalväärtusega 72,5 miljonit eurot. Et vara C puhul on tegemist äriühingu nullkupongiga võlakirjadega, mille järelejäänud tähtaeg on 12 aastat ja millele on määratud krediidikvaliteediastmed 1–2, mille suhtes on vaja rakendada 10 % suurust väärtuskärbet, on väärtuskärpega kohandatud turuväärtus kõnealusel päeval 35 045 775 eurot. |
| --- | --- |

6.

Samal päeval sõlmib osapool uue tagatud laenutehingu RKPga, kes ostab vara C nominaalväärtusega 72,5 miljonit eurot. Et vara C puhul on tegemist äriühingu nullkupongiga võlakirjadega, mille järelejäänud tähtaeg on 12 aastat ja millele on määratud krediidikvaliteediastmed 1–2, mille suhtes on vaja rakendada 10 % suurust väärtuskärbet, on väärtuskärpega kohandatud turuväärtus kõnealusel päeval 35 045 775 eurot.

KOONDTAGATISTE HALDUSSÜSTEEM

Teiseks eeldatakse, et tehinguid tehakse RKPga, kes kasutab koondtagatiste haldussüsteemi. Osapoole kasutatavate koondtagatiste hulka kuuluvaid varasid ei märgistata konkreetsete tehingute jaoks.

| 1. | Tehingute jada käesolevas näites on sama, mis eespool kirjeldatud märgistatud tagatiste haldussüsteemi näites. Peamine erinevus seisneb selles, et ümberhindamispäevadel peab kõigi koondatud tagatiste väärtuskärpega kohandatud turuväärtus katma kõigi osapoole ja RKP vahel pooleliolevate operatsioonide kogusumma. Käesolevas näites on 23. septembril 2022 tekkiv 1 423 897 euro suurune lisatagatise nõue identne märgistatud tagatiste haldussüsteemi näites kirjeldatud lisatagatise nõudega. Osapool esitab vara A nominaalväärtusega 1 500 000 eurot, millega pärast 2,5 % suuruse väärtuskärpe mahaarvamist 99,50 % suuruse turuväärtusega hinnast taastatakse piisav tagatis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisaks võib osapool 28. septembril 2022, kui saabub 21. septembril 2022 alanud põhilise refinantseerimisoperatsiooni tähtpäev, hoida varasid oma tagatiskontol. Vara võib ka teise vara vastu vahetada, nagu selgub näitest, kus vara A nimiväärtusega 52,1 miljonit eurot asendatakse varaga C, mille nimiväärtus on 72,5 miljonit eurot, et katta kõikide refinantseerimisoperatsioonide alusel pakutud likviidsust ja kogunenud intressi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Riskiohjeraamistikku koondtagatiste haldussüsteemi puhul kirjeldab tabel 3.

  Tabel 2


  Märgistatud tagatiste haldussüsteem

















  Kuupäev | Lõpetamata tehingud | Alguskuupäev | Lõppkuupäev | Intressimäär (%) | Lisatav likviidsus | Kogunenud intress | Kaetav kogusumma | Nõude esitamise läve alampiir | Nõude esitamise läve ülempiir | Väärtuskärpega kohandatud turuväärtus | Lisatagatise nõue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | – | 50 000 000 | 49 750 000 | 50 250 000 | 50 129 294 | |
| 22.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | 1 736 | 50 001 736 | 49 751 727 | 50 251 745 | 49 931 954 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | – | 45 000 000 | 44 775 000 | 45 225 000 | 45 007 923 | |
| 23.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | 3 472 | 50 003 472 | 49 753 455 | 50 253 490 | 49 088 325 | – 915 147 |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 1 563 | 45 001 563 | 44 776 555 | 45 226 570 | 44 492 813 | – 508 750 |
| 26.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | 8 681 | 50 008 681 | 49 758 637 | 50 258 724 | 50 246 172 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 6 250 | 45 006 250 | 44 781 219 | 45 231 281 | 45 170 023 | |
| 27.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | 10 417 | 50 010 417 | 49 760 365 | 50 260 469 | 50 125 545 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 7 813 | 45 007 813 | 44 782 773 | 45 232 852 | 45 515 311 | 507 499 |
| 28.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 28.9.2022 | 5.10.2022 | 1,25 | 35 000 000 | – | 35 000 000 | 34 825 000 | 35 175 000 | 35 045 775,00 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 9 375 | 45 009 375 | 44 784 328 | 45 234 422 | 44 997 612,88 | |
| 29.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 28.9.2022 | 5.10.2022 | 1,25 | 35 000 000 | 1 215 | 35 001 215 | 34 826 209 | 35 176 221 | 34 987 050,00 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 10 938 | 45 010 938 | 44 785 883 | 45 235 992 | 45 015 161,13 | |

3.

Tabel 2

Märgistatud tagatiste haldussüsteem

Kuupäev

Lõpetamata tehingud

Alguskuupäev

Lõppkuupäev

Intressimäär (%)

Lisatav likviidsus

Kogunenud intress

Kaetav kogusumma

Nõude esitamise läve alampiir

Nõude esitamise läve ülempiir

Väärtuskärpega kohandatud turuväärtus

Lisatagatise nõue

21.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

–

50 000 000

49 750 000

50 250 000

50 129 294

22.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

1 736

50 001 736

49 751 727

50 251 745

49 931 954

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

–

45 000 000

44 775 000

45 225 000

45 007 923

23.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

3 472

50 003 472

49 753 455

50 253 490

49 088 325

– 915 147

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

1 563

45 001 563

44 776 555

45 226 570

44 492 813

– 508 750

26.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

8 681

50 008 681

49 758 637

50 258 724

50 246 172

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

6 250

45 006 250

44 781 219

45 231 281

45 170 023

27.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

10 417

50 010 417

49 760 365

50 260 469

50 125 545

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

7 813

45 007 813

44 782 773

45 232 852

45 515 311

507 499

28.9.2022

Põhiline refinantseerimine

28.9.2022

5.10.2022

1,25

35 000 000

–

35 000 000

34 825 000

35 175 000

35 045 775,00

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

9 375

45 009 375

44 784 328

45 234 422

44 997 612,88

29.9.2022

Põhiline refinantseerimine

28.9.2022

5.10.2022

1,25

35 000 000

1 215

35 001 215

34 826 209

35 176 221

34 987 050,00

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

10 938

45 010 938

44 785 883

45 235 992

45 015 161,13

Tabel 3

Koondtagatiste haldussüsteem

| Kuupäev | Lõpetamata tehingud | Alguskuupäev | Lõppkuupäev | Intressimäär (%) | Lisatav likviidsus | Kogunenud intress | Kaetav kogusumma | Nõude esitamise läve alampiir  (1) | Nõude esitamise läve ülempiir  (2) | Väärtuskärpega kohandatud turuväärtus | Lisatagatise nõue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | – | 50 000 000 | 49 750 000 | Ei kohaldu | 50 129 294 | |
| 22.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | 1 736 | 95 001 736 | 94 526 727 | Ei kohaldu | 94 939 876 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | – | | | | | |
| 23.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | 3 472 | 95 005 035 | 94 530 010 | Ei kohaldu | 93 581 138 | –1 423 897 |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 1 563 | | | | | |
| 26.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | 8 681 | 95 014 931 | 94 539 856 | Ei kohaldu | 95 420 556 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 6 250 | | | | | |
| 27.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 21.9.2022 | 28.9.2022 | 1,25 | 50 000 000 | 10 417 | 95 018 229 | 94 543 138 | Ei kohaldu | 95 350 464 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 7 813 | | | | | |
| 28.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 28.9.2022 | 5.10.2022 | 1,25 | 35 000 000 | – | 80 009 375 | 79 609 328 | Ei kohaldu | 79 800 610 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 9 375 | | | | | |
| 29.9.2022 | Põhiline refinantseerimine | 28.9.2022 | 5.10.2022 | 1,25 | 35 000 000 | 1 215 | 80 012 153 | 79 612 092 | Ei kohaldu | 79 759 483 | |
| | Pikemaajaline refinantseerimine | 22.9.2022 | 21.12.2022 | 1,25 | 45 000 000 | 10 938 | | | | | |

Kuupäev

Lõpetamata tehingud

Alguskuupäev

Lõppkuupäev

Intressimäär (%)

Lisatav likviidsus

Kogunenud intress

Kaetav kogusumma

Nõude esitamise läve alampiir  (1)

Nõude esitamise läve ülempiir  (2)

Väärtuskärpega kohandatud turuväärtus

Lisatagatise nõue

21.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

–

50 000 000

49 750 000

Ei kohaldu

50 129 294

22.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

1 736

95 001 736

94 526 727

Ei kohaldu

94 939 876

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

–

23.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

3 472

95 005 035

94 530 010

Ei kohaldu

93 581 138

–1 423 897

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

1 563

26.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

8 681

95 014 931

94 539 856

Ei kohaldu

95 420 556

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

6 250

27.9.2022

Põhiline refinantseerimine

21.9.2022

28.9.2022

1,25

50 000 000

10 417

95 018 229

94 543 138

Ei kohaldu

95 350 464

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

7 813

28.9.2022

Põhiline refinantseerimine

28.9.2022

5.10.2022

1,25

35 000 000

–

80 009 375

79 609 328

Ei kohaldu

79 800 610

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

9 375

29.9.2022

Põhiline refinantseerimine

28.9.2022

5.10.2022

1,25

35 000 000

1 215

80 012 153

79 612 092

Ei kohaldu

79 759 483

Pikemaajaline refinantseerimine

22.9.2022

21.12.2022

1,25

45 000 000

10 938

---

(*1)  Konkreetse hindamispäeva kohta esitatud hinnad vastavad kõnealusele hindamispäevale eelneva pangapäeva kõige tüüpilisemale hinnale.

*1

(1)  Koondtagatiste haldussüsteemis tähendab nõude esitamise läve alampiir nõude esitamise madalaimat läve. Praktikas nõuab enamik RKPsid lisatagatist, kui koondtagatiste väärtuskärpega kohandatud turuväärtus langeb allapoole kaetavat koguväärtust.

1

(2)  Koondtagatiste haldussüsteemis ei ole nõude esitamise läve ülempiiril tähtsust, sest osapool püüab pidevalt hoida ülemäärast tagatist, et vältida operatiivtehinguid.
  “

2

“

---

| 19.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/40

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2023/832,

16. detsember 2022,

millega muudetakse suunist (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) (EKP/2022/49)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet, artikleid 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 ja artikli 20 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd“) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turuosalistega, kui laen on piisavalt tagatud. Üldised tingimused, mille kohaselt EKP ja RKPd on valmis krediiditehinguid sõlmima, sealhulgas kriteeriumid, mis määravad tagatise kõlblikkuse eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks, on sätestatud Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd“) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turuosalistega, kui laen on piisavalt tagatud. Üldised tingimused, mille kohaselt EKP ja RKPd on valmis krediiditehinguid sõlmima, sealhulgas kriteeriumid, mis määravad tagatise kõlblikkuse eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks, on sätestatud Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1).

| (2) | Kõikide eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kõlblike varade suhtes kohaldatakse riskiohjemeetmeid, et kaitsta eurosüsteemi osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud tagatise realiseerimisel tekkinud kahju eest. Eurosüsteemi riskiohjeraamistik vaadatakse korrapäraselt läbi, et tagada piisav kaitse. Korrapärase läbivaatamise tulemusena otsustas EKP nõukogu 15. juulil 2022 teha riskiohjeraamistikus teatavad muudatused. |
| --- | --- |

(2)

Kõikide eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kõlblike varade suhtes kohaldatakse riskiohjemeetmeid, et kaitsta eurosüsteemi osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud tagatise realiseerimisel tekkinud kahju eest. Eurosüsteemi riskiohjeraamistik vaadatakse korrapäraselt läbi, et tagada piisav kaitse. Korrapärase läbivaatamise tulemusena otsustas EKP nõukogu 15. juulil 2022 teha riskiohjeraamistikus teatavad muudatused.

| (3) | EKP nõukogu otsustas järkjärgult kaotada väärtuskärbete ajutised vähendamised, mille eurosüsteem otsustas ette näha koroonaviiruse (COVID-19) levikust tulenenud erandliku majandus- ja finantsolukorra tõttu võetud ajutiste tagatisnõuete leevendamise meetmete raames. Tegemist on EKP nõukogu poolt 23. märtsil 2022 otsustatud väärtuskärbete vähendamise järkjärgulise kaotamise teise sammuga, millega viiakse see kaotamine lõpule. |
| --- | --- |

(3)

EKP nõukogu otsustas järkjärgult kaotada väärtuskärbete ajutised vähendamised, mille eurosüsteem otsustas ette näha koroonaviiruse (COVID-19) levikust tulenenud erandliku majandus- ja finantsolukorra tõttu võetud ajutiste tagatisnõuete leevendamise meetmete raames. Tegemist on EKP nõukogu poolt 23. märtsil 2022 otsustatud väärtuskärbete vähendamise järkjärgulise kaotamise teise sammuga, millega viiakse see kaotamine lõpule.

| (4) | Kuna muude seaduses sätestatud pandikirjade ja multi cédula’te riskiprofiil sarnaneb jumbo-tüüpi tagatud võlakirjade riskiprofiiliga, on EKP nõukogu otsustanud, et nende suhtes tuleks kohaldada samu väärtuskärpeid ning seetõttu tuleks kõikide seaduses sätestatud pandikirjad ja multi cédula’
  d lisada II väärtuskärpe liigi alla, ning et kõik viited jumbo-tüüpi tagatud võlakirjadele tuleks Euroopa Keskpanga suunisest (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (2) välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Kuna muude seaduses sätestatud pandikirjade ja multi cédula’te riskiprofiil sarnaneb jumbo-tüüpi tagatud võlakirjade riskiprofiiliga, on EKP nõukogu otsustanud, et nende suhtes tuleks kohaldada samu väärtuskärpeid ning seetõttu tuleks kõikide seaduses sätestatud pandikirjad ja multi cédula’
  d lisada II väärtuskärpe liigi alla, ning et kõik viited jumbo-tüüpi tagatud võlakirjadele tuleks Euroopa Keskpanga suunisest (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (2) välja jätta.

| (5) | Samuti otsustas EKP nõukogu muuta Euroopa Liidu emiteeritud võlainstrumentide jaotust II väärtuskärpe liigi alt I väärtuskärpe liigi alla, võttes arvesse nende võrreldavust viimati nimetatud liigi alla kuuluvate võlainstrumentidega nii hinnakujunduse kui ka turu- ja likviidsusriski seisukohast instrumendi krediidireitingu või järelejäänud tähtaja kontrollimisel. See on kooskõlas riskijuhtimisel rakendatavate kaitse, järjepidevuse, lihtsuse ja läbipaistvuse põhimõtetega, mis on aluseks eurosüsteemi tagatisraamistiku ülesehitusele, sealhulgas väärtuskärbetele. |
| --- | --- |

(5)

Samuti otsustas EKP nõukogu muuta Euroopa Liidu emiteeritud võlainstrumentide jaotust II väärtuskärpe liigi alt I väärtuskärpe liigi alla, võttes arvesse nende võrreldavust viimati nimetatud liigi alla kuuluvate võlainstrumentidega nii hinnakujunduse kui ka turu- ja likviidsusriski seisukohast instrumendi krediidireitingu või järelejäänud tähtaja kontrollimisel. See on kooskõlas riskijuhtimisel rakendatavate kaitse, järjepidevuse, lihtsuse ja läbipaistvuse põhimõtetega, mis on aluseks eurosüsteemi tagatisraamistiku ülesehitusele, sealhulgas väärtuskärbetele.

| (6) | Selleks et võimaldada pikaajaliste instrumentidega seotud riskide üksikasjalikumat ja asjakohasemat käsitlemist ning parandada seeläbi väärtuskärbete ajakava riskikatet, otsustati jagada pikima järelejäänud tähtajaga instrumentide kategooria (s.o rohkem kui kümme aastat ([10, ∞)) kolmeks uueks kategooriaks: 10–15 aastat ([10, 15)), 15–30 aastat ([15, 30)) ja 30 aastat või rohkem ([30, ∞)). Selle otsuse ja lõpptähtajast sõltuva teoreetilise väärtuse allahindluse kohaldamise otsuse eesmärk on parandada kõnealuse teoreetilise väärtuse riskikatte üksikasjalikkust, mis on eriti asjakohane pikemate tähtaegadega instrumentide puhul. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et võimaldada pikaajaliste instrumentidega seotud riskide üksikasjalikumat ja asjakohasemat käsitlemist ning parandada seeläbi väärtuskärbete ajakava riskikatet, otsustati jagada pikima järelejäänud tähtajaga instrumentide kategooria (s.o rohkem kui kümme aastat ([10, ∞)) kolmeks uueks kategooriaks: 10–15 aastat ([10, 15)), 15–30 aastat ([15, 30)) ja 30 aastat või rohkem ([30, ∞)). Selle otsuse ja lõpptähtajast sõltuva teoreetilise väärtuse allahindluse kohaldamise otsuse eesmärk on parandada kõnealuse teoreetilise väärtuse riskikatte üksikasjalikkust, mis on eriti asjakohane pikemate tähtaegadega instrumentide puhul.

| (7) | Samuti peeti vajalikuks täpsustada ja kohandada omakasutuses olevate pandikirjade järelejäänud tähtaja määratlust, tehes vahet edasilükatava ja vahendatud tagasimaksega struktuuridel, et vältida viimaste suhtes kohaldatavate väärtuskärbete põhjendamatut (st riskikaalutlustel mittetuginevat) suurenemist, mis tuleneb eespool nimetatud pika tähtajaga võlainstrumentide kategooria jagamisest kolmeks eraldi kategooriaks. |
| --- | --- |

(7)

Samuti peeti vajalikuks täpsustada ja kohandada omakasutuses olevate pandikirjade järelejäänud tähtaja määratlust, tehes vahet edasilükatava ja vahendatud tagasimaksega struktuuridel, et vältida viimaste suhtes kohaldatavate väärtuskärbete põhjendamatut (st riskikaalutlustel mittetuginevat) suurenemist, mis tuleneb eespool nimetatud pika tähtajaga võlainstrumentide kategooria jagamisest kolmeks eraldi kategooriaks.

| (8) | Lisaks otsustas EKP nõukogu asendada nii alalises kui ajutises tagatisraamistikus suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 134 kohaselt turukõlblikele varadele kohaldatava kindla 5 % teoreetilise väärtuse allahindluse lõpptähtajast sõltuva astmelise allahindluse ajakavaga kõigi teoreetiliselt hinnatud turukõlblike varade puhul, välja arvatud need, mis kuuluvad I väärtuskärpe liigi alla. Selle eesmärk on kaitsta eurosüsteemi tagatist üksikasjalikumalt turukõlblike varade teoreetilisest väärtusest tulenevate mudeliriskide eest. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks otsustas EKP nõukogu asendada nii alalises kui ajutises tagatisraamistikus suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 134 kohaselt turukõlblikele varadele kohaldatava kindla 5 % teoreetilise väärtuse allahindluse lõpptähtajast sõltuva astmelise allahindluse ajakavaga kõigi teoreetiliselt hinnatud turukõlblike varade puhul, välja arvatud need, mis kuuluvad I väärtuskärpe liigi alla. Selle eesmärk on kaitsta eurosüsteemi tagatist üksikasjalikumalt turukõlblike varade teoreetilisest väärtusest tulenevate mudeliriskide eest.

| (9) | Selleks et asjakohaselt kajastada ujuva kupongimääraga turukõlblike varade riske ning parandada eurosüsteemi riskikaitset, otsustati ühtlustada turukõlblike varade väärtuskärpe liigitus fikseeritud kupongimääraga ja ujuva kupongimääraga varadega, kuna nende koguriski tase oli võrreldav. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et asjakohaselt kajastada ujuva kupongimääraga turukõlblike varade riske ning parandada eurosüsteemi riskikaitset, otsustati ühtlustada turukõlblike varade väärtuskärpe liigitus fikseeritud kupongimääraga ja ujuva kupongimääraga varadega, kuna nende koguriski tase oli võrreldav.

| (10) | Seetõttu tuleb suunist (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleb suunist (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 punktid a, b ja c asendatakse järgmistega:






  „a) | keskvalitsuste võlainstrumendid, Euroopa Liidu emiteeritud võlainstrumendid, EKP võlasertifikaadid ja RKPde poolt enne euro kasutusele võtmist asjaomases eurot rahaühikuna kasutavas liikmesriigis emiteeritud võlasertifikaadid kuuluvad I väärtuskärpe liiki. |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 2 punktid a, b ja c asendatakse järgmistega:

„a)

keskvalitsuste võlainstrumendid, Euroopa Liidu emiteeritud võlainstrumendid, EKP võlasertifikaadid ja RKPde poolt enne euro kasutusele võtmist asjaomases eurot rahaühikuna kasutavas liikmesriigis emiteeritud võlasertifikaadid kuuluvad I väärtuskärpe liiki.

| b) | II väärtuskärpe liiki kuuluvad võlainstrumendid, mille on emiteerinud:






  i) | kohalikud omavalitsused ja regionaalsed valitsused; |
| --- | --- | --- |

b)

II väärtuskärpe liiki kuuluvad võlainstrumendid, mille on emiteerinud:

i)

kohalikud omavalitsused ja regionaalsed valitsused;

| ii) | eurosüsteemi poolt asutusteks liigitatud üksused, mis on krediidiasutused või mitte-krediidiasutused, mis vastavad suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele; |
| --- | --- |

ii)

eurosüsteemi poolt asutusteks liigitatud üksused, mis on krediidiasutused või mitte-krediidiasutused, mis vastavad suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele;

| iii) | mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid, v.a Euroopa Liit, ning seaduses sätestatud pandikirjad ja multi cédula’d; |
| --- | --- |

iii)

mitmepoolsed arengupangad ja rahvusvahelised organisatsioonid, v.a Euroopa Liit, ning seaduses sätestatud pandikirjad ja multi cédula’d;

multi cédula

| c) | III väärtuskärpe liiki kuuluvad võlainstrumendid, mille on emiteerinud:






  i) | mittefinantsettevõtted; |
| --- | --- | --- |

c)

III väärtuskärpe liiki kuuluvad võlainstrumendid, mille on emiteerinud:

i)

mittefinantsettevõtted;

| ii) | valitsemissektori ettevõtted ja |
| --- | --- |

ii)

valitsemissektori ettevõtted ja

| iii) | asutused, mis on mitte-krediidiasutused, mis ei vasta suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele;“; |
| --- | --- |

iii)

asutused, mis on mitte-krediidiasutused, mis ei vasta suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele;“;

| 2) | artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Turukõlblike varade väärtuskärped

  1.   Väärtuskärpe liikide I kuni IV alla arvatud turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärped määratakse järgmise põhjal:






  a) | konkreetsele varale määratud krediidikvaliteedi aste 1, 2 või 3; |
| --- | --- | --- |

2)

artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Turukõlblike varade väärtuskärped

1.   Väärtuskärpe liikide I kuni IV alla arvatud turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärped määratakse järgmise põhjal:

a)

konkreetsele varale määratud krediidikvaliteedi aste 1, 2 või 3;

| b) | vara järelejäänud tähtaeg vastavalt lõikele 2; |
| --- | --- |

b)

vara järelejäänud tähtaeg vastavalt lõikele 2;

| c) | vara kupongistruktuur vastavalt lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

vara kupongistruktuur vastavalt lõikele 2.

2.   Väärtuskärpe liikide I kuni IV alla arvatud turukõlblike varade puhul kohaldatakse väärtuskärbet sõltuvalt järelejäänud tähtajast ja vara kupongi struktuurist (fikseeritud/ujuv või null) käesoleva suunise lisas oleva tabeli 2 kohaselt. Väärtuskärpe määramisel kasutatav asjakohane tähtaeg on vara järelejäänud tähtaeg, olenemata kupongi struktuuri liigist.

2a.   Omakasutuses olevate pandikirjade järelejäänud tähtaja kindlaksmääramine sõltub sellest, kas omakasutuses olevatel pandikirjadel on edasilükatav või vahendatud tagasimaksega struktuur, järgmiselt:

| a) | edasilükatava tagasimaksega struktuuriga omakasutuses olevate pandikirjade puhul määratletakse järelejäänud tähtaeg maksimaalse tähtajaga, milleni võib tähtaega pikendada, nagu on kajastatud konkreetse pandikirja tingimustes; |
| --- | --- |

a)

edasilükatava tagasimaksega struktuuriga omakasutuses olevate pandikirjade puhul määratletakse järelejäänud tähtaeg maksimaalse tähtajaga, milleni võib tähtaega pikendada, nagu on kajastatud konkreetse pandikirja tingimustes;

| b) | vahendatud tagasimaksega struktuuriga omakasutuses olevate pandikirjade puhul vastab järelejäänud tähtaeg [10,15) aasta kategooriale. |
| --- | --- |

b)

vahendatud tagasimaksega struktuuriga omakasutuses olevate pandikirjade puhul vastab järelejäänud tähtaeg [10,15) aasta kategooriale.

Käesolevas lõikes 2a tähendab „omakasutus“, et osapool esitab või kasutab pandikirju, mille on emiteerinud või taganud osapool ise või muu üksus, kellega osapoolel esineb märkimisväärne seos kooskõlas suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikliga 138.

3.   Väärtuskärpe liigi V alla arvatud turukõlblike varade puhul, olenemata nende kupongistruktuurist, määratakse väärtuskärped kindlaks vara keskmise tähtaja alusel vastavalt lõigetele 4 ja 5. Väärtuskärpe liigi V alla arvatud turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärped on toodud käesoleva suunise lisa tabelis 2a.

4.   Kõrgema nõudeõiguse järguga varaga tagatud väärtpaberi kaalutud keskmist tähtaega hinnatakse vastava järgu tagasimaksmiseni jäänud prognoositava kaalutud keskmise aja põhjal. Jaotamata mobiliseeritud varaga tagatud väärtpaberite puhul eeldatakse kaalutud keskmise tähtaja arvutamisel, et emitendi ostuoptsioone ei kasutata.

5.   Lõikes 4 tähendavad „jaotamata mobiliseeritud varaga tagatud väärtpaberid“ varaga tagatud väärtpabereid, mida vastava varaga tagatud väärtpaberi algataja või temaga märkimisväärset seost omav üksus kasutab suurema määraga kui 75 % maksmata nimiväärtusest. Sellised märkimisväärsed seosed määratakse kindlaks vastavalt suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artiklile 138.“

| 3) | artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Teatud liiki turukõlblike varade suhtes kohaldatavad täiendavad väärtuskärped
  Lisaks käesoleva suunise artiklis 3 sätestatud väärtuskärbetele kohaldatakse teatud liiki turukõlblike varade suhtes täiendavaid väärtuskärpeid järgmiselt:






  a) | kõikide II, III, IV ja V väärtuskärpe liiki arvatud turukõlblike varade suhtes, mis on teoreetiliselt hinnatud kooskõlas suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikliga 134, kohaldatakse täiendavat väärtuskärbet väärtuse allahindluse kaudu. Väärtuse allahindlus, ka omakasutuses olevate pandikirjade puhul, sõltub prognoositavast järelejäänud tähtajast või V väärtuskärpe liigi puhul vara kaalutud keskmisest elueast käesoleva suunise lisa tabelis 4 sätestatud tasemetel. Omakasutuses olevate pandikirjade väärtuse allahindluse arvutamisel on prognoositav järelejäänud tähtaeg algselt kavandatud lõpptähtaeg, välja arvatud juhul, kui tähtaja pikendamine on käivitunud, ja kuni tähtaja pikendamiseni; |
| --- | --- | --- |

3)

artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Teatud liiki turukõlblike varade suhtes kohaldatavad täiendavad väärtuskärped

Lisaks käesoleva suunise artiklis 3 sätestatud väärtuskärbetele kohaldatakse teatud liiki turukõlblike varade suhtes täiendavaid väärtuskärpeid järgmiselt:

a)

kõikide II, III, IV ja V väärtuskärpe liiki arvatud turukõlblike varade suhtes, mis on teoreetiliselt hinnatud kooskõlas suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikliga 134, kohaldatakse täiendavat väärtuskärbet väärtuse allahindluse kaudu. Väärtuse allahindlus, ka omakasutuses olevate pandikirjade puhul, sõltub prognoositavast järelejäänud tähtajast või V väärtuskärpe liigi puhul vara kaalutud keskmisest elueast käesoleva suunise lisa tabelis 4 sätestatud tasemetel. Omakasutuses olevate pandikirjade väärtuse allahindluse arvutamisel on prognoositav järelejäänud tähtaeg algselt kavandatud lõpptähtaeg, välja arvatud juhul, kui tähtaja pikendamine on käivitunud, ja kuni tähtaja pikendamiseni;

| b) | omakasutuses olevate pandikirjade suhtes kohaldatakse täiendavat väärtuskärbet järgmiselt: i) 8 % võlainstrumentidele krediidikvaliteedi astmetel 1 ja 2 ja ii) 12 % võlainstrumentidele krediidikvaliteedi astmel 3. Käesolevas lõikes on mõistel „omakasutus“ sama tähendus kui artikli 3 lõikes 2a määratletud „omakasutusel“; |
| --- | --- |

b)

omakasutuses olevate pandikirjade suhtes kohaldatakse täiendavat väärtuskärbet järgmiselt: i) 8 % võlainstrumentidele krediidikvaliteedi astmetel 1 ja 2 ja ii) 12 % võlainstrumentidele krediidikvaliteedi astmel 3. Käesolevas lõikes on mõistel „omakasutus“ sama tähendus kui artikli 3 lõikes 2a määratletud „omakasutusel“;

| c) | kui punktis b osutatud täiendavat väärtuskärbet ei ole võimalik kohaldada RKP või kolmepoolse agendi tagatiste halduse süsteemis või TARGETis automaatse tagatise seadmisel, kohaldatakse sellistes süsteemides või platvormil täiendavat väärtuskärbet omakasutuses olevate pandikirjade emissiooni koguväärtuse suhtes.“ |
| --- | --- |

c)

kui punktis b osutatud täiendavat väärtuskärbet ei ole võimalik kohaldada RKP või kolmepoolse agendi tagatiste halduse süsteemis või TARGETis automaatse tagatise seadmisel, kohaldatakse sellistes süsteemides või platvormil täiendavat väärtuskärbet omakasutuses olevate pandikirjade emissiooni koguväärtuse suhtes.“

| 4) | artikli 5 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Hüpoteegitagatisega turukõlbmatute võlainstrumentide suhtes kohaldatakse 31,5 %-st väärtuskärbet.“
  ; |
| --- | --- |

4)

artikli 5 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Hüpoteegitagatisega turukõlbmatute võlainstrumentide suhtes kohaldatakse 31,5 %-st väärtuskärbet.“

| 5) | lisa asendatakse käesoleva suunise lisaga. |
| --- | --- |

5)

lisa asendatakse käesoleva suunise lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest RKPdele teatatakse.

2.   RKPd võtavad meetmed, mis on vajalikud käesoleva suunise järgimiseks ja rakendavad need alates 29. juunist 2023. Nad esitavad EKP-le nende meetmetega seotud dokumendid ja vahendid hiljemalt 17. veebruariks 2023.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud RKPdele.

Frankfurt Maini ääres, 16. detsember 2022

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis) (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3
  ).

1

).

(2)  Euroopa Keskpanga 18. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 30).

2

---

LISA

Suunise (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

Tabel 1

Kõlblike turukõlblike varade väärtuskärpe liigid sõltuvalt emitendi ja/või vara liigist

| I liik | II liik | III liik | IV liik | V liik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskvalitsuste emiteeritud võlainstrumendid
  Euroopa Liidu emiteeritud võlainstrumendid
  EKP võlasertifikaadid
  Riikide keskpankade (RKPd) poolt enne euro kasutusele võtmist asjaomases liikmesriigis emiteeritud võlasertifikaadid | Kohalike omavalitsuste ja regionaalsete valitsuste emiteeritud võlainstrumendid
  Võlainstrumendid, mille on emiteerinud eurosüsteemi poolt asutusteks liigitatud üksused, mis on krediidiasutused või mitte-krediidiasutused, mis vastavad suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele
  Mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide, v.a. Euroopa Liit, emiteeritud võlainstrumendid
  Seaduses sätestatud pandikirjad

  Multi cédula’d | Võlainstrumendid, mille on emiteerinud mittefinantsettevõtted, valitsemissektori ettevõtted, ja asutused, mis on mitte-krediidiasutused, mis ei vasta suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele | Tagamata võlainstrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja asutused, mis on krediidiasutused, mis ei vasta suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele
  Finantsasutuste, mis ei ole krediidiasutused, emiteeritud tagamata võlainstrumendid | Varaga tagatud väärtpaberid |

I liik

II liik

III liik

IV liik

V liik

Keskvalitsuste emiteeritud võlainstrumendid

Euroopa Liidu emiteeritud võlainstrumendid

EKP võlasertifikaadid

Riikide keskpankade (RKPd) poolt enne euro kasutusele võtmist asjaomases liikmesriigis emiteeritud võlasertifikaadid

Kohalike omavalitsuste ja regionaalsete valitsuste emiteeritud võlainstrumendid

Võlainstrumendid, mille on emiteerinud eurosüsteemi poolt asutusteks liigitatud üksused, mis on krediidiasutused või mitte-krediidiasutused, mis vastavad suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele

Mitmepoolsete arengupankade ja rahvusvaheliste organisatsioonide, v.a. Euroopa Liit, emiteeritud võlainstrumendid

Seaduses sätestatud pandikirjad

Multi cédula’d

Võlainstrumendid, mille on emiteerinud mittefinantsettevõtted, valitsemissektori ettevõtted, ja asutused, mis on mitte-krediidiasutused, mis ei vasta suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele

Tagamata võlainstrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja asutused, mis on krediidiasutused, mis ei vasta suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) XIIa lisas sätestatud kvantitatiivsetele kriteeriumidele

Finantsasutuste, mis ei ole krediidiasutused, emiteeritud tagamata võlainstrumendid

Varaga tagatud väärtpaberid

Tabel 2

Kõlblike turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärpe astmed väärtuskärpe liikides I kuni IV

| (%) |
| --- |
| | Väärtuskärpe liigid |
| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastates) ((*)) | I liik | II liik | III liik | IV liik |
| Fikseeritud või ujuv kupongimäär | Nullkupongimäär | Fikseeritud või ujuv kupongimäär | Nullkupongimäär | Fikseeritud või ujuv kupongimäär | Nullkupongimäär | Fikseeritud või ujuv kupongimäär | Nullkupongimäär |
| Astmed 1 ja 2 | [0 ,1 ) | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 7,5 | 7,5 |
| [1 ,3 ) | 1,0 | 2,0 | 1,5 | 2,5 | 2,0 | 3,0 | 10,0 | 11,5 |
| [3 ,5 ) | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3,5 | 3,0 | 4,5 | 12,0 | 13,0 |
| [5 ,7 ) | 2,0 | 3,0 | 3,5 | 4,5 | 4,5 | 6,0 | 14,0 | 15,0 |
| [7 ,10 ) | 3,0 | 4,0 | 4,5 | 6,5 | 6,0 | 8,0 | 16,0 | 17,5 |
| [10 ,15 ) | 4,0 | 5,0 | 6,5 | 8,5 | 7,5 | 10,0 | 18,0 | 22,5 |
| [15 ,30 ) | 5,0 | 6,0 | 8,0 | 11,5 | 9,0 | 13,0 | 21,0 | 25,0 |
| [30 , ∞) | 6,0 | 9,0 | 10,0 | 13,0 | 11,0 | 16,0 | 24,0 | 31,5 |
| | Väärtuskärpe liigid |
| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastates) | I liik | II liik | III liik | IV liik |
| Fikseeritud või ujuv kupongimäär | Nullkupongimäär | Fikseeritud või ujuv kupongimäär | Nullkupongimäär | Fikseeritud või ujuv kupongimäär | Nullkupongimäär | Fikseeritud või ujuv kupongimäär | Nullkupongimäär |
| Aste 3 | [0 ,1 ) | 5,0 | 5,0 | 5,5 | 5,5 | 6,5 | 6,5 | 11,5 | 11,5 |
| [1 ,3 ) | 6,0 | 7,0 | 7,5 | 10,5 | 9,5 | 12,0 | 18,5 | 20,0 |
| [3 ,5 ) | 8,5 | 10,0 | 11,0 | 16,0 | 13,0 | 18,0 | 23,0 | 27,0 |
| [5 ,7 ) | 10,0 | 11,5 | 12,5 | 17,0 | 15,0 | 21,5 | 25,5 | 29,5 |
| [7 ,10 ) | 11,5 | 13,0 | 14,0 | 21,0 | 17,0 | 23,5 | 26,5 | 31,5 |
| [10 ,15 ) | 12,5 | 14,0 | 17,0 | 25,5 | 19,5 | 28,0 | 28,5 | 35,0 |
| [15 ,30 ) | 13,5 | 15,0 | 20,0 | 28,5 | 22,0 | 31,0 | 31,5 | 39,0 |
| [30 , ∞) | 14,0 | 17,0 | 22,0 | 32,5 | 25,0 | 35,5 | 34,5 | 43,0 |

(%)

Väärtuskärpe liigid

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastates) ((*))

I liik

II liik

III liik

IV liik

Fikseeritud või ujuv kupongimäär

Nullkupongimäär

Fikseeritud või ujuv kupongimäär

Nullkupongimäär

Fikseeritud või ujuv kupongimäär

Nullkupongimäär

Fikseeritud või ujuv kupongimäär

Nullkupongimäär

Astmed 1 ja 2

[0 ,1 )

0,5

0,5

1,0

1,0

1,0

1,0

7,5

7,5

[1 ,3 )

1,0

2,0

1,5

2,5

2,0

3,0

10,0

11,5

[3 ,5 )

1,5

2,5

2,5

3,5

3,0

4,5

12,0

13,0

[5 ,7 )

2,0

3,0

3,5

4,5

4,5

6,0

14,0

15,0

[7 ,10 )

3,0

4,0

4,5

6,5

6,0

8,0

16,0

17,5

[10 ,15 )

4,0

5,0

6,5

8,5

7,5

10,0

18,0

22,5

[15 ,30 )

5,0

6,0

8,0

11,5

9,0

13,0

21,0

25,0

[30 , ∞)

6,0

9,0

10,0

13,0

11,0

16,0

24,0

31,5

Väärtuskärpe liigid

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastates)

I liik

II liik

III liik

IV liik

Fikseeritud või ujuv kupongimäär

Nullkupongimäär

Fikseeritud või ujuv kupongimäär

Nullkupongimäär

Fikseeritud või ujuv kupongimäär

Nullkupongimäär

Fikseeritud või ujuv kupongimäär

Nullkupongimäär

Aste 3

[0 ,1 )

5,0

5,0

5,5

5,5

6,5

6,5

11,5

11,5

[1 ,3 )

6,0

7,0

7,5

10,5

9,5

12,0

18,5

20,0

[3 ,5 )

8,5

10,0

11,0

16,0

13,0

18,0

23,0

27,0

[5 ,7 )

10,0

11,5

12,5

17,0

15,0

21,5

25,5

29,5

[7 ,10 )

11,5

13,0

14,0

21,0

17,0

23,5

26,5

31,5

[10 ,15 )

12,5

14,0

17,0

25,5

19,5

28,0

28,5

35,0

[15 ,30 )

13,5

15,0

20,0

28,5

22,0

31,0

31,5

39,0

[30 , ∞)

14,0

17,0

22,0

32,5

25,0

35,5

34,5

43,0

Tabel 2a

Kõlblike turukõlblike varade suhtes kohaldatavad väärtuskärpe tasemed väärtuskärpe liigis V

| (%) |
| --- |
| | | V liik |
| Krediidikvaliteet | Kaalutud keskmine tähtaeg  ((*)) | Väärtuskärbe |
| Astmed 1 ja 2 | [0 ,1 ) | 4,0 |
| [1 ,3 ) | 5,0 |
| [3 ,5 ) | 7,0 |
| [5 ,7 ) | 9,0 |
| [7 ,10 ) | 12,0 |
| [10 ,15 ) | 18,0 |
| [15 ,30 ) | 20,0 |
| [30 , ∞) | 22,0 |

(%)

V liik

Krediidikvaliteet

Kaalutud keskmine tähtaeg  ((*))

Väärtuskärbe

Astmed 1 ja 2

[0 ,1 )

4,0

[1 ,3 )

5,0

[3 ,5 )

7,0

[5 ,7 )

9,0

[7 ,10 )

12,0

[10 ,15 )

18,0

[15 ,30 )

20,0

[30 , ∞)

22,0

Tabel 3

Kõlblike krediidinõuete suhtes kohaldatavad väärtuskärpe tasemed

| (%) |
| --- |
| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastates) ((*)) | Fikseeritud intressimäära makse | Ujuva intressimäära makse |
| Astmed 1 ja 2 | [0 ,1 ) | 8,0 | 8,0 |
| [1 ,3 ) | 11,5 | 8,0 |
| [3 ,5 ) | 15,0 | 8,0 |
| [5 ,7 ) | 20,0 | 11,5 |
| [7 ,10 ) | 26,0 | 15,0 |
| [10 ,15 ) | 33,0 | 20,0 |
| [15 ,30 ) | 38,0 | 26,0 |
| [30 , ∞) | 40,0 | 33,0 |
| Aste 3 | [0 ,1 ) | 16,0 | 16,0 |
| [1 ,3 ) | 25,0 | 16,0 |
| [3 ,5 ) | 35,0 | 16,0 |
| [5 ,7 ) | 42,0 | 25,0 |
| [7 ,10 ) | 46,0 | 35,0 |
| [10 ,15 ) | 48,0 | 42,0 |
| [15 ,30 ) | 50,0 | 46,0 |
| [30 , ∞) | 52,0 | 48,0 |

(%)

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastates) ((*))

Fikseeritud intressimäära makse

Ujuva intressimäära makse

Astmed 1 ja 2

[0 ,1 )

8,0

8,0

[1 ,3 )

11,5

8,0

[3 ,5 )

15,0

8,0

[5 ,7 )

20,0

11,5

[7 ,10 )

26,0

15,0

[10 ,15 )

33,0

20,0

[15 ,30 )

38,0

26,0

[30 , ∞)

40,0

33,0

Aste 3

[0 ,1 )

16,0

16,0

[1 ,3 )

25,0

16,0

[3 ,5 )

35,0

16,0

[5 ,7 )

42,0

25,0

[7 ,10 )

46,0

35,0

[10 ,15 )

48,0

42,0

[15 ,30 )

50,0

46,0

[30 , ∞)

52,0

48,0

Tabel 4

Väärtuse allahindluse tasemed, mida kohaldatakse teoreetiliselt hinnatud turukõlblike varade suhtes väärtuskärpe liikides II kuni V

| (%) |
| --- |
| Järelejäänud tähtaeg/keskmine tähtaeg (WAL) (aastates)  ((*)) | Väärtuse allahindlus: |
| [0 ,1 ) | 1,5 |
| [1 ,3 ) | 2,5 |
| [3 ,5 ) | 3,0 |
| [5 ,7 ) | 3,5 |
| [7 ,10 ) | 4,5 |
| [10 ,15 ) | 6,0 |
| [15 ,30 ) | 8,0 |
| [30 , ∞) | 13,0 |

(%)

Järelejäänud tähtaeg/keskmine tähtaeg (WAL) (aastates)  ((*))

Väärtuse allahindlus:

[0 ,1 )

1,5

[1 ,3 )

2,5

[3 ,5 )

3,0

[5 ,7 )

3,5

[7 ,10 )

4,5

[10 ,15 )

6,0

[15 ,30 )

8,0

[30 , ∞)

13,0

---

((*))  [0,1) tähistab järelejäänud tähtaega alla ühe aasta, [1,3) tähistab järelejäänud tähtaega üks aasta või üle selle ja alla kolme aasta jne.

(*)

((*))  [0,1) tähistab kaalutud keskmist tähtaega alla ühe aasta, [1,3) tähistab kaalutud keskmist tähtaega üks aasta või üle selle ja alla kolme aasta jne.

(*)

((*))  [0,1) tähistab järelejäänud tähtaega alla ühe aasta, [1,3) tähistab järelejäänud tähtaega üks aasta või üle selle ja alla kolme aasta jne.

(*)

((*))  [0,1) tähistab järelejäänud tähtaega/WAL alla ühe aasta, [1,3) tähistab järelejäänud tähtaega/WAL üks aasta või üle selle ja alla kolme aasta jne.

(*)

---

| 19.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/48

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2023/833,

16. detsember 2022,

millega muudetakse suunist EKP/2014/31 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega (EKP/2022/50)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet ning artikleid 12.1, 14.3 ja 18.2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „RKPd“), teha Euroopa Keskpankade Süsteemi eesmärkide saavutamiseks krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turuosalistega, kui laen on piisavalt tagatud. Üldised tingimused, mille kohaselt EKP ja RKPd on valmis krediiditehinguid sõlmima, sealhulgas kriteeriumid, mis määravad tagatise kõlblikkuse eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks, on sätestatud Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja keskpangad liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „RKPd“), teha Euroopa Keskpankade Süsteemi eesmärkide saavutamiseks krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turuosalistega, kui laen on piisavalt tagatud. Üldised tingimused, mille kohaselt EKP ja RKPd on valmis krediiditehinguid sõlmima, sealhulgas kriteeriumid, mis määravad tagatise kõlblikkuse eurosüsteemi krediidioperatsioonide jaoks, on sätestatud Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (1).

| (2) | Kõikide eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kõlblike varade suhtes kohaldatakse riskiohjemeetmeid, et kaitsta eurosüsteemi osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud tagatise realiseerimisel tekkinud kahju eest. Eurosüsteemi riskiohjeraamistik vaadatakse korrapäraselt läbi, et tagada piisav kaitse. Korrapärase läbivaatamise tulemusena otsustas EKP nõukogu 15. juulil 2022 teha riskiohjeraamistikus teatavad muudatused. |
| --- | --- |

(2)

Kõikide eurosüsteemi krediidioperatsioonideks kõlblike varade suhtes kohaldatakse riskiohjemeetmeid, et kaitsta eurosüsteemi osapoole kohustuste täitmata jätmisest tingitud tagatise realiseerimisel tekkinud kahju eest. Eurosüsteemi riskiohjeraamistik vaadatakse korrapäraselt läbi, et tagada piisav kaitse. Korrapärase läbivaatamise tulemusena otsustas EKP nõukogu 15. juulil 2022 teha riskiohjeraamistikus teatavad muudatused.

| (3) | EKP nõukogu otsustas järkjärgult kaotada väärtuskärbete ajutised vähendamised, mille eurosüsteem otsustas ette näha koroonaviiruse (COVID-19) levikust tulenenud erandliku majandus- ja finantsolukorra tõttu võetud ajutiste tagatisnõuete leevendamise meetmete raames. Tegemist on EKP nõukogu poolt 23. märtsil 2022 otsustatud järkjärgulise kaotamise teise sammuga, millega viiakse väärtuskärbete vähendamise järkjärguline kaotamine lõpule. |
| --- | --- |

(3)

EKP nõukogu otsustas järkjärgult kaotada väärtuskärbete ajutised vähendamised, mille eurosüsteem otsustas ette näha koroonaviiruse (COVID-19) levikust tulenenud erandliku majandus- ja finantsolukorra tõttu võetud ajutiste tagatisnõuete leevendamise meetmete raames. Tegemist on EKP nõukogu poolt 23. märtsil 2022 otsustatud järkjärgulise kaotamise teise sammuga, millega viiakse väärtuskärbete vähendamise järkjärguline kaotamine lõpule.

| (4) | Selleks et võimaldada pikaajaliste instrumentidega seotud riskide üksikasjalikumat ja asjakohasemat käsitlemist ning parandada seeläbi väärtuskärbete ajakava riskikatet, otsustati jagada pikima järelejäänud tähtajaga instrumentide kategooria (s.o rohkem kui kümme aastat ([10, ∞)) kolmeks uueks kategooriaks: 10–15 aastat ([10, 15)), 15–30 aastat ([15, 30)) ja 30 aastat või rohkem ([30, ∞)). Selle otsuse ja lõpptähtajast sõltuva teoreetilise väärtuse allahindluse kohaldamise otsuse eesmärk on parandada kõnealuse teoreetilise väärtuse riskikatte üksikasjalikkust, mis on eriti asjakohane pikemate tähtaegadega instrumentide puhul. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et võimaldada pikaajaliste instrumentidega seotud riskide üksikasjalikumat ja asjakohasemat käsitlemist ning parandada seeläbi väärtuskärbete ajakava riskikatet, otsustati jagada pikima järelejäänud tähtajaga instrumentide kategooria (s.o rohkem kui kümme aastat ([10, ∞)) kolmeks uueks kategooriaks: 10–15 aastat ([10, 15)), 15–30 aastat ([15, 30)) ja 30 aastat või rohkem ([30, ∞)). Selle otsuse ja lõpptähtajast sõltuva teoreetilise väärtuse allahindluse kohaldamise otsuse eesmärk on parandada kõnealuse teoreetilise väärtuse riskikatte üksikasjalikkust, mis on eriti asjakohane pikemate tähtaegadega instrumentide puhul.

| (5) | Lisaks otsustas EKP nõukogu asendada nii alalises kui ajutises tagatisraamistikus suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 134 kohaselt turukõlblikele varadele kohaldatava kindla 5 % teoreetilise väärtuse allahindluse lõpptähtajast sõltuva astmelise allahindluse ajakavaga kõigi teoreetiliselt hinnatud turukõlblike varade puhul, välja arvatud need, mis kuuluvad I väärtuskärpe liiki. Selle eesmärk on kaitsta eurosüsteemi tagatist üksikasjalikumalt turukõlblike varade teoreetilisest väärtusest tulenevate mudeliriskide eest. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks otsustas EKP nõukogu asendada nii alalises kui ajutises tagatisraamistikus suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 134 kohaselt turukõlblikele varadele kohaldatava kindla 5 % teoreetilise väärtuse allahindluse lõpptähtajast sõltuva astmelise allahindluse ajakavaga kõigi teoreetiliselt hinnatud turukõlblike varade puhul, välja arvatud need, mis kuuluvad I väärtuskärpe liiki. Selle eesmärk on kaitsta eurosüsteemi tagatist üksikasjalikumalt turukõlblike varade teoreetilisest väärtusest tulenevate mudeliriskide eest.

| (6) | Selleks et asjakohaselt kajastada ujuva kupongimääraga turukõlblike varade riske ning parandada eurosüsteemi riskikaitset, otsustati ühtlustada turukõlblike varade väärtuskärpe liigitus fikseeritud kupongimääraga ja ujuva kupongimääraga varadega, kuna nende koguriski tase oli võrreldav. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et asjakohaselt kajastada ujuva kupongimääraga turukõlblike varade riske ning parandada eurosüsteemi riskikaitset, otsustati ühtlustada turukõlblike varade väärtuskärpe liigitus fikseeritud kupongimääraga ja ujuva kupongimääraga varadega, kuna nende koguriski tase oli võrreldav.

| (7) | Seetõttu tuleks Euroopa Keskpanga suunist EKP/2014/31 (2) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks Euroopa Keskpanga suunist EKP/2014/31 (2) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist EKP/2014/31 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklis 3 lisatakse järgmine lõige:

  „2b   artikli 3 lõike 1 kohaselt kõlblike varaga tagatud väärtpaberite suhtes, mis on teoreetiliselt hinnatud kooskõlas suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikliga 134, kohaldatakse täiendavat väärtuskärbet väärtuse allahindluse kaudu. Väärtuse allahindlus sõltub vara kaalutud keskmisest elueast Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (*1) lisa tabelis 4 sätestatud tasemetel.


  (*1)  Euroopa Keskpanga 18. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 30).“;" |
| --- | --- |

1)

artiklis 3 lisatakse järgmine lõige:

„2b   artikli 3 lõike 1 kohaselt kõlblike varaga tagatud väärtpaberite suhtes, mis on teoreetiliselt hinnatud kooskõlas suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikliga 134, kohaldatakse täiendavat väärtuskärbet väärtuse allahindluse kaudu. Väärtuse allahindlus sõltub vara kaalutud keskmisest elueast Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (*1) lisa tabelis 4 sätestatud tasemetel.

(*1)  Euroopa Keskpanga 18. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 30).“;"

*1

| 2) | artikkel 8b pealkirjaga „7. aprillil 2020 kõlblike turukõlblike varade ja emitentide aktsepteerimine“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

artikkel 8b pealkirjaga „7. aprillil 2020 kõlblike turukõlblike varade ja emitentide aktsepteerimine“ jäetakse välja;

| 3) | IIa lisa asendatakse käesoleva suunise I lisaga; |
| --- | --- |

3)

IIa lisa asendatakse käesoleva suunise I lisaga;

| 4) | IIb lisa asendatakse käesoleva suunise II lisaga. |
| --- | --- |

4)

IIb lisa asendatakse käesoleva suunise II lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine ja rakendamine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest RKPdele teatatakse.

2.   RKPd võtavad meetmed, mis on vajalikud käesoleva suunise järgimiseks ja rakendavad need alates 29. juunist 2023. Nad esitavad EKP-le nende meetmetega seotud dokumendid ja vahendid hiljemalt 17. veebruariks 2023.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 16. detsember 2022

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2014. aasta suunis (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis) (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3).

1

(2)  Euroopa Keskpanga suunis EKP/2014/31, 9. juuli 2014, täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9 (ELT L 240, 13.8.2014, lk 28).

2

---

I LISA

Suunise EKP/2014/31 IIa lisa asendatakse järgmisega:

„IIa LISA

Väärtuskärbete tase (%), mida kohaldatakse varaga tagatud väärtpaberitele, mis on kõlblikud käesoleva suunise artikli 3 lõike 2 alusel

| Krediidikvaliteet | Kaalutud keskmine tähtaeg  (*1) | Väärtuskärbe |
| --- | --- | --- |
| | [0,1) | 7,0 |
| Aste 3 | [1,3) | 10,0 |
| | [3,5) | 13,0 |
| | [5,7) | 15,0 |
| | [7,10) | 18,0 |
| | [10,15) | 27,0 |
| | [15,30) | 31,0 |
| | [30, ∞) | 33,0 |

Krediidikvaliteet

Kaalutud keskmine tähtaeg  (*1)

Väärtuskärbe

[0,1)

7,0

Aste 3

[1,3)

10,0

[3,5)

13,0

[5,7)

15,0

[7,10)

18,0

[10,15)

27,0

[15,30)

31,0

[30, ∞)

33,0

---

(*1)  [0-1) tähistab kaalutud keskmist tähtaega alla ühe aasta, [1-3) tähistab kaalutud keskmist tähtaega üks aasta või üle selle ja alla kolme aasta jne;

*1

---

II LISA

Suunise EKP/2014/31 IIb lisa asendatakse järgmisega:

„IIb LISA

Väärtuskärbete tase (%), mida kohaldatakse käesoleva suunise artiklis 8a osutatud turukõlblike varade suhtes

| Krediidikvaliteet | Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*1) | I liik |
| --- | --- | --- |
| Fikseeritud või ujuv kupongimäär | Nullkupongimäär |
| Aste 4 | [0,1) | 8,0 | 8,0 |
| [1,3) | 12,0 | 13,0 |
| [3,5) | 14,0 | 15,0 |
| [5,7) | 15,5 | 17,0 |
| [7,10) | 16,5 | 18,0 |
| [10,15) | 17,0 | 20,0 |
| [15,30) | 19,0 | 22,0 |
| [30, ∞) | 20,0 | 23,0 |
| Aste 5 | [0,1) | 10,0 | 10,0 |
| [1,3) | 14,0 | 15,0 |
| [3,5) | 16,5 | 17,5 |
| [5,7) | 18,0 | 19,5 |
| [7,10) | 19,0 | 20,5 |
| [10,15) | 20,0 | 23,0 |
| [15,30) | 21,0 | 24,0 |
| [30, ∞) | 23,0 | 26,0 |

Krediidikvaliteet

Järelejäänud tähtaeg (aastates) (*1)

I liik

Fikseeritud või ujuv kupongimäär

Nullkupongimäär

Aste 4

[0,1)

8,0

8,0

[1,3)

12,0

13,0

[3,5)

14,0

15,0

[5,7)

15,5

17,0

[7,10)

16,5

18,0

[10,15)

17,0

20,0

[15,30)

19,0

22,0

[30, ∞)

20,0

23,0

Aste 5

[0,1)

10,0

10,0

[1,3)

14,0

15,0

[3,5)

16,5

17,5

[5,7)

18,0

19,5

[7,10)

19,0

20,5

[10,15)

20,0

23,0

[15,30)

21,0

24,0

[30, ∞)

23,0

26,0

---

(*1)  [0-1) tähistab järelejäänud tähtaega alla ühe aasta, [1-3) tähistab järelejäänud tähtaega üks aasta või üle selle ja alla kolme aasta jne.

*1

---