# Jurnalul Oficial L 62/2023

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 62 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6627 februarie 2023 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 62

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6627 februarie 2023

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul ONU nr. 17 – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește scaunele, ancorajele lor și orice tetiere [2023/406] | 1 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul ONU nr. 17 – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește scaunele, ancorajele lor și orice tetiere [2023/406]

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 27.2.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 62/1

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare ale acestui regulament trebuie verificate în cea mai recentă versiune a documentului de situație CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibilă la adresa: https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

Regulamentul ONU nr. 17 – Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește scaunele, ancorajele lor și orice tetiere [2023/406]

Include toate textele valabile până la:

Include toate textele valabile până la:

Seria 10 de amendamente – Data intrării în vigoare: 9 iunie 2021

Prezentul document este strict un instrument de documentare. Textele autentice și obligatorii din punct de vedere juridic sunt:

| | CEE/TRANS/WP.29/2015/47 |
| --- | --- |

CEE/TRANS/WP.29/2015/47

| | CEE/TRANS/WP.29/2017/121 |
| --- | --- |

CEE/TRANS/WP.29/2017/121

| | CEE/TRANS/WP.29/2017/122 |
| --- | --- |

CEE/TRANS/WP.29/2017/122

| | CEE/TRANS/WP.29/2018/142 |
| --- | --- |

CEE/TRANS/WP.29/2018/142

| | CEE/TRANS/WP.29/2019/116 |
| --- | --- |

CEE/TRANS/WP.29/2019/116

| | CEE/TRANS/WP.29/2019/35 |
| --- | --- |

CEE/TRANS/WP.29/2019/35

| | CEE/TRANS/WP.29/2020/106 |
| --- | --- |

CEE/TRANS/WP.29/2020/106

Cuprins

REGULAMENT

| 1. | Domeniu de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Omologare |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cerințe |
| --- | --- |

5.

| 6. | Încercări |
| --- | --- |

6.

| 7. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sancțiuni în cazul nerespectării conformității producției |
| --- | --- |

8.

| 9. | Modificările tipului de vehicul și extinderea omologării în ceea ce privește scaunele, ancorajele și/sau tetierele acestora |
| --- | --- |

9.

| 10. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

10.

| 11. | Instrucțiunile de utilizare |
| --- | --- |

11.

| 12. | Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

13.

ANEXE

| 1 | Fișă de comunicare |
| --- | --- |

1

| 2 | Exemple de mărci de omologare |
| --- | --- |

2

| 3 | Procedură de determinare a punctului „H” și a unghiului real al trunchiului pe scauneleautovehiculelor |
| --- | --- |

3

| Apendicele 1 – | Descrierea manechinului tridimensional pentru determinarea punctului „H” |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

| Apendicele 2 - | Sistemul de referință tridimensional |
| --- | --- |

Apendicele 2 -

| Apendicele 3 - | Parametrii de referință cu privire la locurile pe scaun |
| --- | --- |

Apendicele 3 -

| 4 | Procedură de încercare pentru măsurarea lățimii minime |
| --- | --- |

4

| 5 | Procedură de încercare pentru măsurarea deplasării și a rezistenței |
| --- | --- |

5

| 6 | Procedură de încercare pentru verificarea disipării energiei în spătarul scaunului |
| --- | --- |

6

| 7 | Metoda de încercare a rezistenței ancorajelor scaunelor și a sistemelor de reglare, de blocare și de deplasare ale acestora |
| --- | --- |

7

| 8 | Procedură de încercare pentru măsurarea spațiilor libere |
| --- | --- |

8

| 9 | Procedură de încercare pentru dispozitive destinate protejării ocupanților vehiculului împotriva deplasării necontrolate a bagajelor |
| --- | --- |

9

| Apendice - | Coridorul de decelerare sau de accelerare a căruciorului, ca funcție de timp (simularea impactului frontal) |
| --- | --- |

Apendice -

| 10 | Procedură de încercare pentru măsurarea înălțimii |
| --- | --- |

10

| 11 | Procedură de încercare pentru măsurarea distanței cap-tetieră |
| --- | --- |

11

| 12 | Procedură de încercare pentru determinarea absorbției energiei de către tetieră la impact frontal |
| --- | --- |

12

| 13 | Procedură de încercare pentru verificarea menținerii înălțimii |
| --- | --- |

13

| 14 | Procedură de încercare pentru verificarea rezistenței dinamice |
| --- | --- |

14

| 15 | Procedură de încercare a tetierei în poziția nefuncțională |
| --- | --- |

15

1.   DOMENIU DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică:

| (a) | vehiculelor din categoriile M1 și N (1) în ceea ce privește rezistența scaunelor și a ancorajelor lor și în ceea ce privește tetierele acestora; |
| --- | --- |

(a)

vehiculelor din categoriile M1 și N (1) în ceea ce privește rezistența scaunelor și a ancorajelor lor și în ceea ce privește tetierele acestora;

1

1

| (b) | vehiculelor din categoriile M2 și M3
  1 în ceea ce privește scaunele care nu intră sub incidența Regulamentului nr. 80, în ceea ce privește rezistența scaunelor și a ancorajelor lor și în ceea ce privește tetierele acestora; |
| --- | --- |

(b)

vehiculelor din categoriile M2 și M3
  1 în ceea ce privește scaunele care nu intră sub incidența Regulamentului nr. 80, în ceea ce privește rezistența scaunelor și a ancorajelor lor și în ceea ce privește tetierele acestora;

2

3

1

| (c) | vehiculelor din categoria M1 în ceea ce privește proiectarea părților posterioare ale spătarelor scaunelor și proiectarea dispozitivelor destinate protecției ocupanților împotriva pericolelor pe care le prezintă deplasarea necontrolată a bagajelor în cazul unui impact frontal. |
| --- | --- |

(c)

vehiculelor din categoria M1 în ceea ce privește proiectarea părților posterioare ale spătarelor scaunelor și proiectarea dispozitivelor destinate protecției ocupanților împotriva pericolelor pe care le prezintă deplasarea necontrolată a bagajelor în cazul unui impact frontal.

1

Prezentul regulament nu se aplică vehiculelor în ceea ce privește scaunele orientate lateral sau orientate înapoi sau oricărei tetiere montate pe aceste scaune, cu excepția vehiculelor din categoriile M2 și M3 din clasele A și I, sub rezerva dispozițiilor de la punctul 5.1.1.

2

3

2.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament:

| 2.1. | „omologarea unui vehicul” înseamnă omologarea unui tip de vehicul din punctul de vedere al rezistenței scaunelor și al ancorajelor acestora, al proiectării componentelor din spate ale spătarelor scaunelor și caracteristicilor tetierelor acestora; |
| --- | --- |

2.1.

„omologarea unui vehicul

| 2.2. | „tip de vehicul” înseamnă o categorie de autovehicule care nu diferă în aspecte esențiale precum: |
| --- | --- |

2.2.

„tip de vehicul

| 2.2.1. | structura, forma, dimensiunile, materialele și greutatea scaunelor, deși scaunele pot să aibă tapițerie și culori diferite; se consideră că diferențele de masă care nu depășesc 5 % din greutatea tipului de scaun omologat sunt nesemnificative; |
| --- | --- |

2.2.1.

structura, forma, dimensiunile, materialele și greutatea scaunelor, deși scaunele pot să aibă tapițerie și culori diferite; se consideră că diferențele de masă care nu depășesc 5 % din greutatea tipului de scaun omologat sunt nesemnificative;

| 2.2.2. | tipul și dimensiunile sistemelor de reglare, de deplasare și de blocare ale spătarului scaunului, ale scaunelor și ale componentelor acestora; |
| --- | --- |

2.2.2.

tipul și dimensiunile sistemelor de reglare, de deplasare și de blocare ale spătarului scaunului, ale scaunelor și ale componentelor acestora;

| 2.2.3 | tipul și dimensiunile ancorajelor scaunelor; |
| --- | --- |

2.2.3

tipul și dimensiunile ancorajelor scaunelor;

| 2.2.4. | dimensiunile, cadrul, materialele și capitonarea tetierelor, deși acestea pot să aibă culori și tapițerie diferite; |
| --- | --- |

2.2.4.

dimensiunile, cadrul, materialele și capitonarea tetierelor, deși acestea pot să aibă culori și tapițerie diferite;

| 2.2.5. | tipul și dimensiunile sistemelor de fixare a tetierelor și caracteristicile componentei vehiculului pe care se fixează tetiera, în cazul unei tetiere separate; |
| --- | --- |

2.2.5.

tipul și dimensiunile sistemelor de fixare a tetierelor și caracteristicile componentei vehiculului pe care se fixează tetiera, în cazul unei tetiere separate;

| 2.3. | „scaun” înseamnă o structură care este sau nu parte integrantă a structurii vehiculului, inclusiv tapițeria sa, destinată ocupării de către o persoană. În funcție de orientarea sa, un scaun se definește după cum urmează: |
| --- | --- |

2.3.

„scaun

| 2.3.1. | „scaun orientat înainte” înseamnă un scaun care poate fi folosit în timp ce vehiculul este în mișcare și care este orientat spre partea frontală a vehiculului, astfel încât planul vertical de simetrie al scaunului formează un unghi mai mic de + 10 ° sau – 10 ° cu planul vertical de simetrie al vehiculului; |
| --- | --- |

2.3.1.

„scaun orientat înainte

| 2.3.2 | „scaun orientat înapoi” înseamnă un scaun care poate fi folosit în timp ce vehiculul este în mișcare și care este orientat spre partea din spate a vehiculului, astfel încât planul vertical de simetrie al scaunului formează un unghi mai mic de + 10 ° sau – 10 ° cu planul vertical de simetrie al vehiculului; |
| --- | --- |

2.3.2

„scaun orientat înapoi

| 2.3.3. | „scaun orientat lateral” înseamnă un scaun care poate fi folosit în timp ce vehiculul este în mișcare și care este orientat spre partea laterală a vehiculului, astfel încât planul vertical de simetrie al scaunului formează un unghi de 90° (± 10°) cu planul vertical de simetrie al vehiculului; |
| --- | --- |

2.3.3.

„scaun orientat lateral

| 2.4. | „banchetă” înseamnă o structură completă cu tapițerie pe care pot sta așezate cel puțin două persoane adulte; |
| --- | --- |

2.4.

„banchetă

| 2.5. | „ancoraj” înseamnă un sistem cu ajutorul căruia ansamblul scaunului se fixează pe structura vehiculului, inclusiv componentele implicate ale cadrului vehiculului; |
| --- | --- |

2.5.

„ancoraj

| 2.6. | „destinat utilizării de către ocupanți” înseamnă, referitor la reglarea unui scaun și a unei tetiere, pozițiile de reglare utilizate de ocupanții așezați în timp ce vehiculul este în mișcare, dar nu cele destinate exclusiv pentru a permite intrarea și ieșirea ocupanților, accesul în zonele de depozitare a mărfurilor și/sau depozitarea încărcăturii în vehicul; |
| --- | --- |

2.6.

„destinat utilizării de către ocupanți

| 2.7. | „sistem de reglare” înseamnă dispozitivul care permite reglarea scaunului sau a părților sale într-o poziție adaptată la morfologia ocupantului așezat. Acest tip de dispozitiv poate să permită, în special: |
| --- | --- |

2.7.

„sistem de reglare

| 2.7.1. | deplasarea longitudinală; |
| --- | --- |

2.7.1.

deplasarea longitudinală;

| 2.7.2. | deplasarea verticală; |
| --- | --- |

2.7.2.

deplasarea verticală;

| 2.7.3. | deplasarea unghiulară; |
| --- | --- |

2.7.3.

deplasarea unghiulară;

| 2.8. | „sistem de deplasare” înseamnă un dispozitiv care permite deplasarea și/sau rotirea scaunului sau a uneia dintre componentele acestuia, fără o poziție intermediară fixă, pentru a permite accesul ușor la spațiul din spatele scaunului în cauză; |
| --- | --- |

2.8.

„sistem de deplasare

| 2.9. | „sistem de blocare” înseamnă un dispozitiv care asigură menținerea scaunului și a componentelor acestuia în poziția de utilizare; |
| --- | --- |

2.9.

„sistem de blocare

| 2.10. | „scaun rabatabil” înseamnă un scaun care este în mod normal rabatat, care poate fi acționat cu ușurință și care este proiectat pentru ocupare ocazională; |
| --- | --- |

2.10.

„scaun rabatabil

| 2.11. | „plan transversal” înseamnă un plan vertical perpendicular pe planul longitudinal median al vehiculului; |
| --- | --- |

2.11.

„plan transversal

| 2.12. | „plan longitudinal” înseamnă orice plan paralel cu planul vertical longitudinal zero al vehiculului, astfel cum este definit în apendicele 2 la anexa 3; |
| --- | --- |

2.12.

„plan longitudinal

| 2.13. | „tetieră” înseamnă, la orice loc pe scaun, un dispozitiv care limitează deplasarea spre spate a capului ocupantului în raport cu trunchiul ocupantului și care are o înălțime egală sau mai mare de 700 mm în orice punct dintre două plane verticale longitudinale care trec la 85 mm de fiecare parte a liniei trunchiului, în orice poziție de reglare a spătarului și a înălțimii, măsurată în conformitate cu anexa 10; |
| --- | --- |

2.13.

„tetieră

| 2.13.1. | „tetieră integrată” înseamnă o tetieră constituită de partea superioară a spătarului scaunului; |
| --- | --- |

2.13.1.

„tetieră integrată

| 2.13.2. | „tetieră detașabilă” înseamnă o tetieră compusă dintr-o componentă care poate fi separată de scaun, proiectată să fie introdusă și păstrată în poziție fixă în structura spătarului scaunului; O tetieră detașabilă, care poate fi detașată de scaun numai cu ajutorul unor unelte și/sau după îndepărtarea parțială sau completă a învelișului scaunului, corespunde prezentei definiții; |
| --- | --- |

2.13.2.

„tetieră detașabilă

| 2.13.3. | „tetieră separată” înseamnă o tetieră care este o componentă separată a scaunului, proiectată să fie introdusă și/sau păstrată în poziție fixă în structura vehiculului; |
| --- | --- |

2.13.3.

„tetieră separată

| 2.13.4. | „tetieră reglabilă” înseamnă o tetieră care se poate mișca independent de spătarul scaunului între cel puțin două poziții de reglare destinate utilizării de către ocupanți; |
| --- | --- |

2.13.4.

„tetieră reglabilă

| 2.14. | „lunetă” înseamnă vitrajul geamului orientat cu partea frontală în direcția opusă celei de mers, amplasat în partea din spate a habitaclului; |
| --- | --- |

2.14.

„lunetă

| 2.15. | „distanța cap-tetieră” înseamnă distanța orizontală dintre suprafața anterioară a tetierei și punctul cel mai din spate al capului; |
| --- | --- |

2.15.

„distanța cap-tetieră

| 2.16. | „distanța cap-tetieră determinată în raport cu punctul R” înseamnă distanța măsurată în conformitate cu anexa 11; |
| --- | --- |

2.16.

„distanța cap-tetieră determinată în raport cu punctul R

| 2.17. | „distanța cap-tetieră de referință a manechinului BioRID” înseamnă distanța cap-tetieră determinată în conformitate cu anexa 14; |
| --- | --- |

2.17.

„distanța cap-tetieră de referință a manechinului BioRID

| 2.18. | „punctul H” înseamnă centrul de pivotare al trunchiului și coapsei manechinului pentru determinarea punctului H, atunci când acesta este instalat pe un scaun al vehiculului în conformitate cu anexa 3. Odată identificat conform procedurii descrise în anexa 3, punctul H este considerat ca fiind fix în raport cu structura pernelor scaunului și ca deplasându-se împreună cu aceasta atunci când scaunul este reglat în direcția X; |
| --- | --- |

2.18.

„punctul H

| 2.19. | „punctul R” înseamnă un punct tehnic definit de producătorul vehiculului pentru fiecare scaun, în raport cu sistemul de referință tridimensional definit în anexa 3. Punctul R este definit în anexa 3 și |
| --- | --- |

2.19.

„punctul R

| 2.19.1. | servește la determinarea celei mai retrase poziții normale de conducere sau de utilizare pentru fiecare loc pe scaun prevăzut într-un vehicul; |
| --- | --- |

2.19.1.

servește la determinarea celei mai retrase poziții normale de conducere sau de utilizare pentru fiecare loc pe scaun prevăzut într-un vehicul;

| 2.19.2. | are coordonate stabilite în raport cu structura proiectată a vehiculului; |
| --- | --- |

2.19.2.

are coordonate stabilite în raport cu structura proiectată a vehiculului;

| 2.19.3. | simulează poziția centrului de pivotare între trunchiul și coapsa unui om; |
| --- | --- |

2.19.3.

simulează poziția centrului de pivotare între trunchiul și coapsa unui om;

| 2.20. | „linie de referință” înseamnă o linie de pe manechin reprodusă în figura 1 din apendicele 1 la anexa 3 la prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.20.

„linie de referință

| 2.21. | „unghi prevăzut al trunchiului”, înseamnă unghiul măsurat cu manechinul pentru determinarea punctului H între linia verticală care trece prin punctul R și linia trunchiului, într-o poziție care corespunde poziției spătarului scaunului prevăzută de producătorul vehiculului; |
| --- | --- |

2.21.

„unghi prevăzut al trunchiului

| 2.22. | „partea superioară efectivă a tetierei” înseamnă cel mai înalt punct de pe linia mediană a tetierei, determinat în conformitate cu anexa 10 și desemnat ca punct de intersecție (PI); |
| --- | --- |

2.22.

„partea superioară efectivă a tetierei

| 2.23. | „înălțimea tetierei” înseamnă distanța de la punctul R, măsurată paralel cu linia trunchiului, până la partea superioară efectivă (PI) a tetierei, pe un plan perpendicular pe linia trunchiului; |
| --- | --- |

2.23.

„înălțimea tetierei

| 2.24. | „manechin tridimensional pentru determinarea punctului H” (manechin 3D-H) înseamnă dispozitivul folosit pentru determinarea punctelor H și a unghiurilor reale ale trunchiului. Acest dispozitiv este definit în anexa 3; |
| --- | --- |

2.24.

„manechin tridimensional pentru determinarea punctului H

| 2.25. | „linia trunchiului” înseamnă axa tijei manechinului 3D-H atunci când tija se află în poziția cea mai retrasă spre spate; |
| --- | --- |

2.25.

„linia trunchiului

| 2.26. | „unghi real al trunchiului” înseamnă unghiul dintre o linie verticală care trece prin punctul H și linia trunchiului, măsurat folosind cvadrantul instalat pe manechinul 3D-H pentru determinarea unghiului spatelui acestuia; |
| --- | --- |

2.26.

„unghi real al trunchiului

| 2.27. | „punctul R50
  ” înseamnă un punct tehnic definit de producătorul vehiculului pentru un ocupant de sex masculin din al cincizecilea centil pentru poziția așezată desemnată; |
| --- | --- |

2.27.

„punctul R50

| 2.28. | „revenire” înseamnă mișcarea capului după contactul cu tetiera [adică momentul de după T-HRC(end)]; |
| --- | --- |

2.28.

„revenire

| 2.29. | „suporturi laterale” înseamnă elementele reglabile de pe laturile pernei scaunului și/sau ale spătarului și care asigură susținerea din lateral a ocupantului; |
| --- | --- |

2.29.

„suporturi laterale

| 2.30. | „sistem de compartimentare” înseamnă componente sau dispozitive care, în plus față de spătarele scaunelor, sunt proiectate în scopul protecției ocupanților în cazul deplasării necontrolate a bagajelor; în special, un sistem de compartimentare poate consta în plase de sârmă sau în plase din alt material situate deasupra nivelului spătarelor aflate în poziție verticală sau pliate. Tetierele care sunt incluse în echipamentul standard al vehiculelor dotate cu astfel de componente sau dispozitive sunt considerate ca făcând parte din sistemul de compartimentare. Totuși, un scaun dotat cu tetieră nu trebuie considerat sistem de compartimentare. |
| --- | --- |

2.30.

„sistem de compartimentare

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

| 3.1. | Cererea de omologare a unui tip de vehicul trebuie înaintată de producătorul vehiculului sau de reprezentantul său autorizat. |
| --- | --- |

3.1.

Cererea de omologare a unui tip de vehicul trebuie înaintată de producătorul vehiculului sau de reprezentantul său autorizat.

| 3.2. | Aceasta trebuie să fie însoțită de următoarele documente, în trei exemplare, și de următoarele indicații: |
| --- | --- |

3.2.

Aceasta trebuie să fie însoțită de următoarele documente, în trei exemplare, și de următoarele indicații:

| 3.2.1. | descrierea detaliată a tipului de vehicul în ceea ce privește proiectarea scaunelor, a ancorajelor acestora și a sistemelor lor de reglare, de deplasare și de blocare; |
| --- | --- |

3.2.1.

descrierea detaliată a tipului de vehicul în ceea ce privește proiectarea scaunelor, a ancorajelor acestora și a sistemelor lor de reglare, de deplasare și de blocare;

| 3.2.1.1. | o descriere și/sau desene detaliate ale sistemului de compartimentare, dacă este cazul; |
| --- | --- |

3.2.1.1.

o descriere și/sau desene detaliate ale sistemului de compartimentare, dacă este cazul;

| 3.2.2. | desene ale scaunelor, ale ancorajelor lor destinate fixării pe vehicul și ale sistemelor lor de reglare, de deplasare și de blocare, la o scară adecvată și suficient de detaliate. |
| --- | --- |

3.2.2.

desene ale scaunelor, ale ancorajelor lor destinate fixării pe vehicul și ale sistemelor lor de reglare, de deplasare și de blocare, la o scară adecvată și suficient de detaliate.

| 3.2.3. | În cazul unui scaun cu tetieră detașabilă: |
| --- | --- |

3.2.3.

În cazul unui scaun cu tetieră detașabilă:

| 3.2.3.1. | o descriere detaliată a tetierei, precizând, în special, natura materialului sau materialelor de capitonare; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

o descriere detaliată a tetierei, precizând, în special, natura materialului sau materialelor de capitonare;

| 3.2.3.2. | o descriere detaliată a amplasării, a tipului de suport și a dispozitivelor de fixare a tetierei pe scaun. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

o descriere detaliată a amplasării, a tipului de suport și a dispozitivelor de fixare a tetierei pe scaun.

| 3.2.4. | În cazul unei tetiere separate: |
| --- | --- |

3.2.4.

În cazul unei tetiere separate:

| 3.2.4.1. | o descriere detaliată a tetierei, precizând, în special, natura materialului sau materialelor de capitonare; |
| --- | --- |

3.2.4.1.

o descriere detaliată a tetierei, precizând, în special, natura materialului sau materialelor de capitonare;

| 3.2.4.2. | o descriere detaliată a amplasării și a dispozitivelor de fixare a tetierei pe structura vehiculului. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

o descriere detaliată a amplasării și a dispozitivelor de fixare a tetierei pe structura vehiculului.

| 3.3. | Serviciului tehnic responsabil cu încercările de omologare i se transmit următoarele elemente: |
| --- | --- |

3.3.

Serviciului tehnic responsabil cu încercările de omologare i se transmit următoarele elemente:

| 3.3.1. | un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care trebuie omologat sau piesele vehiculului pe care serviciul tehnic le consideră necesare pentru efectuarea încercărilor de omologare; |
| --- | --- |

3.3.1.

un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care trebuie omologat sau piesele vehiculului pe care serviciul tehnic le consideră necesare pentru efectuarea încercărilor de omologare;

| 3.3.2. | un set suplimentar de scaune cu care este echipat vehiculul, cu tot cu ancoraje. |
| --- | --- |

3.3.2.

un set suplimentar de scaune cu care este echipat vehiculul, cu tot cu ancoraje.

| 3.3.3. | În cazul vehiculelor cu scaune echipate cu tetiere sau care pot fi echipate cu tetiere, pe lângă cerințele stabilite la punctele 3.3.1 și 3.3.2 de mai sus: |
| --- | --- |

3.3.3.

În cazul vehiculelor cu scaune echipate cu tetiere sau care pot fi echipate cu tetiere, pe lângă cerințele stabilite la punctele 3.3.1 și 3.3.2 de mai sus:

| 3.3.3.1. | În cazul tetierelor detașabile: un set suplimentar de scaune, pe care sunt montate tetierele, de tipul celor cu care este dotat vehiculul, împreună cu ancorajele acestora. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

În cazul tetierelor detașabile: un set suplimentar de scaune, pe care sunt montate tetierele, de tipul celor cu care este dotat vehiculul, împreună cu ancorajele acestora.

| 3.3.3.2. | În cazul tetierelor separate: un set suplimentar de scaune cu care este dotat vehiculul, cu ancorajele acestora, un set suplimentar de tetiere corespunzătoare și componenta din structura vehiculului pe care se montează tetiera sau o structură completă. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

În cazul tetierelor separate: un set suplimentar de scaune cu care este dotat vehiculul, cu ancorajele acestora, un set suplimentar de tetiere corespunzătoare și componenta din structura vehiculului pe care se montează tetiera sau o structură completă.

4.   OMOLOGARE

| 4.1. | În cazul în care vehiculul care face obiectul omologării în conformitate cu prezentul regulament respectă condițiile relevante (scaune echipate cu tetiere sau pe care pot fi montate tetiere), tipului de vehicul respectiv trebuie să i se acorde omologarea. |
| --- | --- |

4.1.

În cazul în care vehiculul care face obiectul omologării în conformitate cu prezentul regulament respectă condițiile relevante (scaune echipate cu tetiere sau pe care pot fi montate tetiere), tipului de vehicul respectiv trebuie să i se acorde omologarea.

| 4.2. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre (în prezent 09, care corespund seriei de amendamente 09) indică seria de amendamente care include cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la momentul acordării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr fie aceluiași tip de vehicul echipat cu alte tipuri de scaune sau tetiere ori cu scaune ancorate de vehicul în mod diferit (această mențiune se aplică atât scaunelor cu tetiere, cât și celor fără tetiere), fie unui alt tip de vehicul. |
| --- | --- |

4.2.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre (în prezent 09, care corespund seriei de amendamente 09) indică seria de amendamente care include cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului la momentul acordării omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr fie aceluiași tip de vehicul echipat cu alte tipuri de scaune sau tetiere ori cu scaune ancorate de vehicul în mod diferit (această mențiune se aplică atât scaunelor cu tetiere, cât și celor fără tetiere), fie unui alt tip de vehicul.

| 4.3. | Omologarea, extinderea sau refuzul omologării unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament trebuie comunicată părților la acord care aplică prezentul regulament printr-o fișă conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.3.

Omologarea, extinderea sau refuzul omologării unui tip de vehicul în conformitate cu prezentul regulament trebuie comunicată părților la acord care aplică prezentul regulament printr-o fișă conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

| 4.4. | Pe fiecare vehicul conform cu un tip de vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament se aplică, în mod vizibil și într-un loc ușor accesibil specificat în fișa de omologare, o marcă de omologare internațională care constă în: |
| --- | --- |

4.4.

Pe fiecare vehicul conform cu un tip de vehicul omologat în conformitate cu prezentul regulament se aplică, în mod vizibil și într-un loc ușor accesibil specificat în fișa de omologare, o marcă de omologare internațională care constă în:

| 4.4.1. | un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

un cerc în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea (2

| 4.4.2. | numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare, în partea dreaptă a cercului menționat la punctul 4.4.1 de mai sus. |
| --- | --- |

4.4.2.

numărul prezentului regulament, urmat de litera „R”, o liniuță și numărul de omologare, în partea dreaptă a cercului menționat la punctul 4.4.1 de mai sus.

| 4.4.3. | Totuși, în cazul în care vehiculul este echipat cu unul sau mai multe scaune pe care pot fi montate tetiere, omologate ca fiind conforme cu cerințele de la punctele 5.2 și 5.3 de mai jos, numărul prezentului regulament este urmat de literele „RA”. În fișa conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament, se precizează care dintre scaunele vehiculului poate (pot) fi echipat(e) cu tetiere. Marcajele trebuie să indice, de asemenea, că orice alte scaune din vehicul, care nu sunt echipate sau nu pot fi echipate cu tetiere, sunt omologate și respectă cerințele de la punctul 5.2 de mai jos din prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.4.3.

Totuși, în cazul în care vehiculul este echipat cu unul sau mai multe scaune pe care pot fi montate tetiere, omologate ca fiind conforme cu cerințele de la punctele 5.2 și 5.3 de mai jos, numărul prezentului regulament este urmat de literele „RA”. În fișa conformă cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament, se precizează care dintre scaunele vehiculului poate (pot) fi echipat(e) cu tetiere. Marcajele trebuie să indice, de asemenea, că orice alte scaune din vehicul, care nu sunt echipate sau nu pot fi echipate cu tetiere, sunt omologate și respectă cerințele de la punctul 5.2 de mai jos din prezentul regulament.

| 4.5. | În cazul în care vehiculul corespunde unui tip de vehicul omologat în temeiul unuia sau mai multor regulamente anexate la acord în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul prevăzut la punctul 4.4.1 de mai sus nu trebuie repetat; într-o astfel de situație, numărul regulamentului și numerele de omologare, precum și simbolurile suplimentare ale tuturor regulamentelor în temeiul cărora s-a acordat omologarea în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament se înscriu în coloane verticale la dreapta simbolului prevăzut la punctul 4.4.1 de mai sus. |
| --- | --- |

4.5.

În cazul în care vehiculul corespunde unui tip de vehicul omologat în temeiul unuia sau mai multor regulamente anexate la acord în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament, simbolul prevăzut la punctul 4.4.1 de mai sus nu trebuie repetat; într-o astfel de situație, numărul regulamentului și numerele de omologare, precum și simbolurile suplimentare ale tuturor regulamentelor în temeiul cărora s-a acordat omologarea în țara care a acordat omologarea în temeiul prezentului regulament se înscriu în coloane verticale la dreapta simbolului prevăzut la punctul 4.4.1 de mai sus.

| 4.6. | Marca de omologare trebuie să fie clar lizibilă și să nu poată fi ștearsă. |
| --- | --- |

4.6.

Marca de omologare trebuie să fie clar lizibilă și să nu poată fi ștearsă.

| 4.7. | Marca de omologare trebuie înscrisă pe plăcuța cu date a vehiculului fixată de producător sau în apropierea acesteia. |
| --- | --- |

4.7.

Marca de omologare trebuie înscrisă pe plăcuța cu date a vehiculului fixată de producător sau în apropierea acesteia.

| 4.8. | În anexa 2 la prezentul regulament sunt prezentate exemple de amplasare a mărcilor de omologare. |
| --- | --- |

4.8.

În anexa 2 la prezentul regulament sunt prezentate exemple de amplasare a mărcilor de omologare.

5.   CERINȚE

| 5.1. | Cerințe generale |
| --- | --- |

5.1.

Cerințe generale

| 5.1.1. | Se interzice instalarea de scaune orientate lateral în vehiculele de categoriile M1, N1, M2 (clasele II, III și B) și M3 cu masa maximă tehnic admisibilă a vehiculului încărcat de cel mult 10 tone (clasele II, III și B). |
| --- | --- |

5.1.1.

Se interzice instalarea de scaune orientate lateral în vehiculele de categoriile M1

1

2

3

| 5.1.2. | Nu se aplică în cazul ambulanțelor sau vehiculelor destinate utilizării de către forțele armate, serviciile de protecție civilă, serviciile de luptă împotriva incendiilor și forțele de menținere a ordinii publice. |
| --- | --- |

5.1.2.

Nu se aplică în cazul ambulanțelor sau vehiculelor destinate utilizării de către forțele armate, serviciile de protecție civilă, serviciile de luptă împotriva incendiilor și forțele de menținere a ordinii publice.

| 5.2. | Cerințe generale pentru toate scaunele vehiculelor din categoria M1 (3) |
| --- | --- |

5.2.

Cerințe generale pentru toate scaunele vehiculelor din categoria M1

3

| 5.2.1. | Fiecare sistem de reglare și deplasare prevăzut trebuie să conțină un sistem de blocare, care trebuie să funcționeze automat.
  Nu sunt necesare sisteme de blocare pentru rezemătoarele brațelor sau alte accesorii de confort, cu excepția cazului în care prezența lor poate să prezinte un risc suplimentar de vătămare a ocupanților unui vehicul în caz de coliziune.
  Scaunele rabatabile trebuie să se blocheze automat în poziția de utilizare de către ocupanți. |
| --- | --- |

5.2.1.

Fiecare sistem de reglare și deplasare prevăzut trebuie să conțină un sistem de blocare, care trebuie să funcționeze automat.

Nu sunt necesare sisteme de blocare pentru rezemătoarele brațelor sau alte accesorii de confort, cu excepția cazului în care prezența lor poate să prezinte un risc suplimentar de vătămare a ocupanților unui vehicul în caz de coliziune.

Scaunele rabatabile trebuie să se blocheze automat în poziția de utilizare de către ocupanți.

| 5.2.2. | Butonul de deblocare a unui dispozitiv menționat la punctul 2.7 din prezentul regulament trebuie să fie amplasat pe partea exterioară a scaunului, lângă portieră. Ea trebuie să fie ușor accesibilă, chiar și pentru ocupantul scaunului situat chiar în spatele scaunului în cauză. |
| --- | --- |

5.2.2.

Butonul de deblocare a unui dispozitiv menționat la punctul 2.7 din prezentul regulament trebuie să fie amplasat pe partea exterioară a scaunului, lângă portieră. Ea trebuie să fie ușor accesibilă, chiar și pentru ocupantul scaunului situat chiar în spatele scaunului în cauză.

| 5.2.3. | Componentele din spate ale scaunelor situate în zona 1, definită la punctul 6.8.1.1 de mai jos, trebuie să reziste la încercarea de disipare a energiei în conformitate cu cerințele din anexa 6 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.2.3.

Componentele din spate ale scaunelor situate în zona 1, definită la punctul 6.8.1.1 de mai jos, trebuie să reziste la încercarea de disipare a energiei în conformitate cu cerințele din anexa 6 la prezentul regulament.

| 5.2.3.1. | Dacă, în încercările realizate conform procedurii specificate în anexa 6 la prezentul regulament, decelerarea capului fals nu depășește 80 g în mod continuu timp de peste 3 ms, se consideră că prezenta cerință este îndeplinită. În plus, nicio muchie periculoasă nu trebuie să apară în timpul încercării sau să se mențină după încercare. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Dacă, în încercările realizate conform procedurii specificate în anexa 6 la prezentul regulament, decelerarea capului fals nu depășește 80 g în mod continuu timp de peste 3 ms, se consideră că prezenta cerință este îndeplinită. În plus, nicio muchie periculoasă nu trebuie să apară în timpul încercării sau să se mențină după încercare.

| 5.2.3.2. | Cerințele de la punctul 5.2.3 nu sunt aplicabile scaunelor celor mai din spate, scaunelor amplasate spate în spate care respectă prevederile Regulamentului ONU nr. 21 „Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește echipamentele interioare ale acestora” (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, astfel cum a fost modificat ultima oară). |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Cerințele de la punctul 5.2.3 nu sunt aplicabile scaunelor celor mai din spate, scaunelor amplasate spate în spate care respectă prevederile Regulamentului ONU nr. 21 „Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește echipamentele interioare ale acestora” (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, astfel cum a fost modificat ultima oară).

| 5.2.4. | Suprafața componentelor din spate ale scaunelor nu trebuie să prezinte asperități periculoase sau margini ascuțite care pot crește riscul rănirii grave a ocupanților. Se consideră că această cerință este îndeplinită dacă suprafața componentelor din spate ale scaunelor supuse încercării în condițiile specificate la punctul 6.1 de mai jos prezintă curburi cu razele mai mari sau egale cu: | 2,5 mm în zona 1, |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

Suprafața componentelor din spate ale scaunelor nu trebuie să prezinte asperități periculoase sau margini ascuțite care pot crește riscul rănirii grave a ocupanților. Se consideră că această cerință este îndeplinită dacă suprafața componentelor din spate ale scaunelor supuse încercării în condițiile specificate la punctul 6.1 de mai jos prezintă curburi cu razele mai mari sau egale cu:

2,5 mm în zona 1,

| | 5,0 mm în zona 2, |
| --- | --- |

5,0 mm în zona 2,

| | 3,2 mm în zona 3. |
| --- | --- |

3,2 mm în zona 3.

Aceste zone sunt definite la punctul 6.8.1 de mai jos.

| 5.2.4.1. | Prezenta cerință nu se aplică: |
| --- | --- |

5.2.4.1.

Prezenta cerință nu se aplică:

| 5.2.4.1.1. | componentelor din diferite zone care prezintă o proeminență mai mică de 3,2 mm față de suprafața înconjurătoare, care trebuie să aibă muchii neascuțite, cu condiția ca înălțimea proeminenței să nu fie mai mare decât jumătate din lățimea sa; |
| --- | --- |

5.2.4.1.1.

componentelor din diferite zone care prezintă o proeminență mai mică de 3,2 mm față de suprafața înconjurătoare, care trebuie să aibă muchii neascuțite, cu condiția ca înălțimea proeminenței să nu fie mai mare decât jumătate din lățimea sa;

| 5.2.4.1.2. | scaunelor celor mai din spate, scaunelor amplasate spate în spate sau scaunelor care respectă prevederile Regulamentului ONU nr. 21 „Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește echipamentele interioare ale acestora” (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, astfel cum a fost modificat ultima oară); |
| --- | --- |

5.2.4.1.2.

scaunelor celor mai din spate, scaunelor amplasate spate în spate sau scaunelor care respectă prevederile Regulamentului ONU nr. 21 „Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește echipamentele interioare ale acestora” (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2, astfel cum a fost modificat ultima oară);

| 5.2.4.1.3. | componentelor din spate ale scaunelor situate sub un plan orizontal care trece prin punctul R cel mai de jos din fiecare rând de scaune. (Dacă rândurile de scaune au înălțimi diferite, începând din spate, planul se întoarce în sus sau în jos ca să formeze o treaptă verticală care să treacă prin punctul R al rândului de scaune aflate imediat în față); |
| --- | --- |

5.2.4.1.3.

componentelor din spate ale scaunelor situate sub un plan orizontal care trece prin punctul R cel mai de jos din fiecare rând de scaune. (Dacă rândurile de scaune au înălțimi diferite, începând din spate, planul se întoarce în sus sau în jos ca să formeze o treaptă verticală care să treacă prin punctul R al rândului de scaune aflate imediat în față);

| 5.2.4.1.4. | componentelor precum „plasa de sârmă flexibilă”. |
| --- | --- |

5.2.4.1.4.

componentelor precum „plasa de sârmă flexibilă”.

| 5.2.4.2. | În zona 2 descrisă la punctul 6.8.1.2 de mai jos, suprafețele pot să prezinte raze de curbură mai mici de 5 mm, dar nu mai mici de 2,5 mm, cu condiția ca acestea să reziste la încercarea de disipare a energiei prevăzută în anexa 6 la prezentul regulament. În plus, suprafețele respective trebuie să fie capitonate pentru a evita contactul direct al capului cu structura cadrului scaunului. |
| --- | --- |

5.2.4.2.

În zona 2 descrisă la punctul 6.8.1.2 de mai jos, suprafețele pot să prezinte raze de curbură mai mici de 5 mm, dar nu mai mici de 2,5 mm, cu condiția ca acestea să reziste la încercarea de disipare a energiei prevăzută în anexa 6 la prezentul regulament. În plus, suprafețele respective trebuie să fie capitonate pentru a evita contactul direct al capului cu structura cadrului scaunului.

| 5.2.4.3. | Dacă zonele menționate mai sus conțin componente acoperite cu un material cu o duritate mai mică de 50 Shore A, cerințele menționate mai sus, cu excepția celor referitoare la încercarea de disipare a energiei conform cerințelor din anexa 6, se aplică doar componentelor rigide. |
| --- | --- |

5.2.4.3.

Dacă zonele menționate mai sus conțin componente acoperite cu un material cu o duritate mai mică de 50 Shore A, cerințele menționate mai sus, cu excepția celor referitoare la încercarea de disipare a energiei conform cerințelor din anexa 6, se aplică doar componentelor rigide.

| 5.2.5. | Cadrul scaunului sau ancorajul scaunului, sistemele de reglare și de deplasare sau dispozitivele de blocare ale acestora nu trebuie să prezinte nicio deteriorare în timpul sau după încercarea prevăzută la punctele 6.2 și 6.3 de mai jos. Se pot accepta deformările permanente, inclusiv rupturile, cu condiția ca acestea să nu sporească riscul de vătămare în caz de coliziune și să reziste la sarcinile specificate. |
| --- | --- |

5.2.5.

Cadrul scaunului sau ancorajul scaunului, sistemele de reglare și de deplasare sau dispozitivele de blocare ale acestora nu trebuie să prezinte nicio deteriorare în timpul sau după încercarea prevăzută la punctele 6.2 și 6.3 de mai jos. Se pot accepta deformările permanente, inclusiv rupturile, cu condiția ca acestea să nu sporească riscul de vătămare în caz de coliziune și să reziste la sarcinile specificate.

| 5.2.6. | În timpul încercărilor descrise la punctul 6.3 de mai jos, precum și la punctul 2.1 din anexa 9 la prezentul regulament, nu trebuie să se producă decuplarea sistemelor de blocare. |
| --- | --- |

5.2.6.

În timpul încercărilor descrise la punctul 6.3 de mai jos, precum și la punctul 2.1 din anexa 9 la prezentul regulament, nu trebuie să se producă decuplarea sistemelor de blocare.

| 5.2.7. | După încercări, sistemele de deplasare proiectate să permită sau să faciliteze accesul ocupanților trebuie să fie în stare de funcționare; ele trebuie să permită deblocarea cel puțin o dată și deplasarea scaunului sau a componentei scaunului pentru care sunt proiectate.
  Nu este necesar ca alte sisteme de deplasare, precum și sistemele de reglare și sistemele lor de blocare să fie în stare de funcționare.
  Pentru scaunele prevăzute cu tetiere, dacă după încercarea în conformitate cu anexa 5 de mai jos nu are loc ruperea scaunului sau a spătarului scaunului, se consideră că rezistența spătarului și a dispozitivelor de blocare a acestuia corespund cerințelor stabilite la punctul 6.2: în caz contrar, se demonstrează că scaunul poate să îndeplinească cerințele de încercare stabilite la punctul 6.2 de mai jos.
  În cazul scaunelor (banchetelor) cu mai multe locuri decât tetiere și în cazul în care producătorul alege să nu aplice un moment egal cu 53 daNm în timpul încercării prevăzute la punctul 3.1 din anexa 5, pe lângă încercarea prevăzută la punctul 6.2, trebuie efectuată și încercarea de rezistență a spătarului scaunului de la punctul 3.1 din anexa 5. |
| --- | --- |

5.2.7.

După încercări, sistemele de deplasare proiectate să permită sau să faciliteze accesul ocupanților trebuie să fie în stare de funcționare; ele trebuie să permită deblocarea cel puțin o dată și deplasarea scaunului sau a componentei scaunului pentru care sunt proiectate.

Nu este necesar ca alte sisteme de deplasare, precum și sistemele de reglare și sistemele lor de blocare să fie în stare de funcționare.

Pentru scaunele prevăzute cu tetiere, dacă după încercarea în conformitate cu anexa 5 de mai jos nu are loc ruperea scaunului sau a spătarului scaunului, se consideră că rezistența spătarului și a dispozitivelor de blocare a acestuia corespund cerințelor stabilite la punctul 6.2: în caz contrar, se demonstrează că scaunul poate să îndeplinească cerințele de încercare stabilite la punctul 6.2 de mai jos.

În cazul scaunelor (banchetelor) cu mai multe locuri decât tetiere și în cazul în care producătorul alege să nu aplice un moment egal cu 53 daNm în timpul încercării prevăzute la punctul 3.1 din anexa 5, pe lângă încercarea prevăzută la punctul 6.2, trebuie efectuată și încercarea de rezistență a spătarului scaunului de la punctul 3.1 din anexa 5.

| 5.3. | Specificații generale aplicabile în cazul scaunelor vehiculelor din categoriile N1, N2 și N3, precum și în cazul scaunelor vehiculelor din categoriile M2 și M3 care nu fac obiectul Regulamentului ONU nr. 80
  Cerințele, cu excepția dispozițiilor de la punctul 5.1, se aplică, de asemenea, scaunelor orientate lateral ale vehiculelor din toate categoriile. |
| --- | --- |

5.3.

Specificații generale aplicabile în cazul scaunelor vehiculelor din categoriile N1

2

3

2

3

Cerințele, cu excepția dispozițiilor de la punctul 5.1, se aplică, de asemenea, scaunelor orientate lateral ale vehiculelor din toate categoriile.

| 5.3.1. | Scaunele și banchetele trebuie să fie bine fixate pe vehicul. |
| --- | --- |

5.3.1.

Scaunele și banchetele trebuie să fie bine fixate pe vehicul.

| 5.3.2. | Scaunele și banchetele culisante trebuie să fie prevăzute cu sisteme de blocare automată în toate pozițiile prevăzute. |
| --- | --- |

5.3.2.

Scaunele și banchetele culisante trebuie să fie prevăzute cu sisteme de blocare automată în toate pozițiile prevăzute.

| 5.3.3. | Spătarele reglabile ale scaunelor trebuie să fie prevăzute cu sisteme de blocare în toate pozițiile prevăzute. |
| --- | --- |

5.3.3.

Spătarele reglabile ale scaunelor trebuie să fie prevăzute cu sisteme de blocare în toate pozițiile prevăzute.

| 5.3.4. | Toate scaunele care se pot înclina înainte sau au spătare rabatabile, precum și scaunele rabatabile trebuie să se blocheze automat în poziția de utilizare de către ocupanți.
  Aceste cerințe nu se aplică scaunelor rabatabile montate în spațiile pentru fotolii rulante sau în spațiile pentru pasageri în picioare ale vehiculelor din categoria M2 sau M3 din clasa I, II sau A și nici scaunelor rabatabile montate în pasajele de acces ale vehiculelor din categoria M2 sau M3. |
| --- | --- |

5.3.4.

Toate scaunele care se pot înclina înainte sau au spătare rabatabile, precum și scaunele rabatabile trebuie să se blocheze automat în poziția de utilizare de către ocupanți.

Aceste cerințe nu se aplică scaunelor rabatabile montate în spațiile pentru fotolii rulante sau în spațiile pentru pasageri în picioare ale vehiculelor din categoria M2 sau M3 din clasa I, II sau A și nici scaunelor rabatabile montate în pasajele de acces ale vehiculelor din categoria M2 sau M3.

2

3

2

3

| 5.4. | Montarea tetierelor |
| --- | --- |

5.4.

Montarea tetierelor

| 5.4.1. | Tetiera se montează pe fiecare scaun din față al fiecărui vehicul din categoria M1. Se mai pot omologa în conformitate cu prezentul regulament scaunele dotate cu tetiere proiectate să fie montate în alte poziții și pe alte categorii de vehicule. |
| --- | --- |

5.4.1.

Tetiera se montează pe fiecare scaun din față al fiecărui vehicul din categoria M1

| 5.4.2. | Trebuie montată câte o tetieră pe fiecare scaun frontal lateral în fiecare vehicul din categoria M2 cu o masă maximă de cel mult 3 500 kg, precum și în fiecare vehicul din categoria N1; tetierele montate pe astfel de vehicule trebuie să respecte cerințele din Regulamentul ONU nr. 25, astfel cum a fost modificat prin seria 04 de modificări. |
| --- | --- |

5.4.2.

Trebuie montată câte o tetieră pe fiecare scaun frontal lateral în fiecare vehicul din categoria M2

1

| 5.5. | Cerințe speciale pentru scaunele dotate (sau care pot fi dotate) cu tetiere. |
| --- | --- |

5.5.

Cerințe speciale pentru scaunele dotate (sau care pot fi dotate) cu tetiere.

| 5.5.1. | Tetiera nu trebuie să reprezinte, prin simpla prezență, o cauză suplimentară de pericol pentru ceilalți ocupanți ai vehiculului. În special, aceasta nu trebuie să prezinte rugozități periculoase sau muchii ascuțite care pot să crească riscul sau gravitatea vătămării ocupanților, indiferent de poziția în care se utilizează. |
| --- | --- |

5.5.1.

Tetiera nu trebuie să reprezinte, prin simpla prezență, o cauză suplimentară de pericol pentru ceilalți ocupanți ai vehiculului. În special, aceasta nu trebuie să prezinte rugozități periculoase sau muchii ascuțite care pot să crească riscul sau gravitatea vătămării ocupanților, indiferent de poziția în care se utilizează.

| 5.5.1.1. | Componentele din față și din spate ale tetierelor situate în zona 1, astfel cum sunt definite la punctul 6.8.1.1.3 de mai jos, trebuie să fie capitonate astfel încât să se evite orice contact direct al capului cu componentele structurii și să îndeplinească cerințele de la punctul 5.2.4 de mai sus. |
| --- | --- |

5.5.1.1.

Componentele din față și din spate ale tetierelor situate în zona 1, astfel cum sunt definite la punctul 6.8.1.1.3 de mai jos, trebuie să fie capitonate astfel încât să se evite orice contact direct al capului cu componentele structurii și să îndeplinească cerințele de la punctul 5.2.4 de mai sus.

| 5.5.1.2. | Părțile din față și din spate ale tetierelor situate în zona 2, astfel cum sunt definite la punctul 6.8.1.2 de mai jos, trebuie să fie capitonate astfel încât să se evite orice contact direct al capului cu componentele structurii și să îndeplinească cerințele de la punctul 5.2.4 de mai sus aplicabile componentelor din spate ale scaunelor situate în zona 2. Atunci când se aplică punctul 5.2.4.2 pentru fețele frontale ale tetierelor, încercarea de disipare a energiei se efectuează în conformitate cu anexa 12. În cazul tetierelor integrate în spătarul scaunului, fața frontală a tetierei este considerată a fi zona situată deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință aflată la 540 mm față de punctul R și între două plane longitudinale verticale situate la 85 mm de fiecare parte a liniei de referință. |
| --- | --- |

5.5.1.2.

Părțile din față și din spate ale tetierelor situate în zona 2, astfel cum sunt definite la punctul 6.8.1.2 de mai jos, trebuie să fie capitonate astfel încât să se evite orice contact direct al capului cu componentele structurii și să îndeplinească cerințele de la punctul 5.2.4 de mai sus aplicabile componentelor din spate ale scaunelor situate în zona 2. Atunci când se aplică punctul 5.2.4.2 pentru fețele frontale ale tetierelor, încercarea de disipare a energiei se efectuează în conformitate cu anexa 12. În cazul tetierelor integrate în spătarul scaunului, fața frontală a tetierei este considerată a fi zona situată deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință aflată la 540 mm față de punctul R și între două plane longitudinale verticale situate la 85 mm de fiecare parte a liniei de referință.

| 5.5.2. | Componentele din spate ale tetierelor situate în zona 1, astfel cum sunt definite la punctul 6.8.1.1.3 de mai jos trebuie să reziste la încercarea de absorbție a energiei. |
| --- | --- |

5.5.2.

Componentele din spate ale tetierelor situate în zona 1, astfel cum sunt definite la punctul 6.8.1.1.3 de mai jos trebuie să reziste la încercarea de absorbție a energiei.

| 5.5.2.1. | Dacă, în cursul încercărilor realizate conform procedurii specificate în anexa 6, decelerarea capului fals nu depășește 80 g în mod continuu timp de peste 3 ms, se consideră că prezenta cerință este îndeplinită. În plus, nicio muchie periculoasă nu trebuie să apară în timpul încercării sau să se mențină după încercare. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

Dacă, în cursul încercărilor realizate conform procedurii specificate în anexa 6, decelerarea capului fals nu depășește 80 g în mod continuu timp de peste 3 ms, se consideră că prezenta cerință este îndeplinită. În plus, nicio muchie periculoasă nu trebuie să apară în timpul încercării sau să se mențină după încercare.

| 5.5.3. | Cerințele de la punctele 5.5.1 și 5.5.2 de mai sus nu se aplică componentelor din spate ale tetierelor proiectate pentru montarea pe scaunele în spatele cărora nu mai există niciun scaun. |
| --- | --- |

5.5.3.

Cerințele de la punctele 5.5.1 și 5.5.2 de mai sus nu se aplică componentelor din spate ale tetierelor proiectate pentru montarea pe scaunele în spatele cărora nu mai există niciun scaun.

| 5.5.4. | Tetierele se fixează pe structura scaunului sau a vehiculului astfel încât părțile rigide și periculoase să nu iasă din capitonajul tetierei sau din dispozitivele de fixare pe spătar ca urmare a presiunii exercitate de capul manechinului în timpul încercării. |
| --- | --- |

5.5.4.

Tetierele se fixează pe structura scaunului sau a vehiculului astfel încât părțile rigide și periculoase să nu iasă din capitonajul tetierei sau din dispozitivele de fixare pe spătar ca urmare a presiunii exercitate de capul manechinului în timpul încercării.

| 5.5.5. | În cazul unui scaun dotat cu tetiere, se poate considera, de comun acord cu serviciul tehnic, că dispozițiile de la punctul 5.2.3 sunt îndeplinite dacă scaunul respectiv dotat cu tetieră respectă dispozițiile de la punctul 5.5.2. |
| --- | --- |

5.5.5.

În cazul unui scaun dotat cu tetiere, se poate considera, de comun acord cu serviciul tehnic, că dispozițiile de la punctul 5.2.3 sunt îndeplinite dacă scaunul respectiv dotat cu tetieră respectă dispozițiile de la punctul 5.5.2.

| 5.6. | Cerințe de performanță |
| --- | --- |

5.6.

Cerințe de performanță

| 5.6.1. | Cerințe generale |
| --- | --- |

5.6.1.

Cerințe generale

| 5.6.1.1. | Fiecare tetieră de pe scaunele laterale față trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.6.1.1.1 sau de la punctul 5.6.1.1.2, la alegerea producătorului. |
| --- | --- |

5.6.1.1.

Fiecare tetieră de pe scaunele laterale față trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.6.1.1.1 sau de la punctul 5.6.1.1.2, la alegerea producătorului.

| 5.6.1.1.1. | Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.1, 5.6.3-5.6.7, 5.7, 5.8 și 5.10 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.1.1.1.

Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.1, 5.6.3-5.6.7, 5.7, 5.8 și 5.10 din prezentul regulament.

| 5.6.1.1.2. | Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.1, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 și 5.10 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.1.1.2.

Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.1, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 și 5.10 din prezentul regulament.

| 5.6.1.2. | În cazul vehiculelor echipate cu tetiere pe scaunele centrale față, tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.6.1.2.1 sau de la punctul 5.6.1.2.2, la alegerea producătorului. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

În cazul vehiculelor echipate cu tetiere pe scaunele centrale față, tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.6.1.2.1 sau de la punctul 5.6.1.2.2, la alegerea producătorului.

| 5.6.1.2.1. | Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.2, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 și 5.10 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.1.2.1.

Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.2, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 și 5.10 din prezentul regulament.

| 5.6.1.2.2. | Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.2, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 și 5.10 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.1.2.2.

Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.2, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 și 5.10 din prezentul regulament.

| 5.6.1.3. | În cazul vehiculelor echipate cu tetiere pe scaunele laterale spate, tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.6.1.3.1 sau de la punctul 5.6.1.3.2, la alegerea producătorului. |
| --- | --- |

5.6.1.3.

În cazul vehiculelor echipate cu tetiere pe scaunele laterale spate, tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.6.1.3.1 sau de la punctul 5.6.1.3.2, la alegerea producătorului.

| 5.6.1.3.1. | Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.4, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 și 5.10 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.1.3.1.

Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.4, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 și 5.10 din prezentul regulament.

| 5.6.1.3.2. | Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.4, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 și 5.10 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.1.3.2.

Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.4, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 și 5.10 din prezentul regulament.

| 5.6.1.4. | În cazul vehiculelor echipate cu tetiere pe scaunele centrale din spate, tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.6.1.4.1 sau de la punctul 5.6.1.4.2, la alegerea producătorului. |
| --- | --- |

5.6.1.4.

În cazul vehiculelor echipate cu tetiere pe scaunele centrale din spate, tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.6.1.4.1 sau de la punctul 5.6.1.4.2, la alegerea producătorului.

| 5.6.1.4.1. | Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.6, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 și 5.10 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.1.4.1.

Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.6, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.7, 5.8 și 5.10 din prezentul regulament.

| 5.6.1.4.2. | Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.6, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 și 5.10 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.1.4.2.

Tetiera trebuie să respecte cerințele de la punctele 5.6.2.6, 5.6.3-5.6.5, 5.6.7, 5.8, 5.9 și 5.10 din prezentul regulament.

| 5.6.1.5. | În cazul în care este imposibil ca manechinul de încercare să fie așezat pe locurile pe scaun prevăzute la punctul 5.9. din prezentul regulament, tetiera aplicabilă trebuie să respecte fie punctul 5.6.1.1.1, fie punctul 5.6.1.2.1, fie punctul 5.6.1.3.1, fie punctul 5.6.1.4.1 din prezentul regulament, după caz. |
| --- | --- |

5.6.1.5.

În cazul în care este imposibil ca manechinul de încercare să fie așezat pe locurile pe scaun prevăzute la punctul 5.9. din prezentul regulament, tetiera aplicabilă trebuie să respecte fie punctul 5.6.1.1.1, fie punctul 5.6.1.2.1, fie punctul 5.6.1.3.1, fie punctul 5.6.1.4.1 din prezentul regulament, după caz.

| 5.6.2. | Înălțimea tetierelor
  Cerințele privind înălțimea se demonstrează în conformitate cu dispozițiile din anexa 10. |
| --- | --- |

5.6.2.

Înălțimea tetierelor

Cerințele privind înălțimea se demonstrează în conformitate cu dispozițiile din anexa 10.

| 5.6.2.1. | Scaune laterale față echipate cu tetiere
  Înălțimea unei tetiere amplasate pe un scaun lateral față trebuie să fie de:






  (a) | minimum 830 mm în cel puțin o poziție de reglare a tetierei și |
| --- | --- | --- |

5.6.2.1.

Scaune laterale față echipate cu tetiere

Înălțimea unei tetiere amplasate pe un scaun lateral față trebuie să fie de:

(a)

minimum 830 mm în cel puțin o poziție de reglare a tetierei și

| (b) | minimum 720 mm în orice poziție de reglare a tetierei. |
| --- | --- |

(b)

minimum 720 mm în orice poziție de reglare a tetierei.

Cu excepția cazurilor prevăzute la punctul 5.6.2.3 din prezentul regulament.

| 5.6.2.2. | Scaune centrale față echipate cu tetiere
  Înălțimea unei tetiere amplasate pe un scaun central față nu trebuie să fie mai mică de 720 mm în orice poziție de reglare, cu excepția cazurilor prevăzute la punctul 5.6.2.3 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.2.2.

Scaune centrale față echipate cu tetiere

Înălțimea unei tetiere amplasate pe un scaun central față nu trebuie să fie mai mică de 720 mm în orice poziție de reglare, cu excepția cazurilor prevăzute la punctul 5.6.2.3 din prezentul regulament.

| 5.6.2.3. | Excepție
  În cazul în care suprafața interioară a plafonului vehiculului, inclusiv tapițeria, împiedică fizic o tetieră amplasată pe un scaun față să atingă înălțimea prevăzută la punctul 5.6.2.1 sau 5.6.2.2 din prezentul regulament, după caz, spațiul liber dintre tetieră și suprafața interioară a plafonului, inclusiv tapițeria, măsurat în conformitate cu punctul 2.3.3.1 din anexa 10, nu trebuie să depășească 50 mm atunci când tetiera este reglată în poziția cea mai înaltă destinată utilizării de către ocupanți. Cu toate acestea, înălțimea unei tetiere amplasate pe un scaun față nu trebuie să fie mai mică de 700 mm atunci când tetiera este reglată în poziția cea mai joasă prevăzută pentru ocupanți. |
| --- | --- |

5.6.2.3.

Excepție

În cazul în care suprafața interioară a plafonului vehiculului, inclusiv tapițeria, împiedică fizic o tetieră amplasată pe un scaun față să atingă înălțimea prevăzută la punctul 5.6.2.1 sau 5.6.2.2 din prezentul regulament, după caz, spațiul liber dintre tetieră și suprafața interioară a plafonului, inclusiv tapițeria, măsurat în conformitate cu punctul 2.3.3.1 din anexa 10, nu trebuie să depășească 50 mm atunci când tetiera este reglată în poziția cea mai înaltă destinată utilizării de către ocupanți. Cu toate acestea, înălțimea unei tetiere amplasate pe un scaun față nu trebuie să fie mai mică de 700 mm atunci când tetiera este reglată în poziția cea mai joasă prevăzută pentru ocupanți.

| 5.6.2.4. | Scaune laterale spate echipate cu tetiere
  Înălțimea unei tetiere amplasate pe un scaun lateral spate trebuie să fie de cel puțin 720 mm în orice poziție de reglare, cu excepția cazurilor prevăzute la punctul 5.6.2.5 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.2.4.

Scaune laterale spate echipate cu tetiere

Înălțimea unei tetiere amplasate pe un scaun lateral spate trebuie să fie de cel puțin 720 mm în orice poziție de reglare, cu excepția cazurilor prevăzute la punctul 5.6.2.5 din prezentul regulament.

| 5.6.2.5. | Excepție
  În cazul în care suprafața interioară a plafonului vehiculului, inclusiv tapițeria sau luneta, împiedică fizic o tetieră amplasată pe un scaun lateral spate să atingă înălțimea prevăzută la punctul 5.6.2.4 din prezentul regulament, după caz, spațiul liber dintre tetieră și suprafața interioară a plafonului, inclusiv tapițeria sau luneta, măsurat în conformitate cu punctul 2.3.3.1 din anexa 10, nu trebuie să depășească 50 mm atunci când tetiera este reglată în poziția cea mai înaltă destinată utilizării de către ocupanți. |
| --- | --- |

5.6.2.5.

Excepție

În cazul în care suprafața interioară a plafonului vehiculului, inclusiv tapițeria sau luneta, împiedică fizic o tetieră amplasată pe un scaun lateral spate să atingă înălțimea prevăzută la punctul 5.6.2.4 din prezentul regulament, după caz, spațiul liber dintre tetieră și suprafața interioară a plafonului, inclusiv tapițeria sau luneta, măsurat în conformitate cu punctul 2.3.3.1 din anexa 10, nu trebuie să depășească 50 mm atunci când tetiera este reglată în poziția cea mai înaltă destinată utilizării de către ocupanți.

| 5.6.2.6. | Scaune centrale spate echipate cu tetiere
  Atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 10, înălțimea oricărei tetiere proiectate pentru a fi instalată pe scaunele centrale spate nu trebuie să fie mai mică de 700 mm. |
| --- | --- |

5.6.2.6.

Scaune centrale spate echipate cu tetiere

Atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 10, înălțimea oricărei tetiere proiectate pentru a fi instalată pe scaunele centrale spate nu trebuie să fie mai mică de 700 mm.

| 5.6.3. | Lățime minimă
  Atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 4, lățimea laterală a tetierei nu trebuie să fie mai mică de 85 mm de fiecare parte a liniei trunchiului (distanțele L și L’). |
| --- | --- |

5.6.3.

Lățime minimă

Atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 4, lățimea laterală a tetierei nu trebuie să fie mai mică de 85 mm de fiecare parte a liniei trunchiului (distanțele L și L’).

| 5.6.4. | Spații libere în tetieră
  În cazul în care o tetieră are un spațiu liber mai mare de 60 mm, măsurat în conformitate cu anexa 8, deplasarea maximă spre spate a capului trebuie să fie mai mică de 102 mm atunci când tetiera este supusă încercării la acest spațiu liber, în conformitate cu anexa 5.
  Pentru tetierele care fac parte integrantă din spătarul scaunului, zona care trebuie avută în vedere este situată:
  deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință situat la 540 mm de punctul R și între două plane verticale longitudinale care trec la 85 mm de ambele părți ale liniei de referință. |
| --- | --- |

5.6.4.

Spații libere în tetieră

În cazul în care o tetieră are un spațiu liber mai mare de 60 mm, măsurat în conformitate cu anexa 8, deplasarea maximă spre spate a capului trebuie să fie mai mică de 102 mm atunci când tetiera este supusă încercării la acest spațiu liber, în conformitate cu anexa 5.

Pentru tetierele care fac parte integrantă din spătarul scaunului, zona care trebuie avută în vedere este situată:

deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință situat la 540 mm de punctul R și între două plane verticale longitudinale care trec la 85 mm de ambele părți ale liniei de referință.

| 5.6.5. | Spații libere între tetieră și partea superioară a spătarului
  Atunci când distanța se măsoară în conformitate cu anexa 8, nu trebuie să existe un spațiu mai mare de 60 mm între partea inferioară a tetierei și partea superioară a spătarului, dacă tetiera nu poate fi reglată în înălțime.
  În cazul tetierelor reglabile în înălțime în mai multe poziții destinate utilizării de către ocupanți, atunci când distanțele sunt măsurate în conformitate cu anexa 8, nu trebuie să existe un spațiu mai mare de 25 mm între partea inferioară a tetierei și partea superioară a spătarului, tetiera fiind reglată în poziția cea mai joasă. |
| --- | --- |

5.6.5.

Spații libere între tetieră și partea superioară a spătarului

Atunci când distanța se măsoară în conformitate cu anexa 8, nu trebuie să existe un spațiu mai mare de 60 mm între partea inferioară a tetierei și partea superioară a spătarului, dacă tetiera nu poate fi reglată în înălțime.

În cazul tetierelor reglabile în înălțime în mai multe poziții destinate utilizării de către ocupanți, atunci când distanțele sunt măsurate în conformitate cu anexa 8, nu trebuie să existe un spațiu mai mare de 25 mm între partea inferioară a tetierei și partea superioară a spătarului, tetiera fiind reglată în poziția cea mai joasă.

| 5.6.6. | Cerințe privind distanța maximă cap-tetieră în cazul scaunelor laterale față în condiții statice |
| --- | --- |

5.6.6.

Cerințe privind distanța maximă cap-tetieră în cazul scaunelor laterale față în condiții statice

| 5.6.6.1. | În cazul tetierelor reglabile pe înălțime, cerințele trebuie îndeplinite pentru toate pozițiile de reglare a înălțimii în care partea superioară efectivă a tetierei se află între 720 mm și 830 mm, inclusiv. Dacă partea superioară efectivă a tetierei, în poziția sa cea mai joasă de reglare, este peste 830 mm, cerințele prezentului regulament trebuie îndeplinite numai în această poziție.
  În cazul tetierelor reglabile în planul longitudinal al vehiculului, cerința privind distanța maximă cap-tetieră trebuie să fie îndeplinită în orice poziție posibilă de reglare a acestei distanțe. |
| --- | --- |

5.6.6.1.

În cazul tetierelor reglabile pe înălțime, cerințele trebuie îndeplinite pentru toate pozițiile de reglare a înălțimii în care partea superioară efectivă a tetierei se află între 720 mm și 830 mm, inclusiv. Dacă partea superioară efectivă a tetierei, în poziția sa cea mai joasă de reglare, este peste 830 mm, cerințele prezentului regulament trebuie îndeplinite numai în această poziție.

În cazul tetierelor reglabile în planul longitudinal al vehiculului, cerința privind distanța maximă cap-tetieră trebuie să fie îndeplinită în orice poziție posibilă de reglare a acestei distanțe.

| 5.6.6.2. | Atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 11, distanța cap-tetieră nu trebuie să fie mai mare de 45 mm. |
| --- | --- |

5.6.6.2.

Atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 11, distanța cap-tetieră nu trebuie să fie mai mare de 45 mm.

| 5.6.6.3. | Dacă tetiera scaunului lateral față nu este atașată la spătarul scaunului, nu trebuie să fie posibilă reglarea scaunului sau a tetierei astfel încât distanța cap-tetieră să fie mai mare de 45 mm. |
| --- | --- |

5.6.6.3.

Dacă tetiera scaunului lateral față nu este atașată la spătarul scaunului, nu trebuie să fie posibilă reglarea scaunului sau a tetierei astfel încât distanța cap-tetieră să fie mai mare de 45 mm.

| 5.6.7. | Înălțimea suprafeței frontale de contact a tetierelor, măsurată astfel cum este descris în figura 10-6 din anexa 10, nu trebuie să fie mai mică de 100 mm, cu excepția tetierelor integrate. |
| --- | --- |

5.6.7.

Înălțimea suprafeței frontale de contact a tetierelor, măsurată astfel cum este descris în figura 10-6 din anexa 10, nu trebuie să fie mai mică de 100 mm, cu excepția tetierelor integrate.

| 5.7. | Cerințe privind rezistența statică
  Fiecare tetieră trebuie să respecte următoarele cerințe privind rezistența statică. |
| --- | --- |

5.7.

Cerințe privind rezistența statică

Fiecare tetieră trebuie să respecte următoarele cerințe privind rezistența statică.

| 5.7.1. | Absorbția de energie
  Atunci când suprafața frontală a tetierei este supusă unei încercări de impact în conformitate cu anexa 12, decelerația capului fals nu trebuie să depășească 785 m/s2 (80 g) în mod continuu timp de mai mult de 3 milisecunde. În plus, nicio muchie periculoasă nu trebuie să apară în timpul încercării sau să se mențină după încercare. |
| --- | --- |

5.7.1.

Absorbția de energie

Atunci când suprafața frontală a tetierei este supusă unei încercări de impact în conformitate cu anexa 12, decelerația capului fals nu trebuie să depășească 785 m/s2 (80 g) în mod continuu timp de mai mult de 3 milisecunde. În plus, nicio muchie periculoasă nu trebuie să apară în timpul încercării sau să se mențină după încercare.

2

| 5.7.2. | Deplasare
  Atunci când tetiera este supusă încercării în conformitate cu anexa 5, capul fals nu trebuie să se deplaseze cu mai mult de 102 mm perpendicular și în spatele liniei de referință extinse a trunchiului deplasat, „r1”, în timpul aplicării unei forțe de 373 Nm în punctul R. |
| --- | --- |

5.7.2.

Deplasare

Atunci când tetiera este supusă încercării în conformitate cu anexa 5, capul fals nu trebuie să se deplaseze cu mai mult de 102 mm perpendicular și în spatele liniei de referință extinse a trunchiului deplasat, „r1”, în timpul aplicării unei forțe de 373 Nm în punctul R.

| 5.7.3. | Rezistența tetierei și a ancorajelor sale
  Atunci când tetiera și ancorajul acesteia sunt supuse încercării în conformitate cu anexa 5, sarcina aplicată tetierei trebuie să atingă 890 N și să fie menținută timp de cel puțin 5 secunde, cu excepția cazului în care scaunului sau tetiera se rupe. |
| --- | --- |

5.7.3.

Rezistența tetierei și a ancorajelor sale

Atunci când tetiera și ancorajul acesteia sunt supuse încercării în conformitate cu anexa 5, sarcina aplicată tetierei trebuie să atingă 890 N și să fie menținută timp de cel puțin 5 secunde, cu excepția cazului în care scaunului sau tetiera se rupe.

| 5.7.4. | Menținerea înălțimii tetierei reglabile
  Atunci când este supus încercării în conformitate cu anexa 13, mecanismul tetierei reglabile nu trebuie să se defecteze astfel încât să permită deplasarea în jos a tetierei cu mai mult de 25 mm. |
| --- | --- |

5.7.4.

Menținerea înălțimii tetierei reglabile

Atunci când este supus încercării în conformitate cu anexa 13, mecanismul tetierei reglabile nu trebuie să se defecteze astfel încât să permită deplasarea în jos a tetierei cu mai mult de 25 mm.

| 5.8. | Poziții nefuncționale |
| --- | --- |

5.8.

Poziții nefuncționale

| 5.8.1. | Tetiera conducătorului auto nu trebuie să aibă o poziție nefuncțională. |
| --- | --- |

5.8.1.

Tetiera conducătorului auto nu trebuie să aibă o poziție nefuncțională.

| 5.8.2. | Tetiera amplasată pe un scaun lateral față pentru pasageri poate fi reglată într-o poziție în care înălțimea sa nu respectă cerințele de la punctul 5.6.2.1 din prezentul regulament. Tetiera amplasată pe orice scaun lateral față pentru pasageri trebuie însă să îndeplinească cerințele de la punctul 5.8.4.1 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.8.2.

Tetiera amplasată pe un scaun lateral față pentru pasageri poate fi reglată într-o poziție în care înălțimea sa nu respectă cerințele de la punctul 5.6.2.1 din prezentul regulament. Tetiera amplasată pe orice scaun lateral față pentru pasageri trebuie însă să îndeplinească cerințele de la punctul 5.8.4.1 din prezentul regulament.

| 5.8.3. | Toate tetierele amplasate pe scaunele din spate și orice tetieră amplasată pe scaune centrale față pot fi reglate într-o poziție în care înălțimea lor nu respectă cerințele de la punctele 5.6.2.2, 5.6.2.4 sau 5.6.2.6 din prezentul regulament. Cu toate acestea, în orice astfel de poziție, tetiera trebuie să îndeplinească, de asemenea, o cerință suplimentară dintr-un set de cerințe alternative.
  Setul de cerințe alternative poate fi, la alegerea producătorului, cel prevăzut la oricare dintre punctele 5.8.4.1, 5.8.4.2, 5.8.4.3, 5.8.4.4 sau 5.8.4.5 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.8.3.

Toate tetierele amplasate pe scaunele din spate și orice tetieră amplasată pe scaune centrale față pot fi reglate într-o poziție în care înălțimea lor nu respectă cerințele de la punctele 5.6.2.2, 5.6.2.4 sau 5.6.2.6 din prezentul regulament. Cu toate acestea, în orice astfel de poziție, tetiera trebuie să îndeplinească, de asemenea, o cerință suplimentară dintr-un set de cerințe alternative.

Setul de cerințe alternative poate fi, la alegerea producătorului, cel prevăzut la oricare dintre punctele 5.8.4.1, 5.8.4.2, 5.8.4.3, 5.8.4.4 sau 5.8.4.5 din prezentul regulament.

| 5.8.4. | Cerințe alternative pentru tetiere care pot fi reglate într-o poziție nefuncțională
  Sunt permise toate elementele descrise la punctele 5.8.4.1-5.8.4.5. |
| --- | --- |

5.8.4.

Cerințe alternative pentru tetiere care pot fi reglate într-o poziție nefuncțională

Sunt permise toate elementele descrise la punctele 5.8.4.1-5.8.4.5.

| 5.8.4.1. | La toate locurile pe scaun echipate cu tetiere, cu excepția scaunului conducătorului auto, tetiera trebuie să revină automat dintr-o poziție nefuncțională într-o poziție în care înălțimea sa minimă nu este mai mică decât cea specificată la punctul 5.6.2 din prezentul regulament, atunci când un manechin de încercare Hybrid III, reprezentativ pentru o ocupantă de sex feminin din a 5-a centilă, este așezat pe scaun în conformitate cu anexa 15. La alegerea producătorului, în locul utilizării unui manechin de încercare Hybrid-III reprezentativ pentru o ocupantă de sex feminin din a 5-a centilă, se pot utiliza manechini umanoizi, astfel cum se specifică în anexa 15. |
| --- | --- |

5.8.4.1.

La toate locurile pe scaun echipate cu tetiere, cu excepția scaunului conducătorului auto, tetiera trebuie să revină automat dintr-o poziție nefuncțională într-o poziție în care înălțimea sa minimă nu este mai mică decât cea specificată la punctul 5.6.2 din prezentul regulament, atunci când un manechin de încercare Hybrid III, reprezentativ pentru o ocupantă de sex feminin din a 5-a centilă, este așezat pe scaun în conformitate cu anexa 15. La alegerea producătorului, în locul utilizării unui manechin de încercare Hybrid-III reprezentativ pentru o ocupantă de sex feminin din a 5-a centilă, se pot utiliza manechini umanoizi, astfel cum se specifică în anexa 15.

| 5.8.4.2. | La locurile pe scaun centru față și spate echipate cu tetiere, tetiera trebuie ca, atunci când este supusă încercării în conformitate cu anexa 15, să poată fi rotită manual spre față sau spre spate cu cel puțin 60 ° față de orice poziție de reglare destinată utilizării de către ocupanți în care înălțimea sa minimă nu este mai mică decât cea specificată la punctul 5.6.2 din prezentul regulament. Se consideră că o tetieră rotită cu minimum 60 ° spre față sau spre spate este plasată într-o poziție nefuncțională, chiar dacă înălțimea tetierei în această poziție ar fi mai mare decât cea specificată la punctul 5.6.2. |
| --- | --- |

5.8.4.2.

La locurile pe scaun centru față și spate echipate cu tetiere, tetiera trebuie ca, atunci când este supusă încercării în conformitate cu anexa 15, să poată fi rotită manual spre față sau spre spate cu cel puțin 60 ° față de orice poziție de reglare destinată utilizării de către ocupanți în care înălțimea sa minimă nu este mai mică decât cea specificată la punctul 5.6.2 din prezentul regulament. Se consideră că o tetieră rotită cu minimum 60 ° spre față sau spre spate este plasată într-o poziție nefuncțională, chiar dacă înălțimea tetierei în această poziție ar fi mai mare decât cea specificată la punctul 5.6.2.

| 5.8.4.3. | Atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 15, înălțimea marginii inferioare a tetierei (HLE) nu trebuie să fie mai mare de 460 mm, dar nici mai mică de 250 mm față de punctul R, iar grosimea (S) nu trebuie să fie mai mică de 40 mm. |
| --- | --- |

5.8.4.3.

Atunci când este măsurată în conformitate cu anexa 15, înălțimea marginii inferioare a tetierei (HLE) nu trebuie să fie mai mare de 460 mm, dar nici mai mică de 250 mm față de punctul R, iar grosimea (S) nu trebuie să fie mai mică de 40 mm.

| 5.8.4.4. | Atunci când este supusă încercării în conformitate cu anexa 15, tetiera trebuie să determine unghiul real al trunchiului să fie cu cel puțin 10 ° mai mic decât atunci când tetiera se află în orice poziție de reglare în care înălțimea sa nu este mai mică decât cea specificată la punctul 5.6.2. din prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.8.4.4.

Atunci când este supusă încercării în conformitate cu anexa 15, tetiera trebuie să determine unghiul real al trunchiului să fie cu cel puțin 10 ° mai mic decât atunci când tetiera se află în orice poziție de reglare în care înălțimea sa nu este mai mică decât cea specificată la punctul 5.6.2. din prezentul regulament.

| 5.8.4.5. | Existența unei poziții nefuncționale a unei tetiere trebuie marcată cu o etichetă, sub forma unei pictograme care poate include un text explicativ. Eticheta trebuie fie să ofere o indicație atunci când tetiera se află într-o poziție nefuncțională, fie să furnizeze informații care să permită ocupantului să determine dacă tetiera se află într-o poziție nefuncțională. Eticheta trebuie fixată în mod durabil și amplasată astfel încât să fie clar vizibilă de către un ocupant atunci când intră în vehicul și ocupă locul pe scaun. În figura 1 sunt prezentate exemple de posibile modele de pictograme. |
| --- | --- |

5.8.4.5.

Existența unei poziții nefuncționale a unei tetiere trebuie marcată cu o etichetă, sub forma unei pictograme care poate include un text explicativ. Eticheta trebuie fie să ofere o indicație atunci când tetiera se află într-o poziție nefuncțională, fie să furnizeze informații care să permită ocupantului să determine dacă tetiera se află într-o poziție nefuncțională. Eticheta trebuie fixată în mod durabil și amplasată astfel încât să fie clar vizibilă de către un ocupant atunci când intră în vehicul și ocupă locul pe scaun. În figura 1 sunt prezentate exemple de posibile modele de pictograme.

Figura 1

Figura 1

Etichete de avertizare privind poziția nefuncțională

Etichete de avertizare privind poziția nefuncțională

Image 1

| 5.9. | Cerințe privind manechinul BioRID II
  Până la efectuarea unei evaluări suplimentare, utilizarea manechinului ONU BioRID II se limitează la scaunele cu un unghi prevăzut al trunchiului de cel puțin 20 ° și cel mult 30 °. Cu toate acestea, la cererea producătorului, scaunele cu un unghi prevăzut al trunchiului cuprins între 15 ° și 20 ° pot fi supuse încercărilor la un unghi al trunchiului de 20 ° sau la unghiul superior al celei mai apropiate poziții de blocare. |
| --- | --- |

5.9.

Cerințe privind manechinul BioRID II

Până la efectuarea unei evaluări suplimentare, utilizarea manechinului ONU BioRID II se limitează la scaunele cu un unghi prevăzut al trunchiului de cel puțin 20 ° și cel mult 30 °. Cu toate acestea, la cererea producătorului, scaunele cu un unghi prevăzut al trunchiului cuprins între 15 ° și 20 ° pot fi supuse încercărilor la un unghi al trunchiului de 20 ° sau la unghiul superior al celei mai apropiate poziții de blocare.

| 5.9.1. | Fiecare tetieră, atunci când este supusă încercării în timpul accelerării înainte a platformei de încercare dinamică, utilizând manechinul de sex masculin BioRID II ONU din a 50-a centilă, în conformitate cu anexa 14, trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.9.2. |
| --- | --- |

5.9.1.

Fiecare tetieră, atunci când este supusă încercării în timpul accelerării înainte a platformei de încercare dinamică, utilizând manechinul de sex masculin BioRID II ONU din a 50-a centilă, în conformitate cu anexa 14, trebuie să respecte cerințele de la punctul 5.9.2.

| 5.9.2. | Criterii de evaluare
  Fiecare tetieră trebuie să controleze mișcarea capului și a gâtului în următoarele limite:

  Tabelul 1


  Criterii de vătămare








  NIC | Max | 25 m2/s2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Partea superioară a gâtului | FX | 360N |
| MY(Flx/Ext) | 30Nm |
| Partea inferioară a gâtului | FX | Monitor |
| MY(Flx/Ext) | 30Nm |
| Notă: | Criteriile de vătămare se calculează excluzând mișcarea de revenire a capului. Pentru criteriile de vătămare ale părților inferioară și superioară ale gâtului, se evaluează atât valoarea pozitivă, cât și cea negativă. |

5.9.2.

Criterii de evaluare

Fiecare tetieră trebuie să controleze mișcarea capului și a gâtului în următoarele limite:

Tabelul 1

Tabelul 1

Criterii de vătămare

Criterii de vătămare

NIC

Max

25 m2/s2

2

2

Partea superioară a gâtului

FX

360N

MY(Flx/Ext)

MY(Flx/Ext)

30Nm

Partea inferioară a gâtului

FX

Monitor

MY(Flx/Ext)

MY(Flx/Ext)

30Nm

Notă:

Notă:

Criteriile de vătămare se calculează excluzând mișcarea de revenire a capului. Pentru criteriile de vătămare ale părților inferioară și superioară ale gâtului, se evaluează atât valoarea pozitivă, cât și cea negativă.

| 5.10. | Dacă tetiera este reglabilă, nu este posibil ca ea să fie ridicată peste înălțimea maximă de exploatare sau îndepărtată, cu excepția cazului în care utilizatorul acționează în mod deliberat într-un mod diferit decât cel necesar pentru reglarea în sus a acesteia. |
| --- | --- |

5.10.

Dacă tetiera este reglabilă, nu este posibil ca ea să fie ridicată peste înălțimea maximă de exploatare sau îndepărtată, cu excepția cazului în care utilizatorul acționează în mod deliberat într-un mod diferit decât cel necesar pentru reglarea în sus a acesteia.

| 5.11. | Se consideră că rezistența spătarului și a dispozitivelor de blocare a acestuia îndeplinește cerințele prevăzute la punctul 6.2 de mai jos atunci când, după încercarea conform punctului 5.7.3 de mai sus, scaunul sau spătarul scaunului nu se rupe; în caz contrar, se demonstrează că scaunul poate să îndeplinească fără a se rupe cerințele de încercare stabilite la punctul 6.2 de mai jos. |
| --- | --- |

5.11.

Se consideră că rezistența spătarului și a dispozitivelor de blocare a acestuia îndeplinește cerințele prevăzute la punctul 6.2 de mai jos atunci când, după încercarea conform punctului 5.7.3 de mai sus, scaunul sau spătarul scaunului nu se rupe; în caz contrar, se demonstrează că scaunul poate să îndeplinească fără a se rupe cerințele de încercare stabilite la punctul 6.2 de mai jos.

| 5.12. | Cerințe speciale privind protecția ocupanților împotriva bagajelor în deplasare |
| --- | --- |

5.12.

Cerințe speciale privind protecția ocupanților împotriva bagajelor în deplasare

| 5.12.1. | Spătare
  Spătarele și/sau tetierele care sunt amplasate astfel încât să reprezinte limita din față a portbagajului, în timp ce toate scaunele sunt amplasate și sunt situate în poziția normală de utilizare, astfel cum este ea indicată de producător, trebuie să aibă o rezistență suficientă pentru a proteja ocupanții împotriva bagajelor în deplasare în cazul unui impact frontal. Această cerință este considerată satisfăcută în cazul în care, în timpul încercării descrise în anexa 9, precum și după încercarea menționată, spătarele și mecanismul de blocare rămân la locul lor. Totuși, deformarea spătarelor și a sistemului lor de fixare este permisă în timpul încercării, cu condiția ca conturul anterior al componentelor spătarelor și/sau tetierelor supuse încercării, care au duritatea mai mare de 50 Shore A, să nu se deplaseze înspre înainte față de un plan vertical transversal care trece prin:






  (a) | un punct situat la 150 mm în fața punctului R al scaunului în cauză, în cazul componentelor tetierei; |
| --- | --- | --- |

5.12.1.

Spătare

Spătarele și/sau tetierele care sunt amplasate astfel încât să reprezinte limita din față a portbagajului, în timp ce toate scaunele sunt amplasate și sunt situate în poziția normală de utilizare, astfel cum este ea indicată de producător, trebuie să aibă o rezistență suficientă pentru a proteja ocupanții împotriva bagajelor în deplasare în cazul unui impact frontal. Această cerință este considerată satisfăcută în cazul în care, în timpul încercării descrise în anexa 9, precum și după încercarea menționată, spătarele și mecanismul de blocare rămân la locul lor. Totuși, deformarea spătarelor și a sistemului lor de fixare este permisă în timpul încercării, cu condiția ca conturul anterior al componentelor spătarelor și/sau tetierelor supuse încercării, care au duritatea mai mare de 50 Shore A, să nu se deplaseze înspre înainte față de un plan vertical transversal care trece prin:

(a)

un punct situat la 150 mm în fața punctului R al scaunului în cauză, în cazul componentelor tetierei;

| (b) | un punct situat la 100 mm în fața punctului R al scaunului în cauză, în cazul componentelor spătarului;
  fazele de recul ale blocurilor de încercare nu se iau în calcul. |
| --- | --- |

(b)

un punct situat la 100 mm în fața punctului R al scaunului în cauză, în cazul componentelor spătarului;

fazele de recul ale blocurilor de încercare nu se iau în calcul.

În cazul tetierelor integrate, limita dintre tetieră și spătar este definită de un plan perpendicular pe linia de referință situat la 540 mm de punctul R.

Toate măsurătorile se efectuează în planul median longitudinal al scaunului sau banchetei corespunzătoare, pentru fiecare loc pe scaun care reprezintă limita anterioară a portbagajului.

În timpul încercării descrise în anexa 9, blocurile de încercare trebuie să rămână în spatele spătarului (spătarelor) în cauză. În cazul unei defectări a retractorului centurii de siguranță, trebuie să se verifice dacă retractorul este blocat în urma încercării sau dacă poate fi blocat prin tragerea manuală a centurii.

| 5.12.2. | Sisteme de compartimentare
  La cererea producătorului vehiculului, încercarea descrisă în anexa 9 poate fi efectuată cu sistemele de compartimentare montate, dacă aceste sisteme sunt instalate ca echipament standard pe tipul respectiv de vehicul.
  Sistemele de compartimentare, plasele de sârmă situate deasupra spătarelor în poziția lor normală de utilizare se supun încercării în conformitate cu punctul 2.2 din anexa 9.
  Această cerință este considerată îndeplinită dacă sistemul de compartimentare nu se deplasează în timpul încercării. Cu toate acestea, este permisă deformarea sistemului de compartimentare în timpul încercării, cu condiția ca conturul anterior al compartimentării [inclusiv al componentelor spătarului (spătarelor) și/sau tetierei (tetierelor) supus(e) încercării care au duritatea mai mare de 50 Shore A] să nu se deplaseze înspre înainte față de un plan transversal care intersectează:






  (a) | un punct situat la 150 mm în fața punctului R al scaunului în cauză, în cazul componentelor tetierei; |
| --- | --- | --- |

5.12.2.

Sisteme de compartimentare

La cererea producătorului vehiculului, încercarea descrisă în anexa 9 poate fi efectuată cu sistemele de compartimentare montate, dacă aceste sisteme sunt instalate ca echipament standard pe tipul respectiv de vehicul.

Sistemele de compartimentare, plasele de sârmă situate deasupra spătarelor în poziția lor normală de utilizare se supun încercării în conformitate cu punctul 2.2 din anexa 9.

Această cerință este considerată îndeplinită dacă sistemul de compartimentare nu se deplasează în timpul încercării. Cu toate acestea, este permisă deformarea sistemului de compartimentare în timpul încercării, cu condiția ca conturul anterior al compartimentării [inclusiv al componentelor spătarului (spătarelor) și/sau tetierei (tetierelor) supus(e) încercării care au duritatea mai mare de 50 Shore A] să nu se deplaseze înspre înainte față de un plan transversal care intersectează:

(a)

un punct situat la 150 mm în fața punctului R al scaunului în cauză, în cazul componentelor tetierei;

| (b) | un punct situat la 100 mm în fața punctului R al scaunului în cauză, în cazul componentelor spătarului și componentelor sistemului de compartimentare altele decât tetiera. |
| --- | --- |

(b)

un punct situat la 100 mm în fața punctului R al scaunului în cauză, în cazul componentelor spătarului și componentelor sistemului de compartimentare altele decât tetiera.

În cazul tetierelor integrate, limita dintre tetieră și spătar este cea definită la punctul 5.12.1.

Toate măsurătorile se efectuează în planul median longitudinal al scaunului sau banchetei corespunzătoare, pentru fiecare loc pe scaun care reprezintă limita anterioară a portbagajului.

În urma încercării, nu trebuie să apară rugozități sau muchii ascuțite care pot mări pericolul sau gravitatea rănilor pentru ocupanți. În cazul unei defectări a retractorului centurii de siguranță, trebuie să se verifice dacă retractorul este blocat deja sau dacă poate fi blocat prin tragerea manuală a centurii.

| 5.12.3. | Cerințele menționate la punctele 5.12.1 și 5.12.2 de mai sus nu se aplică sistemelor de reținere a bagajelor care se activează automat în cazul unui impact. Producătorul trebuie să demonstreze într-un mod considerat satisfăcător de către serviciul tehnic că protecția oferită de aceste sisteme este echivalentă cu cea descrisă la punctele 5.12.1 și 5.12.2. |
| --- | --- |

5.12.3.

Cerințele menționate la punctele 5.12.1 și 5.12.2 de mai sus nu se aplică sistemelor de reținere a bagajelor care se activează automat în cazul unui impact. Producătorul trebuie să demonstreze într-un mod considerat satisfăcător de către serviciul tehnic că protecția oferită de aceste sisteme este echivalentă cu cea descrisă la punctele 5.12.1 și 5.12.2.

6.   ÎNCERCĂRI

| 6.1. | Specificații generale aplicabile tuturor încercărilor |
| --- | --- |

6.1.

Specificații generale aplicabile tuturor încercărilor

| 6.1.1. | Dacă este reglabil, spătarul scaunului trebuie blocat într-o poziție înclinată spre spate la un unghi cât mai aproape de 25 ° față de linia verticală de referință a trunchiului manechinului descris în anexa 3, cu excepția cazului în care există alte specificații ale producătorului. |
| --- | --- |

6.1.1.

Dacă este reglabil, spătarul scaunului trebuie blocat într-o poziție înclinată spre spate la un unghi cât mai aproape de 25 ° față de linia verticală de referință a trunchiului manechinului descris în anexa 3, cu excepția cazului în care există alte specificații ale producătorului.

| 6.1.2. | Dacă un scaun, mecanismul său de blocare și modul său de instalare sunt identice sau simetrice față de un alt scaun din vehicul, serviciul tehnic poate să efectueze încercarea doar asupra unuia dintre aceste scaune. |
| --- | --- |

6.1.2.

Dacă un scaun, mecanismul său de blocare și modul său de instalare sunt identice sau simetrice față de un alt scaun din vehicul, serviciul tehnic poate să efectueze încercarea doar asupra unuia dintre aceste scaune.

| 6.1.3. | Pentru scaunele cu tetiere reglabile, încercările se realizează cu tetierele dispuse în poziția cea mai nefavorabilă (în general în poziția cea mai înaltă) pe care o permite sistemul lor de reglare. |
| --- | --- |

6.1.3.

Pentru scaunele cu tetiere reglabile, încercările se realizează cu tetierele dispuse în poziția cea mai nefavorabilă (în general în poziția cea mai înaltă) pe care o permite sistemul lor de reglare.

| 6.1.4. | Scaunele rabatabile trebuie supuse încercării în poziția de utilizare de către ocupanți. |
| --- | --- |

6.1.4.

Scaunele rabatabile trebuie supuse încercării în poziția de utilizare de către ocupanți.

| 6.1.5. | Pentru a demonstra conformitatea cu punctele 5.6-5.8 din prezentul regulament, orice suport reglabil trebuie poziționat în poziția de proiectare cea mai posterioară sau mai deschisă. |
| --- | --- |

6.1.5.

Pentru a demonstra conformitatea cu punctele 5.6-5.8 din prezentul regulament, orice suport reglabil trebuie poziționat în poziția de proiectare cea mai posterioară sau mai deschisă.

| 6.2. | Încercarea de rezistență a spătarului scaunului și a sistemelor de reglare a acestuia |
| --- | --- |

6.2.

Încercarea de rezistență a spătarului scaunului și a sistemelor de reglare a acestuia

| 6.2.1. | Se aplică o forță care produce un moment de 53 daNm în raport cu punctul R, în sens longitudinal și spre spate, pe marginea superioară a cadrului spătarului scaunului, printr-o componentă care imită spatele manechinului prezentat în apendicele 1 al anexei 3 la prezentul regulament.
  În cazul unei banchete, dacă o parte din cadrul de susținere sau ansamblul acestuia (inclusiv cel al tetierelor) este comun pentru mai multe locuri de ședere, încercarea pentru măsurarea deplasării și a rezistenței trebuie efectuată simultan pentru toate locurile de ședere în cauză. |
| --- | --- |

6.2.1.

Se aplică o forță care produce un moment de 53 daNm în raport cu punctul R, în sens longitudinal și spre spate, pe marginea superioară a cadrului spătarului scaunului, printr-o componentă care imită spatele manechinului prezentat în apendicele 1 al anexei 3 la prezentul regulament.

În cazul unei banchete, dacă o parte din cadrul de susținere sau ansamblul acestuia (inclusiv cel al tetierelor) este comun pentru mai multe locuri de ședere, încercarea pentru măsurarea deplasării și a rezistenței trebuie efectuată simultan pentru toate locurile de ședere în cauză.

| 6.3. | Încercarea de rezistență a ancorajelor scaunului, precum și a sistemelor de reglare, de blocare și de deplasare. |
| --- | --- |

6.3.

Încercarea de rezistență a ancorajelor scaunului, precum și a sistemelor de reglare, de blocare și de deplasare.

| 6.3.1. | Se aplică întregii caroserii a vehiculului, timp de 30 ms, o decelerare orizontală longitudinală sau, la alegerea solicitantului, o accelerare de cel puțin 20 g care să imite o coliziune frontală, în conformitate cu cerințele de la punctul 1 din anexa 7. La cererea producătorului, ca o soluție alternativă poate fi utilizat impulsul de încercare descris în apendicele la anexa 9. |
| --- | --- |

6.3.1.

Se aplică întregii caroserii a vehiculului, timp de 30 ms, o decelerare orizontală longitudinală sau, la alegerea solicitantului, o accelerare de cel puțin 20 g care să imite o coliziune frontală, în conformitate cu cerințele de la punctul 1 din anexa 7. La cererea producătorului, ca o soluție alternativă poate fi utilizat impulsul de încercare descris în apendicele la anexa 9.

| 6.3.2. | Se aplică o decelerare longitudinală sau, la alegerea solicitantului, o accelerare care să imite o coliziune din spate, în conformitate cu cerințele de la punctul 6.3.1. |
| --- | --- |

6.3.2.

Se aplică o decelerare longitudinală sau, la alegerea solicitantului, o accelerare care să imite o coliziune din spate, în conformitate cu cerințele de la punctul 6.3.1.

| 6.3.3. | Se verifică cerințele de la punctele 6.3.1 și 6.3.2 pentru toate pozițiile scaunului. Pentru scaunele dotate cu tetieră reglabilă, încercarea se realizează cu tetierele așezate în pozițiile cele mai nefavorabile (în general în poziția cea mai înaltă) pe care le permite sistemul de reglare. În timpul încercării, scaunul se poziționează în așa fel încât niciun factor extern să nu împiedice declanșarea sistemelor de blocare.
  Se consideră că aceste cerințele sunt îndeplinite dacă se efectuează încercarea scaunului reglat în următoarele poziții:
  reglarea longitudinală se stabilește la o crestătură sau la 10 mm în spatele poziției normale de conducere cea mai avansată sau al poziției de utilizare indicate de producător (pentru scaunele cu reglare verticală independentă, șezutul scaunului se reglează în poziția sa cea mai înaltă);
  reglarea longitudinală se stabilește la o crestătură sau la 10 mm în fața poziției normale de conducere situate cel mai în spate sau a poziției de utilizare indicate de producător (pentru scaunele cu reglare verticală independentă, șezutul scaunului se reglează în poziția sa cea mai joasă) și, dacă este cazul, conform cerințelor de la punctul 6.3.4 de mai jos. |
| --- | --- |

6.3.3.

Se verifică cerințele de la punctele 6.3.1 și 6.3.2 pentru toate pozițiile scaunului. Pentru scaunele dotate cu tetieră reglabilă, încercarea se realizează cu tetierele așezate în pozițiile cele mai nefavorabile (în general în poziția cea mai înaltă) pe care le permite sistemul de reglare. În timpul încercării, scaunul se poziționează în așa fel încât niciun factor extern să nu împiedice declanșarea sistemelor de blocare.

Se consideră că aceste cerințele sunt îndeplinite dacă se efectuează încercarea scaunului reglat în următoarele poziții:

reglarea longitudinală se stabilește la o crestătură sau la 10 mm în spatele poziției normale de conducere cea mai avansată sau al poziției de utilizare indicate de producător (pentru scaunele cu reglare verticală independentă, șezutul scaunului se reglează în poziția sa cea mai înaltă);

reglarea longitudinală se stabilește la o crestătură sau la 10 mm în fața poziției normale de conducere situate cel mai în spate sau a poziției de utilizare indicate de producător (pentru scaunele cu reglare verticală independentă, șezutul scaunului se reglează în poziția sa cea mai joasă) și, dacă este cazul, conform cerințelor de la punctul 6.3.4 de mai jos.

| 6.3.4. | Dacă într-o altă poziție a scaunului decât cele specificate la punctul 6.3.3 de mai sus, sistemele de blocare sunt astfel poziționate încât distribuția forțelor pe dispozitivele de blocare și pe ancorajele scaunului ar fi mai puțin favorabilă decât în oricare dintre configurațiile specificate la punctul 6.3.3 de mai sus, încercările se efectuează pentru poziția mai puțin favorabilă respectivă a scaunului. |
| --- | --- |

6.3.4.

Dacă într-o altă poziție a scaunului decât cele specificate la punctul 6.3.3 de mai sus, sistemele de blocare sunt astfel poziționate încât distribuția forțelor pe dispozitivele de blocare și pe ancorajele scaunului ar fi mai puțin favorabilă decât în oricare dintre configurațiile specificate la punctul 6.3.3 de mai sus, încercările se efectuează pentru poziția mai puțin favorabilă respectivă a scaunului.

| 6.3.5. | Se consideră că sunt satisfăcute condițiile de încercare de la punctul 6.3.1 de mai sus dacă, la cererea producătorului, acestea sunt înlocuite cu o încercare de coliziune a vehiculului complet în stare de funcționare cu o barieră rigidă, astfel cum este prevăzut la punctul 2 din anexa 7 la prezentul regulament. În acest caz, scaunul se reglează astfel încât să corespundă condițiilor celor mai puțin favorabile de distribuție a tensiunilor în cadrul sistemului de ancoraje, astfel cum este prevăzut la punctele 6.1.1, 6.3.3 și 6.3.4 de mai sus. |
| --- | --- |

6.3.5.

Se consideră că sunt satisfăcute condițiile de încercare de la punctul 6.3.1 de mai sus dacă, la cererea producătorului, acestea sunt înlocuite cu o încercare de coliziune a vehiculului complet în stare de funcționare cu o barieră rigidă, astfel cum este prevăzut la punctul 2 din anexa 7 la prezentul regulament. În acest caz, scaunul se reglează astfel încât să corespundă condițiilor celor mai puțin favorabile de distribuție a tensiunilor în cadrul sistemului de ancoraje, astfel cum este prevăzut la punctele 6.1.1, 6.3.3 și 6.3.4 de mai sus.

| 6.4. | Încercarea performanței tetierelor |
| --- | --- |

6.4.

Încercarea performanței tetierelor

| 6.4.1. | Dacă tetiera este reglabilă, ea se așază în poziția cea mai nefavorabilă (în general poziția cea mai înaltă) pe care o permite sistemul ei de reglare. |
| --- | --- |

6.4.1.

Dacă tetiera este reglabilă, ea se așază în poziția cea mai nefavorabilă (în general poziția cea mai înaltă) pe care o permite sistemul ei de reglare.

| 6.4.2. | În cazul unei banchete, dacă o parte din cadrul de susținere sau ansamblul acestuia (inclusiv cel al tetierelor) este comun pentru mai multe locuri de șezut, încercarea trebuie efectuată simultan pentru toate locurile de șezut în cauză. |
| --- | --- |

6.4.2.

În cazul unei banchete, dacă o parte din cadrul de susținere sau ansamblul acestuia (inclusiv cel al tetierelor) este comun pentru mai multe locuri de șezut, încercarea trebuie efectuată simultan pentru toate locurile de șezut în cauză.

| 6.4.3. | Încercare pentru determinarea deplasării spre spate a tetierei |
| --- | --- |

6.4.3.

Încercare pentru determinarea deplasării spre spate a tetierei

| 6.5. | Determinarea înălțimii tetierei |
| --- | --- |

6.5.

Determinarea înălțimii tetierei

| 6.5.1. | Înălțimea oricărei tetiere se determină în conformitate cu anexa 10. |
| --- | --- |

6.5.1.

Înălțimea oricărei tetiere se determină în conformitate cu anexa 10.

| 6.6. | Determinarea lățimii tetierei |
| --- | --- |

6.6.

Determinarea lățimii tetierei

| 6.6.1. | Lățimea oricărei tetiere se determină în conformitate cu anexa 4. |
| --- | --- |

6.6.1.

Lățimea oricărei tetiere se determină în conformitate cu anexa 4.

| 6.6.2. | Lățimea tetierei care urmează să fie luată în calcul la aplicarea cerințelor de la punctul 5.6.3 de mai sus este distanța „L” și „L′” măsurată în planul S1 care separă planele longitudinale verticale P și P′. |
| --- | --- |

6.6.2.

Lățimea tetierei care urmează să fie luată în calcul la aplicarea cerințelor de la punctul 5.6.3 de mai sus este distanța „L” și „L′” măsurată în planul S1 care separă planele longitudinale verticale P și P′.

| 6.7. | Determinarea dimensiunii „a” a spațiilor libere ale tetierei |
| --- | --- |

6.7.

Determinarea dimensiunii „a” a spațiilor libere ale tetierei

| 6.7.1. | Distanța „a” dintre spațiile libere ale tetierei se determină în conformitate cu anexa 8. |
| --- | --- |

6.7.1.

Distanța „a” dintre spațiile libere ale tetierei se determină în conformitate cu anexa 8.

| 6.8. | Încercări pentru verificarea disipării energiei pe spătarul scaunului și pe tetieră |
| --- | --- |

6.8.

Încercări pentru verificarea disipării energiei pe spătarul scaunului și pe tetieră

| 6.8.1. | Suprafețele componentelor din spate ale scaunelor care trebuie verificate sunt cele situate în zonele definite în continuare care pot să vină în contact cu o sferă cu diametrul de 165 mm atunci când scaunul este montat pe vehicul. |
| --- | --- |

6.8.1.

Suprafețele componentelor din spate ale scaunelor care trebuie verificate sunt cele situate în zonele definite în continuare care pot să vină în contact cu o sferă cu diametrul de 165 mm atunci când scaunul este montat pe vehicul.

| 6.8.1.1. | Zona 1 |
| --- | --- |

6.8.1.1.

Zona 1

| 6.8.1.1.1. | În cazul scaunelor separate fără tetiere, această zonă include partea din spate a spătarului scaunului situată între planele verticale longitudinale situate la distanța de 100 mm de fiecare parte a planului median longitudinal al liniei centrale a scaunului și deasupra planului perpendicular pe linia de referință aflat la 100 mm sub marginea superioară a spătarului scaunului. |
| --- | --- |

6.8.1.1.1.

În cazul scaunelor separate fără tetiere, această zonă include partea din spate a spătarului scaunului situată între planele verticale longitudinale situate la distanța de 100 mm de fiecare parte a planului median longitudinal al liniei centrale a scaunului și deasupra planului perpendicular pe linia de referință aflat la 100 mm sub marginea superioară a spătarului scaunului.

| 6.8.1.1.2. | Pentru locurile pe banchetă fără tetiere, această zonă se întinde între planele verticale longitudinale situate la distanța de 100 mm de fiecare parte a planului median longitudinal al fiecărui loc lateral pe scaun specificat de producător și deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință, aflat la 100 mm sub marginea superioară a spătarului scaunului. |
| --- | --- |

6.8.1.1.2.

Pentru locurile pe banchetă fără tetiere, această zonă se întinde între planele verticale longitudinale situate la distanța de 100 mm de fiecare parte a planului median longitudinal al fiecărui loc lateral pe scaun specificat de producător și deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință, aflat la 100 mm sub marginea superioară a spătarului scaunului.

| 6.8.1.1.3. | Pentru scaunele sau locurile pe banchetă dotate cu tetiere, această zonă se întinde între planele verticale longitudinale, de fiecare parte, și la 70 mm de planul median longitudinal al scaunului sau al locului pe scaun în cauză și se situează deasupra planului perpendicular pe linia de referință la 635 mm de punctul (R). Pentru încercare, tetiera, dacă este reglabilă, se așază în poziția cea mai nefavorabilă (în general cea mai înaltă) pe care o permite sistemul său de reglare. |
| --- | --- |

6.8.1.1.3.

Pentru scaunele sau locurile pe banchetă dotate cu tetiere, această zonă se întinde între planele verticale longitudinale, de fiecare parte, și la 70 mm de planul median longitudinal al scaunului sau al locului pe scaun în cauză și se situează deasupra planului perpendicular pe linia de referință la 635 mm de punctul (R). Pentru încercare, tetiera, dacă este reglabilă, se așază în poziția cea mai nefavorabilă (în general cea mai înaltă) pe care o permite sistemul său de reglare.

| 6.8.1.2. | Zona 2 |
| --- | --- |

6.8.1.2.

Zona 2

| 6.8.1.2.1. | Pentru scaunele sau locurile pe banchetă care nu sunt dotate cu tetiere și scaunele sau locurile pe banchetă dotate cu tetiere detașabile sau separate, zona 2 se întinde deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință altul decât părțile zonei 1, la distanța de 100 mm de marginea superioară a spătarului. |
| --- | --- |

6.8.1.2.1.

Pentru scaunele sau locurile pe banchetă care nu sunt dotate cu tetiere și scaunele sau locurile pe banchetă dotate cu tetiere detașabile sau separate, zona 2 se întinde deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință altul decât părțile zonei 1, la distanța de 100 mm de marginea superioară a spătarului.

| 6.8.1.2.2. | Pentru scaunele sau locurile pe banchetă dotate cu tetiere încorporate, zona 2 se întinde deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință altul decât părțile zonei 1, la distanța de 440 mm de punctul R al scaunului sau al locului pe scaun în cauză. |
| --- | --- |

6.8.1.2.2.

Pentru scaunele sau locurile pe banchetă dotate cu tetiere încorporate, zona 2 se întinde deasupra unui plan perpendicular pe linia de referință altul decât părțile zonei 1, la distanța de 440 mm de punctul R al scaunului sau al locului pe scaun în cauză.

| 6.8.1.3. | Zona 3 |
| --- | --- |

6.8.1.3.

Zona 3

| 6.8.1.3.1. | Zona 3 este definită ca fiind partea din spătarul scaunului sau al locurilor pe banchetă situate deasupra planelor orizontale definite la punctul 5.2.4.1.3 de mai sus, fără a se lua în considerare părțile situate în zona 1 și zona 2. |
| --- | --- |

6.8.1.3.1.

Zona 3 este definită ca fiind partea din spătarul scaunului sau al locurilor pe banchetă situate deasupra planelor orizontale definite la punctul 5.2.4.1.3 de mai sus, fără a se lua în considerare părțile situate în zona 1 și zona 2.

| 6.9. | Proceduri de încercare echivalente
  În cazul în care se utilizează o altă procedură de încercare decât cele specificate la punctele 6.2 sau 6.3 de mai sus sau în anexa 5, anexa 6 sau anexa 12, echivalența acesteia trebuie dovedită. |
| --- | --- |

6.9.

Proceduri de încercare echivalente

În cazul în care se utilizează o altă procedură de încercare decât cele specificate la punctele 6.2 sau 6.3 de mai sus sau în anexa 5, anexa 6 sau anexa 12, echivalența acesteia trebuie dovedită.

7.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile de conformitate a producției trebuie să fie conforme cu procedurile stabilite în acord (anexa 1, E/ECE/TRANS/505/Rev.3), cu respectarea următoarelor cerințe:

| 7.1. | Fiecare vehicul omologat în temeiul prezentului regulament trebuie să fie astfel construit încât să corespundă tipului omologat și să respecte cerințele prevăzute la punctul 5 de mai sus. Totuși, în cazul tetierelor astfel cum sunt definite la punctele 2.13.2 și 2.13.3 de mai sus, conformitatea vehiculului cu tipul de vehicul omologat nu trebuie să fie împiedicată de nimic, chiar dacă vehiculul este comercializat fără tetiere montate pe scaune. |
| --- | --- |

7.1.

Fiecare vehicul omologat în temeiul prezentului regulament trebuie să fie astfel construit încât să corespundă tipului omologat și să respecte cerințele prevăzute la punctul 5 de mai sus. Totuși, în cazul tetierelor astfel cum sunt definite la punctele 2.13.2 și 2.13.3 de mai sus, conformitatea vehiculului cu tipul de vehicul omologat nu trebuie să fie împiedicată de nimic, chiar dacă vehiculul este comercializat fără tetiere montate pe scaune.

| 7.2. | Autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea de tip poate să verifice în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. De asemenea, autoritatea competentă poate efectua controale aleatorii ale vehiculelor construite în serie cu privire la cerințele specificate la punctul 5 de mai sus. |
| --- | --- |

7.2.

Autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea de tip poate să verifice în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. De asemenea, autoritatea competentă poate efectua controale aleatorii ale vehiculelor construite în serie cu privire la cerințele specificate la punctul 5 de mai sus.

8.   SANCȚIUNI ÎN CAZUL NERESPECTĂRII CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

| 8.1. | Omologarea acordată pentru un tip de vehicul în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care nu se respectă cerințele prevăzute la punctul 7.1 de mai sus sau în cazul în care rezultatele verificărilor la care sunt supuse vehiculele, prevăzute la punctul 7 de mai sus, sunt negative. |
| --- | --- |

8.1.

Omologarea acordată pentru un tip de vehicul în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care nu se respectă cerințele prevăzute la punctul 7.1 de mai sus sau în cazul în care rezultatele verificărilor la care sunt supuse vehiculele, prevăzute la punctul 7 de mai sus, sunt negative.

| 8.2. | În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, aceasta informează imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.2.

În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, aceasta informează imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

9.   MODIFICĂRILE TIPULUI DE VEHICUL ȘI EXTINDEREA OMOLOGĂRII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SCAUNELE, ANCORAJELE ȘI/SAU TETIERELE ACESTORA

| 9.1. | Orice modificare a tipului de vehicul în ceea ce privește scaunele, ancorajele și/sau tetierele acestora trebuie notificată autorității de omologare de tip care a acordat omologarea tipului de vehicul. În acest caz, autoritatea poate: |
| --- | --- |

9.1.

Orice modificare a tipului de vehicul în ceea ce privește scaunele, ancorajele și/sau tetierele acestora trebuie notificată autorității de omologare de tip care a acordat omologarea tipului de vehicul. În acest caz, autoritatea poate:

| 9.1.1. | să considere că este improbabil ca modificările aduse să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, vehiculul rămâne conform cu cerințele stabilite sau |
| --- | --- |

9.1.1.

să considere că este improbabil ca modificările aduse să aibă un efect negativ semnificativ și că, în orice caz, vehiculul rămâne conform cu cerințele stabilite sau

| 9.1.2. | să considere că modificările sunt suficient de minore pentru ca rezultatele precizate la punctele 6.2, 6.3 și 6.4 de mai sus să fie verificate prin calcule bazate pe rezultatele încercărilor de omologare sau |
| --- | --- |

9.1.2.

să considere că modificările sunt suficient de minore pentru ca rezultatele precizate la punctele 6.2, 6.3 și 6.4 de mai sus să fie verificate prin calcule bazate pe rezultatele încercărilor de omologare sau

| 9.1.3. | să solicite un raport suplimentar serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor. |
| --- | --- |

9.1.3.

să solicite un raport suplimentar serviciului tehnic responsabil cu efectuarea încercărilor.

| 9.2. | Confirmarea sau refuzul omologării, cu menționarea modificărilor, se comunică prin metoda stabilită la punctul 4.3 de mai sus părților la acord care aplică prezentul regulament. |
| --- | --- |

9.2.

Confirmarea sau refuzul omologării, cu menționarea modificărilor, se comunică prin metoda stabilită la punctul 4.3 de mai sus părților la acord care aplică prezentul regulament.

| 9.3. | Autoritatea de omologare de tip care acordă extinderea omologării trebuie să atribuie un număr de serie pentru respectiva extindere și să informeze ulterior în acest sens celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

9.3.

Autoritatea de omologare de tip care acordă extinderea omologării trebuie să atribuie un număr de serie pentru respectiva extindere și să informeze ulterior în acest sens celelalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

10.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

| 10.1. | În cazul în care titularul omologării încetează definitiv producția unui dispozitiv omologat în temeiul prezentului regulament, acesta informează în cest sens autoritatea care a acordat omologarea. După primirea comunicării relevante, această autoritate trebuie să notifice acest lucru, la rândul său, celorlalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

10.1.

În cazul în care titularul omologării încetează definitiv producția unui dispozitiv omologat în temeiul prezentului regulament, acesta informează în cest sens autoritatea care a acordat omologarea. După primirea comunicării relevante, această autoritate trebuie să notifice acest lucru, la rândul său, celorlalte părți la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 1 la prezentul regulament.

11.   INSTRUCȚIUNILE DE UTILIZARE

| 11.1. | În cazul scaunelor echipate cu tetiere reglabile, producătorii oferă instrucțiuni de utilizare, de reglare, de blocare și, dacă este cazul, de îndepărtare a tetierelor. |
| --- | --- |

11.1.

În cazul scaunelor echipate cu tetiere reglabile, producătorii oferă instrucțiuni de utilizare, de reglare, de blocare și, dacă este cazul, de îndepărtare a tetierelor.

| 12. | DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE DE TIP
  Părțile contractante la acord care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale autorității de omologare de tip care acordă omologarea și căreia trebuie să îi fie trimise formularele care certifică omologarea sau extinderea, refuzul sau retragerea omologării emise în alte țări. |
| --- | --- |

12.

DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE DE TIP

Părțile contractante la acord care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale autorității de omologare de tip care acordă omologarea și căreia trebuie să îi fie trimise formularele care certifică omologarea sau extinderea, refuzul sau retragerea omologării emise în alte țări.

13.   DISPOZIȚII TRANZITORII

| 13.1. | Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 06 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 06 de amendamente. |
| --- | --- |

13.1.

Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 06 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 06 de amendamente.

| 13.2. | Începând cu 1 octombrie 1999, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai dacă sunt îndeplinite cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 06 de amendamente. |
| --- | --- |

13.2.

Începând cu 1 octombrie 1999, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai dacă sunt îndeplinite cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 06 de amendamente.

| 13.3. | Începând cu 1 octombrie 2001, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza recunoașterea omologărilor care nu au fost acordate în conformitate cu seria 06 de amendamente la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.3.

Începând cu 1 octombrie 2001, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza recunoașterea omologărilor care nu au fost acordate în conformitate cu seria 06 de amendamente la prezentul regulament.

| 13.4. | Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 07 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate să refuze acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 07 de amendamente. |
| --- | --- |

13.4.

Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 07 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate să refuze acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 07 de amendamente.

| 13.5. | După 24 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 07 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai dacă tipul de vehicul care urmează să fie omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 07 de amendamente. |
| --- | --- |

13.5.

După 24 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 07 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai dacă tipul de vehicul care urmează să fie omologat îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 07 de amendamente.

| 13.6. | După 48 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 07 de amendamente, omologările în temeiul prezentului regulament încetează să fie valabile, cu excepția celor acordate pentru tipuri de vehicule conforme cu cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 07 de amendamente. |
| --- | --- |

13.6.

După 48 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 07 de amendamente, omologările în temeiul prezentului regulament încetează să fie valabile, cu excepția celor acordate pentru tipuri de vehicule conforme cu cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 07 de amendamente.

| 13.7. | Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 08 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 08 de amendamente. |
| --- | --- |

13.7.

Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 08 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea de omologări în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 08 de amendamente.

| 13.8. | După 24 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 08 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai dacă sunt îndeplinite cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 08 de amendamente. |
| --- | --- |

13.8.

După 24 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 08 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai dacă sunt îndeplinite cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 08 de amendamente.

| 13.9. | Începând cu 36 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 08 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza recunoașterea omologărilor care nu au fost acordate în conformitate cu seria 08 de amendamente la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.9.

Începând cu 36 de luni de la data intrării în vigoare a seriei 08 de amendamente, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot refuza recunoașterea omologărilor care nu au fost acordate în conformitate cu seria 08 de amendamente la prezentul regulament.

| 13.10. | Sub rezerva dispozițiilor de la punctele 13.8 și 13.9, omologările categoriilor de vehicule care nu fac obiectul seriei 08 de amendamente își păstrează valabilitatea, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să le accepte. |
| --- | --- |

13.10.

Sub rezerva dispozițiilor de la punctele 13.8 și 13.9, omologările categoriilor de vehicule care nu fac obiectul seriei 08 de amendamente își păstrează valabilitatea, iar părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să le accepte.

| 13.11. | Dacă în cadrul cerințelor la nivel național nu există, la momentul adoptării prezentului regulament, cerințe care să interzică utilizarea scaunelor orientate lateral, părțile contractante pot continua să permită instalarea de scaune orientate lateral în scopul omologării naționale, iar în acest caz, categoriilor de autobuze în cauză nu li se poate acorda omologarea de tip în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

13.11.

Dacă în cadrul cerințelor la nivel național nu există, la momentul adoptării prezentului regulament, cerințe care să interzică utilizarea scaunelor orientate lateral, părțile contractante pot continua să permită instalarea de scaune orientate lateral în scopul omologării naționale, iar în acest caz, categoriilor de autobuze în cauză nu li se poate acorda omologarea de tip în temeiul prezentului regulament.

| 13.12. | Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 09 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate să refuze acordarea sau acceptarea omologărilor de tip în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 09 de amendamente. |
| --- | --- |

13.12.

Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 09 de amendamente, niciuna dintre părțile contractante care aplică prezentul regulament nu poate să refuze acordarea sau acceptarea omologărilor de tip în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 09 de amendamente.

| 13.12.1. | Începând cu 1 septembrie 2020, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu sunt obligate să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată la 1 septembrie 2020 sau după această dată. |
| --- | --- |

13.12.1.

Începând cu 1 septembrie 2020, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu sunt obligate să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată la 1 septembrie 2020 sau după această dată.

| 13.12.2. | Până la 1 septembrie 2022, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să accepte omologările de tip acordate în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată înainte de 1 septembrie 2020. |
| --- | --- |

13.12.2.

Până la 1 septembrie 2022, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să accepte omologările de tip acordate în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată înainte de 1 septembrie 2020.

| 13.12.3. | Începând cu 1 septembrie 2022, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu sunt obligate să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.12.3.

Începând cu 1 septembrie 2022, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu sunt obligate să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament.

| 13.12.4. | Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 13.12.3, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament pentru vehiculele care nu sunt afectate de modificările introduse de seria 09 de amendamente. |
| --- | --- |

13.12.4.

Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 13.12.3, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să continue să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente la prezentul regulament pentru vehiculele care nu sunt afectate de modificările introduse de seria 09 de amendamente.

| 13.12.5. | Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu pot refuza să acorde omologări de tip sau extinderi ale unor astfel de omologări în temeiul niciunei serii precedente de amendamente la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.12.5.

Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu pot refuza să acorde omologări de tip sau extinderi ale unor astfel de omologări în temeiul niciunei serii precedente de amendamente la prezentul regulament.

| 13.13. | Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 10 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate să refuze acordarea sau acceptarea de omologări de tip ONU în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 10 de amendamente. |
| --- | --- |

13.13.

Începând cu data oficială a intrării în vigoare a seriei 10 de amendamente, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate să refuze acordarea sau acceptarea de omologări de tip ONU în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin seria 10 de amendamente.

| 13.13.1. | Începând cu 1 septembrie 2022, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu sunt obligate să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată la 1 septembrie 2022 sau după această dată. |
| --- | --- |

13.13.1.

Începând cu 1 septembrie 2022, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu sunt obligate să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată la 1 septembrie 2022 sau după această dată.

| 13.13.2. | Până la 1 septembrie 2026, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată înainte de 1 septembrie 2022. |
| --- | --- |

13.13.2.

Până la 1 septembrie 2026, părțile contractante care aplică prezentul regulament trebuie să accepte omologările de tip în temeiul seriei precedente de amendamente care au fost emise pentru prima dată înainte de 1 septembrie 2022.

| 13.13.3. | Începând cu 1 septembrie 2026, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu mai au obligația de a accepta omologările de tip în temeiul seriilor precedente de amendamente la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.13.3.

Începând cu 1 septembrie 2026, părțile contractante care aplică prezentul regulament nu mai au obligația de a accepta omologările de tip în temeiul seriilor precedente de amendamente la prezentul regulament.

| 13.13.4. | Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 13.13.3, părțile contractante care aplică regulamentul trebuie să continue să accepte omologările de tip ONU în temeiul seriei precedente de amendamente la regulament pentru vehiculele care nu sunt afectate de modificările introduse de seria 10 de amendamente. |
| --- | --- |

13.13.4.

Fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 13.13.3, părțile contractante care aplică regulamentul trebuie să continue să accepte omologările de tip ONU în temeiul seriei precedente de amendamente la regulament pentru vehiculele care nu sunt afectate de modificările introduse de seria 10 de amendamente.

| 13.13.5. | Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu pot să refuze să acorde omologări de tip ONU sau extinderi ale acestora în temeiul niciunei serii precedente de amendamente la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.13.5.

Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu pot să refuze să acorde omologări de tip ONU sau extinderi ale acestora în temeiul niciunei serii precedente de amendamente la prezentul regulament.

---

(1)  Astfel cum sunt definite în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3.), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punctul 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Numerele de identificare ale părților contractante la acordul din 1958 sunt prezentate în anexa 3 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, anexa 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Vehiculele din categoria M2 care sunt omologate în conformitate cu prezentul regulament ca alternativă la Regulamentul ONU nr. 80 (în conformitate cu punctul 1.2 din regulamentul respectiv) trebuie să îndeplinească, de asemenea, cerințele de la prezentul punct.

3

2

---

ANEXA 1

Fișă de comunicare

[(format maxim: A4 (210 × 297 mm)]

| (1) | emisă de către: | Denumirea serviciului administrativ
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

emisă de către:

Denumirea serviciului administrativ

...

...

...

| Privind (2): | Acordarea omologării
  Omologarea extinsă
  Omologarea refuzată
  Omologarea retrasă
  Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

Privind (2):

Acordarea omologării

Omologarea extinsă

Omologarea refuzată

Omologarea retrasă

Încetarea definitivă a producției

unui tip de vehicul în ceea ce privește rezistența scaunelor și ancorajelor lor, fie în cazul scaunelor dotate cu tetiere sau prevăzute pentru a fi dotate cu tetiere, fie în cazul scaunelor care nu pot fi dotate cu astfel de dispozitive, precum și în ceea ce privește caracteristicile tetierelor în temeiul Regulamentului ONU nr. 17

| Omologarea nr. ... | Extinderea nr. ... |
| --- | --- |

Omologarea nr. ...

Extinderea nr. ...

1.

Denumirea sau marca comercială a autovehiculului ...

2.

Tipul vehiculului ...

3.

Numele și adresa producătorului: ...

4.

...

5.

Descrierea scaunelor...

6.

...

7.

...

8.

Descrierea ancorajului scaunelor: ...

9.

Poziția longitudinală a scaunelor în timpul încercărilor: ...

10.

Tipul dispozitivului: decelerare/accelerare 2

11.

Vehicul prezentat pentru omologare la data de: ...

12.

...

13.

Data raportului emis de serviciul respectiv: ...

14.

Numărul raportului emis de serviciul respectiv: ...

15.

Observații (a se preciza de asemenea valorile de monitorizare):

16.

Omologarea este acordată/extinsă/refuzată/retrasă 2

17.

Motivul (motivele) extinderii (dacă este cazul) ...

18.

Amplasarea mărcii de omologare pe vehicul...

19.

Locul: ...

20.

Data: ...

21.

Semnătura: ...

22.

| | desene, scheme și planuri ale scaunelor, ale punctelor lor de ancorare pe vehicul, ale sistemelor de reglare și de deplasare ale scaunelor și ale componentelor acestora, precum și ale dispozitivelor lor de blocare; |
| --- | --- |

desene, scheme și planuri ale scaunelor, ale punctelor lor de ancorare pe vehicul, ale sistemelor de reglare și de deplasare ale scaunelor și ale componentelor acestora, precum și ale dispozitivelor lor de blocare;

| | fotografii ale scaunelor, ale punctelor lor de ancorare, ale sistemelor de reglare și de deplasare ale scaunelor și ale componentelor acestora, precum și ale dispozitivelor lor de blocare și ale sistemului de protecție suplimentară a ocupanților împotriva deplasării necontrolate a bagajelor. |
| --- | --- |

fotografii ale scaunelor, ale punctelor lor de ancorare, ale sistemelor de reglare și de deplasare ale scaunelor și ale componentelor acestora, precum și ale dispozitivelor lor de blocare și ale sistemului de protecție suplimentară a ocupanților împotriva deplasării necontrolate a bagajelor.

| Notă: | Notă: În cazul scaunelor dotate cu tetiere astfel cum sunt definite la punctele 2.13.2 și 2.13.3 din prezentul regulament, tetiera trebuie să apară în toate desenele, diagramele și fotografiile. |
| --- | --- |

Notă:

Notă

Notă: În cazul scaunelor dotate cu tetiere astfel cum sunt definite la punctele 2.13.2 și 2.13.3 din prezentul regulament, tetiera trebuie să apară în toate desenele, diagramele și fotografiile.

---

(1)  Numărul distinctiv al țării care a acordat/extins/refuzat/retras omologarea (a se vedea dispozițiile de omologare din prezentul regulament).

1

(2)  A se tăia mențiunea necorespunzătoare.

2

---

ANEXA 2

Exemple de mărci de omologare

Modelul A

(a se vedea punctele 4.4, 4.4.1, 4.4.2 și 4.4.3 din prezentul regulament)

Vehicul cu cel puțin un scaun dotat cu tetieră sau care poate fi dotat cu o tetieră

Image 3

a = min. 8 mm

Marca de omologare de mai sus, fixată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul în cauză a fost omologat în Țările de Jos (E4) în temeiul Regulamentului ONU nr. 17, în ceea ce privește rezistența scaunelor dotate sau care pot fi dotate cu tetiere și în ceea ce privește caracteristicile tetierelor, cu numărul de omologare 102439. Primele două cifre ale numărului de omologare indică faptul că, la momentul omologării, regulamentul includea deja seria 10 de amendamente. Marca de omologare de mai sus indică, de asemenea, faptul că tipul de vehicul a fost omologat în temeiul Regulamentului ONU nr. 17 în ceea ce privește rezistența oricăror scaune instalate în vehicul care nu sunt dotate sau nu pot fi dotate cu tetiere.

Modelul B

(a se vedea punctele 4.4, 4.4.1 și 4.4.2 din prezentul regulament)

Vehicule cu scaune care nu sunt dotate sau nu pot fi dotate cu tetiere

Image 4

a = min. 8 mm

Marca de omologare de mai sus, fixată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul în cauză are scaune care nu sunt dotate sau nu pot fi dotate cu tetiere și că acesta a fost omologat în Țările de Jos (E4) în temeiul Regulamentului ONU nr. 17, în ceea ce privește rezistența scaunelor și a ancorajelor acestora, cu numărul de omologare 102439. Primele două cifre ale numărului de omologare indică faptul că, la momentul omologării, regulamentul ONU includea deja seria 10 de amendamente.

Modelul C

(a se vedea punctul 4.5 din prezentul regulament)

Vehicul cu cel puțin un scaun dotat cu tetieră sau care poate fi dotat cu o tetieră

Image 5

a = min. 8 mm

Marca de omologare de mai sus, fixată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul are cel puțin un scaun dotat sau care poate fi dotat cu o tetieră și că a fost omologat în Țările de Jos (E4) în temeiul Regulamentelor ONU nr. 17 și nr. 33 (1).

Numerele de omologare indică faptul că, la datele la care a fost acordată omologarea, Regulamentul ONU nr. 17 includea seria 10 de amendamente, dar Regulamentul ONU nr. 33 era încă în forma lui originală. Marca de omologare de mai sus indică, de asemenea, faptul că tipul de vehicul a fost omologat în temeiul Regulamentului ONU nr. 17 în ceea ce privește rezistența oricăror scaune instalate în vehicul care nu sunt dotate sau nu pot fi dotate cu tetiere.

Modelul D

(a se vedea punctul 4.5 din prezentul regulament)

Vehicule cu scaune care nu sunt dotate sau nu pot fi dotate cu tetiere

Image 6

a = min. 8 mm

Marca de omologare de mai sus, fixată pe un vehicul, indică faptul că tipul de vehicul are scaune care nu sunt dotate sau care nu pot fi dotate cu tetiere și că a fost omologat în Țările de Jos (E4) în temeiul Regulamentelor ONU nr. 17 și nr. 33.1 Numerele de omologare indică faptul că, la datele la care a fost acordată omologarea, Regulamentul ONU nr. 17 conținea seria 10 de amendamente, dar Regulamentul ONU nr. 33 era încă în forma lui originală.

---

(1)  Cel de al doilea număr este indicat doar cu titlu de exemplu.

---

ANEXA 3

Procedura de determinare a punctului „H” și a unghiului real al trunchiului pentru pozițiile de ședere în autovehicule (1):

| Apendicele 1 – | Descrierea manechinului tridimensional pentru determinarea punctului „H”1 |
| --- | --- |

Apendicele 1 –

Descrierea manechinului tridimensional pentru determinarea punctului „H”1

| Apendicele 2 – | Sistemul de referință tridimensional1 |
| --- | --- |

Apendicele 2 –

Sistemul de referință tridimensional1

| Apendicele 3 – | Parametrii de referință cu privire la locurile pe scaun1 |
| --- | --- |

Apendicele 3 –

Parametrii de referință cu privire la locurile pe scaun1

---

(1)  Procedura este descrisă în anexa 1 și în apendicele 1, 2 și 3 la anexa 1 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), document ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

ANEXA 4

Procedură de încercare pentru măsurarea lățimii minime

1.   Scop

Scopul acestei proceduri de încercare este de a demonstra conformitatea cu cerințele privind lățimea minimă descrise la punctul 5.6.3 din prezentul regulament.

2.   Procedura de măsurare a lățimii

| 2.1. | Scaunul se reglează astfel încât punctul H să coincidă cu punctul R; dacă spătarul scaunului este reglabil, acesta se poziționează la unghiul prevăzut al spătarului; ambele reglaje trebuie să fie în conformitate cu cerințele de la punctul 2.1 din anexa 11. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Planul S1 este un plan perpendicular pe linia de referință și situat la 65 ± 3 mm sub partea superioară efectivă a tetierei. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Planele P și P’ sunt plane longitudinale verticale, tangențiale la fiecare laterală a tetierei la care se face măsurătoarea. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Se măsoară distanțele L și L' în planul S1 dintre planele longitudinale verticale care trec prin linia trunchiului și planele P și P'. |
| --- | --- |

2.4.

Figura 4-1

Image 7

---

ANEXA 5

Procedură de încercare pentru măsurarea deplasării și a rezistenței

1.   Scop

De a demonstra conformitatea cu cerințele privind deplasarea de la punctul 5.6.4 din prezentul regulament conform punctului 2 din prezenta anexă.

De a demonstra conformitatea cu cerințele privind deplasarea de la punctul 5.7.2 din prezentul regulament conform punctului 2 din prezenta anexă.

De a demonstra conformitatea cu cerințele privind deplasarea de la punctul 5.7.3 din prezentul regulament conform punctului 3 din prezenta anexă.

2.   Procedura de măsurare a deplasării

Vectorii de sarcină care exercită o forță asupra tetierei sunt cuprinși inițial într-un plan vertical paralel cu planul longitudinal zero al vehiculului.

| 2.1. | Configurarea scaunului
  Dacă spătarul scaunului este reglabil, acesta este reglat într-o poziție specificată de producătorul vehiculului. Dacă există mai multe poziții de înclinare apropiate de cea specificată de producător, spătarul scaunului se reglează în poziția înclinată cea mai apropiată în spate față de poziția specificată de producător. Dacă poziția tetierei este independentă de poziția de înclinare a spătarului scaunului, conformitatea se determină la înclinarea spătarului scaunului specificată de producător. Se reglează tetiera în poziția cea mai înaltă de reglare verticală destinată utilizării de către ocupant. Se reglează tetiera în poziția de reglaj orizontal cea mai din spate (în raport cu scaunul), la distanța maximă cap-tetieră. |
| --- | --- |

2.1.

Dacă spătarul scaunului este reglabil, acesta este reglat într-o poziție specificată de producătorul vehiculului. Dacă există mai multe poziții de înclinare apropiate de cea specificată de producător, spătarul scaunului se reglează în poziția înclinată cea mai apropiată în spate față de poziția specificată de producător. Dacă poziția tetierei este independentă de poziția de înclinare a spătarului scaunului, conformitatea se determină la înclinarea spătarului scaunului specificată de producător. Se reglează tetiera în poziția cea mai înaltă de reglare verticală destinată utilizării de către ocupant. Se reglează tetiera în poziția de reglaj orizontal cea mai din spate (în raport cu scaunul), la distanța maximă cap-tetieră.

| 2.2. | Pe scaun, se așază un dispozitiv de încercare având, văzut lateral, dimensiunile tăbliei spătarului și linia de referință a trunchiului (linia mediană verticală) ale manechinului 3D-H, astfel cum se specifică în anexa 3, cu senzorul (tija) care măsoară garda la plafon situat în poziția maximă spre înapoi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Se stabilește linia trunchiului deplasat prin generarea unui moment spre spate de 373 ± 7,5 Nm în punctul R, prin aplicarea unei forțe cu o viteză între 2,5 Nm/secundă și 3,7 Nm/secundă asupra spătarului, prin tăblia acestuia. Poziția inițială pe tăblia spătarului a vectorului forței generatoare de moment are o înălțime de 290 mm ± 13 mm. Se aplică vectorul forței perpendicular pe linia trunchiului, cu o abatere de cel mult 2 ° față de un plan vertical paralel cu planul vertical longitudinal zero al vehiculului. Se forțează tăblia spătarului să se rotească în jurul punctului R. Direcția vectorului forței se rotește odată cu tăblia spătarului. În cazul încercării simultane a scaunelor banchetă, momentul de deplasare spre spate se aplică simultan tuturor locurilor de pe banchetă, indiferent dacă sunt sau nu echipate cu tetieră. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Se menține poziția tăbliei spătarului, astfel cum este stabilită la punctul 2.3 din prezenta anexă. Folosind un cap de încercare sferic cu diametrul de 165 ± 2 mm, se stabilește poziția inițială de referință a capului fals aplicând, perpendicular pe linia deplasată a trunchiului, o sarcină inițială spre spate pe linia mediană a scaunului, la o înălțime de 65 ± 3 mm sub partea superioară efectivă a tetierei, care va produce un moment de 373 ± 7,5 Nm în punctul R. Se menține această forță timp de 5 secunde și apoi se înregistrează deplasarea spre spate a capului de încercare cu sarcina aplicată. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | La determinarea deplasării spre spate a tetierelor la un spațiu liber mai mare de 60 mm în conformitate cu punctul 5.6.4 din prezentul regulament, sarcina de mai sus se aplică prin centrul de greutate al celei mai mici secțiuni a spațiului liber, de-a lungul planelor transversale paralele cu linia trunchiului. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dacă prezența spațiilor libere împiedică aplicarea forței prevăzute la punctul 2.4 din prezenta anexă la 65 ± 3 mm de partea superioară efectivă a tetierei, distanța se poate reduce, astfel încât axa forței să treacă prin linia mediană a elementului ramei cel mai apropiat de spațiul liber. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Procedura de determinare a rezistenței

| 3.1. | Sarcina specificată la punctul 2.4 din prezenta anexă se mărește cu o rată cuprinsă între 5 N/secundă și 200 N/secundă până la 890 N ± 5 N; sarcina aplicată se menține timp de 5 secunde fără ca scaunul sau tetiera să se rupă. |
| --- | --- |

3.1.

Figura 5-1

| r | : | linia de referință |
| --- | --- | --- |
| r1 | : | linia de referință deplasată |

r

:

linia de referință

r1

:

linia de referință deplasată

Image 8

---

ANEXA 6

Procedură de încercare pentru verificarea disipării energiei

1.   Instalarea, aparatura de încercare, instrumente de înregistrare și modul de lucru

| 1.1. | Instalarea
  Scaunul, așa cum este montat pe vehicul, se fixează bine pe bancul de încercare cu ajutorul elementelor de prindere furnizate de producător, astfel încât să nu se deplaseze ca urmare a aplicării șocului.
  Spătarul scaunului, dacă este reglabil, se blochează în poziția specificată la punctul 6.1.1 din prezentul regulament.
  Dacă scaunul este dotat cu tetieră, aceasta se montează pe spătarul scaunului așa cum trebuie să fie montată în vehicul. Dacă tetiera este separată, ea se atașează la acea componentă a cadrului vehiculului la care se atașează de obicei.
  Dacă tetiera este reglabilă, se așază în poziția cea mai nefavorabilă pe care o permit sistemele sale de reglare. |
| --- | --- |

1.1.

Scaunul, așa cum este montat pe vehicul, se fixează bine pe bancul de încercare cu ajutorul elementelor de prindere furnizate de producător, astfel încât să nu se deplaseze ca urmare a aplicării șocului.

Spătarul scaunului, dacă este reglabil, se blochează în poziția specificată la punctul 6.1.1 din prezentul regulament.

Dacă scaunul este dotat cu tetieră, aceasta se montează pe spătarul scaunului așa cum trebuie să fie montată în vehicul. Dacă tetiera este separată, ea se atașează la acea componentă a cadrului vehiculului la care se atașează de obicei.

Dacă tetiera este reglabilă, se așază în poziția cea mai nefavorabilă pe care o permit sistemele sale de reglare.

| 1.2. | Aparatura de încercare |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Această aparatură constă într-un pendul al cărui pivot este sprijinit pe rulmenți cu bile și a cărui masă redusă (*1) |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Pe capul de încercare se montează două accelerometre și un vitezometru, toate capabile să măsoare valorile în direcția impactului. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | Instrumente de înregistrare
  Instrumentele de înregistrare utilizate trebuie să asigure măsurarea cu gradele de acuratețe următoare: |
| --- | --- |

1.3.

Instrumentele de înregistrare utilizate trebuie să asigure măsurarea cu gradele de acuratețe următoare:

| 1.3.1. | Accelerație: | Acuratețe = ± 5 % din valoarea reală; |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

Acuratețe = ± 5 % din valoarea reală;

| | Categoria de frecvență a canalului de date: clasa 600 corespunzătoare Standardului ISO 6487 (1980); |
| --- | --- |

Categoria de frecvență a canalului de date: clasa 600 corespunzătoare Standardului ISO 6487 (1980);

| | Sensibilitatea transversală = < 5 % din cel mai scăzut punct de pe scală. |
| --- | --- |

Sensibilitatea transversală = < 5 % din cel mai scăzut punct de pe scală.

| 1.3.2. | Rapiditate: | Acuratețe: ±2,5 % din valoarea reală; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Acuratețe: ±2,5 % din valoarea reală;

| | Sensibilitatea: 0,5 km/h |
| --- | --- |

Sensibilitatea: 0,5 km/h

| 1.3.3. | Înregistrarea timpului:
  instrumentele trebuie să permită înregistrarea acțiunii pe toată durata ei, iar citirile trebuie efectuate în maximum o miime de secundă;
  începutul impactului în momentul primului contact dintre capul fals și piesa supusă încercării se detectează pe înregistrările utilizate la analiza încercării. |
| --- | --- |

1.3.3.

instrumentele trebuie să permită înregistrarea acțiunii pe toată durata ei, iar citirile trebuie efectuate în maximum o miime de secundă;

începutul impactului în momentul primului contact dintre capul fals și piesa supusă încercării se detectează pe înregistrările utilizate la analiza încercării.

| 1.4. | Procedura de încercare |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Încercările spătarului scaunului
  Cu scaunul instalat conform indicațiilor de la punctul 1.1 din prezenta anexă, direcția impactului dinspre spate spre față trebuie să fie situată într-un plan longitudinal la un unghi de 45 ° față de verticală.
  Laboratorul de încercări selectează punctele de impact din zona 1 definită la punctul 6.8.1.1 din prezentul regulament sau, dacă este necesar, din zona 2 definită la punctul 6.8.1.2 din prezentul regulament, pe suprafețele cu razele de curbură mai mici de 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1.

Cu scaunul instalat conform indicațiilor de la punctul 1.1 din prezenta anexă, direcția impactului dinspre spate spre față trebuie să fie situată într-un plan longitudinal la un unghi de 45 ° față de verticală.

Laboratorul de încercări selectează punctele de impact din zona 1 definită la punctul 6.8.1.1 din prezentul regulament sau, dacă este necesar, din zona 2 definită la punctul 6.8.1.2 din prezentul regulament, pe suprafețele cu razele de curbură mai mici de 5 mm.

| 1.4.2. | Încercări asupra tetierei spate
  Tetiera se montează și se reglează conform indicațiilor de la punctul 1.1 din prezenta anexă. Laboratorul de încercări selectează punctele de impact în zona 1 definită la punctul 6.8.1.1 din prezentul regulament și posibil în zona 2 definită la punctul 6.8.1.2 din prezentul regulament, pe suprafețe cu razele de curbură mai mici de 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.2.

Tetiera se montează și se reglează conform indicațiilor de la punctul 1.1 din prezenta anexă. Laboratorul de încercări selectează punctele de impact în zona 1 definită la punctul 6.8.1.1 din prezentul regulament și posibil în zona 2 definită la punctul 6.8.1.2 din prezentul regulament, pe suprafețe cu razele de curbură mai mici de 5 mm.

| 1.4.2.1. | Pentru suprafața frontală, direcția impactului dinspre față spre spate trebuie să fie orizontală într-un plan longitudinal. |
| --- | --- |

1.4.2.1.

| 1.4.2.2. | Zonele din față și din spate sunt definite respectiv de un plan orizontal tangențial la marginea superioară a tetierei, determinat conform punctului 6.5 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.4.2.2.

| 1.4.3. | Capul de încercare trebuie să lovească elementul de încercare cu o viteză de 24,1 km/h; această viteză se realizează fie prin simpla energie de propulsie, fie utilizând un dispozitiv propulsor suplimentar. |
| --- | --- |

1.4.3.

2.   Rezultate

Decelerația este calculată ca medie a citirilor de la cele două accelerometre.

3.   Proceduri echivalente (a se vedea punctul 6.9 din prezentul regulament).

---

(*1)  Relația dintre masa redusă „mr” a pendulului și masa totală „m” a pendulului la o distanță „a” între centrul de percuție și axa de rotație și la o distanță „l” între centrul de greutate și axa de rotație este dată de formula:

Image 9

---

ANEXA 7

Metoda de încercare a rezistenței ancorajelor scaunelor și a sistemelor de reglare, de blocare și de deplasare ale acestora

1.   Determinarea rezistenței la inerție

| 1.1. | Scaunele ce urmează să fie încercate se montează pe șasiul vehiculului pentru care sunt proiectate. Șasiul vehiculului respectiv se ancorează strâns pe un cărucior de încercare conform punctelor următoare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Metoda utilizată pentru ancorarea caroseriei vehiculului pe căruciorul de încercare nu trebuie să conducă la consolidarea ancorajelor scaunelor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Scaunele și componentele acestora se reglează și se blochează conform indicațiilor de la punctul 6.1.1 și într-una dintre pozițiile descrise la punctul 6.3.3 sau 6.3.4 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dacă scaunele dintr-un grup nu prezintă diferențe esențiale în sensul punctului 2.2 din prezentul regulament, încercările prevăzute la punctele 6.3.1 și 6.3.2 din prezentul regulament pot fi efectuate cu un scaun reglat în poziția sa cea mai avansată și cu celălalt scaun reglat în poziția sa cea mai retrasă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Decelerația căruciorului se măsoară cu canale de date din clasa de frecvență (CFC) 60, corespunzătoare caracteristicilor standardului internațional ISO 6487 (2002). |
| --- | --- |

1.5.

2.   Încercarea de coliziune a vehiculului complet cu o barieră rigidă

| 2.1. | Bariera constă într-un bloc de beton armat cu lățimea de minimum 3 m, înălțimea de minimum 1,5 m și grosimea de minimum 0,6 m. Fața frontală trebuie să fie perpendiculară pe porțiunea finală a pistei de încercare și trebuie să fie acoperită cu plăci de placaj cu grosimea de 19 ± 1 mm. În spatele blocului de beton armat se tasează cel puțin 90 de tone de pământ. Obstacolul din beton armat și pământ se poate înlocui cu obstacole care să aibă aceeași suprafață frontală cu condiția ca acestea să dea rezultate echivalente. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În momentul impactului, vehiculul trebuie să fie în cursă liberă. Acesta trebuie să ajungă la obstacol pe o traiectorie perpendiculară pe direcția peretelui de coliziune; dezalinierea laterală maximă admisă între linia mediană verticală a părții frontale a vehiculului și linia mediană verticală a peretelui de coliziune trebuie să fie de ± 30 cm; în momentul impactului, vehiculul nu trebuie să mai fie supus acțiunii niciunui alt dispozitiv suplimentar de direcție sau propulsie. Viteza la impact trebuie să fie cuprinsă între 48,3 km/h și 53,1 km/h. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sistemul de alimentare cu combustibil trebuie umplut la cel puțin 90 % din capacitatea sa cu combustibil sau cu un lichid echivalent. |
| --- | --- |

2.3.

---

ANEXA 8

Procedură de încercare pentru măsurarea spațiilor libere

1.   Scop

Scopul acestei proceduri de încercare este de a evalua orice spațiu liber din tetiere, precum și spațiile libere dintre partea inferioară a tetierei și partea superioară a spătarului scaunului, în conformitate cu cerințele de la punctele 5.6.4 și 5.6.5 din prezentul regulament.

Orice spațiu liber din tetieră se măsoară cu ajutorul procedurii cu sferă descrise la punctul 2 din prezenta anexă.

Spațiile libere dintre partea inferioară a tetierei și partea superioară a spătarului scaunului se măsoară utilizând procedura cu sferă descrisă la punctele 2.1-2.5 din prezenta anexă sau, la alegerea producătorului, utilizând procedura liniară descrisă la punctul 3 din prezenta anexă.

2.   Măsurarea spațiilor libere utilizând o sferă

| 2.1. | Scaunul se reglează astfel încât punctul H să coincidă cu punctul R; dacă spătarul scaunului este reglabil, acesta se poziționează la unghiul prevăzut al spătarului; ambele reglaje trebuie să fie în conformitate cu cerințele de la punctul 2.1 din anexa 11. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tetiera trebuie reglată la cea mai joasă înălțime a sa și la orice distanță cap-tetieră reglabilă destinată utilizării de către ocupanți. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zona de măsurare este situată oriunde între două plane verticale longitudinale care trec la 85 mm de fiecare parte a liniei trunchiului și deasupra părții superioare a spătarului scaunului, la o înălțime mai mare de 540 mm. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Aplicând o sarcină de cel mult 5 N pe zona de măsurare specificată la punctul 2.2 de mai sus, se plasează capul de încercare sferic cu diametrul de 165 ± 2 mm pe orice spațiu liber care permite realizarea a cel puțin două puncte de contact, în interiorul zonei. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Se determină dimensiunea spațiului liber prin măsurarea distanței dintre marginile interioare ale celor mai îndepărtate puncte de contact, astfel cum se arată în figurile 8-1, 8-2 și 8.3. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În cazul spațiilor libere din tetieră, dacă valoarea măsurată conform punctului 2.5 din prezenta anexă depășește 60 mm, pentru a demonstra conformitatea cu cerințele de la punctul 5.6.4 din prezentul regulament, se efectuează încercarea de deplasare a spătarului scaunului descrisă în anexa 5, prin aplicarea pe fiecare spațiu liber, folosind o sferă cu diametrul de 165 mm, a unei forțe care trece prin centrul de greutate al celei mai mici secțiuni a spațiului liber, de-a lungul unor plane transversale paralele cu linia trunchiului și reproducând un moment de 373 Nm în punctul R. |
| --- | --- |

2.6.

Figura 8-1

Măsurarea unui spațiu liber vertical „a”

Image 10

| Notă: | Secțiunea A-A trebuie să fie determinată într-un punct al suprafeței interstițiului care permite pătrunderea maximă a sferei, fără aplicarea niciunei sarcini. |
| --- | --- |

Notă:

Figura 8-2

Măsurarea unui spațiu liber orizontal „a”

Image 11

| Notă: | Secțiunea A-A trebuie să fie determinată într-un punct al suprafeței interstițiului care permite pătrunderea maximă a sferei, fără aplicarea niciunei sarcini. |
| --- | --- |

Notă:

Figura 8-3

Porțiunea de spațiu liber care depășește 540 mm

Image 12

3.   Măsurarea liniară a spațiului liber

| 3.1. | Scaunul se reglează astfel încât punctul H să coincidă cu punctul R; dacă spătarul scaunului este reglabil, acesta se poziționează la unghiul prevăzut al spătarului; ambele reglaje trebuie să fie în conformitate cu cerințele de la punctul 2.1 din anexa 10. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tetiera trebuie reglată la cea mai joasă înălțime pentru utilizarea normală de către ocupant și la orice distanță cap-tetieră reglabilă de către ocupanți. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Spațiul liber se măsoară în planul vertical longitudinal care trece prin punctul R ca fiind distanța perpendiculară între două plane paralele, descrise după cum urmează (a se vedea figura 8-4):






  (a) | fiecare plan trebuie să fie perpendicular pe linia prevăzută a trunchiului; |
| --- | --- | --- |

3.3.

(a)

fiecare plan trebuie să fie perpendicular pe linia prevăzută a trunchiului;

| (b) | unul dintre plane trebuie să fie tangent la partea inferioară a tetierei; |
| --- | --- |

(b)

unul dintre plane trebuie să fie tangent la partea inferioară a tetierei;

| (c) | celălalt plan trebuie să fie tangent la partea superioară a spătarului scaunului. |
| --- | --- |

(c)

celălalt plan trebuie să fie tangent la partea superioară a spătarului scaunului.

Figura 8-4

Spațiu liber măsurat între tetieră și partea superioară a spătarului scaunului

Image 13

---

ANEXA 9

Procedură de încercare pentru dispozitive destinate protejării ocupanților vehiculului împotriva deplasării necontrolate a bagajelor

1.   Blocuri de încercare

Blocuri rigide cu centrul de inerție în centrul geometric.

Tipul 1

| Dimensiuni: | 300 mm × 300 mm × 300 mm
  Toate muchiile și colțurile rotunjite la 20 mm |
| --- | --- |
| Masa: | 18 kg |

Dimensiuni:

300 mm × 300 mm × 300 mm

Toate muchiile și colțurile rotunjite la 20 mm

Masa:

18 kg

Momentul de inerție 0,3 ± 0,05 kgm2 (în jurul tuturor celor 3 axe de inerție principale ale blocurilor de bagaje)

Tipul 2

| Dimensiuni: | 500 mm × 350 mm × 125 mm
  Toate muchiile și colțurile rotunjite la 20 mm |
| --- | --- |
| Masa: | 10 kg |

Dimensiuni:

500 mm × 350 mm × 125 mm

Toate muchiile și colțurile rotunjite la 20 mm

Masa:

10 kg

2.   Pregătirea încercării

| 2.1. | Încercarea spătarelor (a se vedea figura 1) |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Cerințe generale |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | La solicitarea producătorului vehiculului, componentele cu duritatea mai mică de 50 Shore A pot fi îndepărtate de pe scaunele și tetierele supuse încercării. |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | Pe podeaua compartimentului pentru bagaje se amplasează două blocuri de încercare de tip 1. În vederea determinării poziției blocurilor de încercare în direcție longitudinală, acestea trebuie mai întâi poziționate de așa manieră încât fața frontală a acestora să intre în contact cu acea parte a vehiculului care constituie limita anterioară a compartimentului pentru bagaje, iar fața inferioară a acestora să se sprijine pe podeaua compartimentului pentru bagaje. Blocurile trebuie apoi deplasate spre spate paralel cu planul median longitudinal al vehiculului până când centrul geometric al acestora a parcurs o distanță orizontală de 200 mm. Dacă dimensiunile compartimentului pentru bagaje nu permit o deplasare de 200 mm și dacă scaunele din spate sunt reglabile în direcție orizontală, aceste scaune trebuie deplasate spre înainte până la limita domeniului de reglare prevăzut pentru un ocupant normal sau în poziția corespunzătoare unei deplasări de 200 mm, luându-se în considerare cea mai mică dintre cele două distanțe. În alte situații, blocurile de încercare trebuie amplasate cât mai departe posibil în spatele scaunelor posterioare. Distanța dintre planul longitudinal median al vehiculului și fața interioară a fiecărui bloc de încercare trebuie să fie de 25 mm pentru a se obține o distanță de 50 mm între cele două blocuri. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.1.1.3. | În timpul încercării, scaunele trebuie reglate astfel încât sistemul de blocare să nu poată fi decuplat de factori externi. După caz, scaunele trebuie reglate astfel:
  Reglarea longitudinală se stabilește la o crestătură sau la 10 mm în fața celei mai retrase poziții de utilizare specificată de producător (pentru scaune cu reglare verticală independentă, perna scaunului trebuie reglată în poziția cea mai joasă). Încercarea trebuie efectuată cu spătarele scaunelor în poziția normală de utilizare. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Reglarea longitudinală se stabilește la o crestătură sau la 10 mm în fața celei mai retrase poziții de utilizare specificată de producător (pentru scaune cu reglare verticală independentă, perna scaunului trebuie reglată în poziția cea mai joasă). Încercarea trebuie efectuată cu spătarele scaunelor în poziția normală de utilizare.

| 2.1.1.4. | Dacă spătarul scaunului este prevăzut cu tetieră și dacă poziția acesteia este reglabilă, încercarea trebuie efectuată cu tetiera în poziția cea mai ridicată. |
| --- | --- |

2.1.1.4.

| 2.1.1.5. | Dacă spătarele scaunelor din spate sunt pliabile, acestea trebuie fixate în poziția verticală normală a acestora prin mecanismul de blocare obișnuit. |
| --- | --- |

2.1.1.5.

| 2.1.1.6. | Scaunele în spatele cărora blocurile de tip 1 nu pot fi instalate sunt exceptate de la această încercare. |
| --- | --- |

2.1.1.6.

| 2.1.1.7. | Toate pozițiile de ședere de pe rândul de scaune supus încercării trebuie să fie dotate cu toate componentele centurii de siguranță a scaunului respectiv care asigură funcția de reținere. |
| --- | --- |

2.1.1.7.

Figura 9-1

Pozițiile blocurilor de încercare înainte de încercarea spătarelor scaunelor din spate

Image 14

| 2.1.2. | Vehicule cu mai mult de două rânduri de scaune |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Dacă rândul cel mai din spate de scaune este amovibil și/sau poate fi pliat de către utilizator în conformitate cu instrucțiunile producătorului pentru a mări suprafața compartimentului pentru bagaje, atunci rândul de scaune aflat imediat în fața rândului celui mai din spate trebuie, de asemenea, încercat. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.2.2. | Cu toate acestea, în această situație, serviciul tehnic, după consultarea producătorului, poate decide să nu supună încercării unul din cele două rânduri de scaune situate cel mai în spate, dacă scaunele și accesoriile lor au o construcție similară și cerința de încercare de 200 mm este respectată. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

| 2.1.3. | Dacă există un spațiu liber care permite inserarea unui bloc de tip 1 între scaune, atunci masele pentru încercare (două blocuri de tip 1), de comun acord între serviciul tehnic și producător, trebuie amplasate în spatele scaunelor. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Configurația exactă a încercării trebuie consemnată în raportul de încercare. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Încercarea sistemelor de compartimentare
  Pentru încercarea sistemelor de compartimentare situate deasupra spătarelor scaunelor, vehiculul trebuie prevăzut cu un planșeu de încercare supraînălțat, având o zonă pentru sarcină care plasează centrul de greutate al blocului de încercare în centru între marginea superioară a spătarului scaunului adiacent (fără a se lua în considerare tetierele) și marginea inferioară a căptușelii plafonului. Se amplasează un bloc de tip 2 pe planșeul de încercare supraînălțat cu suprafața cea mai mare, de 500 × 350 mm, în centru în raport cu axa longitudinală a vehiculului și cu suprafața de 500 × 125 mm spre înainte. Sistemele de compartimentare în spatele cărora nu pot fi instalate blocuri de tip 2 sunt exceptate de la această încercare. Blocul de încercare se plasează direct în contact cu sistemul de compartimentare. În plus, se amplasează două blocuri de încercare de tip 1 în conformitate cu punctul 2.1 pentru a putea efectua o încercare simultană a spătarelor scaunelor (a se vedea figura 2). |
| --- | --- |

2.2.

Pentru încercarea sistemelor de compartimentare situate deasupra spătarelor scaunelor, vehiculul trebuie prevăzut cu un planșeu de încercare supraînălțat, având o zonă pentru sarcină care plasează centrul de greutate al blocului de încercare în centru între marginea superioară a spătarului scaunului adiacent (fără a se lua în considerare tetierele) și marginea inferioară a căptușelii plafonului. Se amplasează un bloc de tip 2 pe planșeul de încercare supraînălțat cu suprafața cea mai mare, de 500 × 350 mm, în centru în raport cu axa longitudinală a vehiculului și cu suprafața de 500 × 125 mm spre înainte. Sistemele de compartimentare în spatele cărora nu pot fi instalate blocuri de tip 2 sunt exceptate de la această încercare. Blocul de încercare se plasează direct în contact cu sistemul de compartimentare. În plus, se amplasează două blocuri de încercare de tip 1 în conformitate cu punctul 2.1 pentru a putea efectua o încercare simultană a spătarelor scaunelor (a se vedea figura 2).

Figura 9-2

Încercarea unui sistem de compartimentare situat deasupra tetierei

Image 15

| 2.2.1. | Dacă spătarul scaunului este prevăzut cu tetieră și dacă poziția acesteia este reglabilă, încercarea trebuie efectuată cu tetiera în poziția cea mai ridicată. |
| --- | --- |

2.2.1.

3.   Încercarea dinamică a spătarelor scaunelor și a sistemelor de compartimentare utilizate ca sisteme de reținere a bagajelor

| 3.1. | Caroseria autoturismului trebuie solid ancorată de un cărucior de încercare, iar această ancorare nu trebuie să constituie o întărire a spătarelor scaunelor și a sistemului de compartimentare. După instalarea blocurilor de încercare conform prevederilor de la punctul 2.1 sau 2.2, caroseria autovehiculului trebuie decelerată sau, la alegerea solicitantului, accelerată astfel încât curba să rămână în interiorul ariei graficului din apendicele la anexa 9, iar variația totală a vitezei ΔV să fie 50 +0/–2 km/h. Cu acordul producătorului, scenariul de încercare descris mai sus poate fi utilizat ca soluție alternativă pentru a efectua încercarea de rezistență a scaunelor conform punctului 6.3.1 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.1.

---

Apendice

Coridorul de decelerare sau de accelerare a căruciorului, ca funcție de timp

Figura 9-3

(Simulare de impact frontal)

Image 16

---

ANEXA 10

Procedură de încercare pentru măsurarea înălțimii

1.   Scop

Scopul acestei proceduri de încercare este de a demonstra conformitatea cu cerințele privind înălțimea descrise la punctul 5.6.2 din prezentul regulament.

2.   Procedura de măsurare a înălțimii

Conformitatea cu cerințele de la punctul 5.6.2 din prezentul regulament trebuie demonstrată utilizând procedura de măsurare a înălțimii definită la punctele 2.2 și 2.3 din prezenta anexă.

| 2.1. | Relația dintre punctul H și punctul R
  Scaunul este reglat astfel încât punctul H să coincidă cu punctul R; dacă spătarul scaunului este reglabil, acesta se află la înclinația corespunzătoare unghiului prevăzut al trunchiului; relația dintre punctul H și punctul R trebuie să fie în conformitate cu cerințele de la punctul 2.1.1 din anexa 11.
  În cazul în care, în timpul încercării tetierei, se constată că punctul H și unghiul real al trunchiului sunt în conformitate cu punctul 2.1.1 din anexa 11, verificarea relației nu trebuie repetată la măsurarea înălțimii conform procedurii de încercare prevăzute în prezenta anexă.
  Alternativă:
  În cazul în care, în timpul încercării tetierei, se constată că punctul H și/sau unghiul real al trunchiului nu sunt în conformitate cu punctul 2.1.1. din anexa 11, dar se aplică ulterior punctul 2.1.3 sau punctul 2.1.4 din anexa 11, verificarea relației nu trebuie repetată la măsurarea înălțimii. |
| --- | --- |

2.1.

Scaunul este reglat astfel încât punctul H să coincidă cu punctul R; dacă spătarul scaunului este reglabil, acesta se află la înclinația corespunzătoare unghiului prevăzut al trunchiului; relația dintre punctul H și punctul R trebuie să fie în conformitate cu cerințele de la punctul 2.1.1 din anexa 11.

În cazul în care, în timpul încercării tetierei, se constată că punctul H și unghiul real al trunchiului sunt în conformitate cu punctul 2.1.1 din anexa 11, verificarea relației nu trebuie repetată la măsurarea înălțimii conform procedurii de încercare prevăzute în prezenta anexă.

Alternativă:

În cazul în care, în timpul încercării tetierei, se constată că punctul H și/sau unghiul real al trunchiului nu sunt în conformitate cu punctul 2.1.1. din anexa 11, dar se aplică ulterior punctul 2.1.3 sau punctul 2.1.4 din anexa 11, verificarea relației nu trebuie repetată la măsurarea înălțimii.

| 2.2. | Aparat de măsurare a înălțimii
  Măsurarea înălțimii se realizează cu un aparat care facilitează măsurarea coordonatelor. |
| --- | --- |

2.2.

Măsurarea înălțimii se realizează cu un aparat care facilitează măsurarea coordonatelor.

| 2.3. | Măsurarea înălțimii
  Toate măsurătorile se efectuează în planul longitudinal median al poziției de ședere desemnate. |
| --- | --- |

2.3.

Toate măsurătorile se efectuează în planul longitudinal median al poziției de ședere desemnate.

| 2.3.1. | Determinarea punctului de contact (PC) (a se vedea figura 10-1)
  Se reglează tetiera în poziția destinată utilizării de către un bărbat de dimensiuni medii (1), conform specificațiilor producătorului. În absența oricărei specificații, tetiera trebuie reglată cât mai aproape posibil de poziția mediană. În cazul în care două poziții de reglare sunt echidistante față de poziția mediană, tetiera trebuie reglată la poziția cea mai înaltă dintre poziția mediană și/sau posterioară.
  Pentru tetierele care nu pot fi reglate în înălțime, se utilizează poziția fixă.
  În cazul în care există o singură poziție de utilizare, aceasta trebuie tratată ca tetieră care nu este reglabilă în înălțime.
  PC este definit ca intersecția unei linii orizontale, la înălțimea coordonatei Z a părții posterioare a capului bărbatului de dimensiuni medii (conform tabelului 10-1), cu suprafața anterioară a tetierei, astfel cum se indică în figura 10-1.
  Odată stabilit, PC este un punct de referință virtual al scaunului (coordonatele x și z).
  În cazul în care PC nu poate fi determinat deoarece linia orizontală care trece prin partea posterioară a capului bărbatului de dimensiuni medii este situată deasupra tetierei, tetiera trebuie ridicată la următoarea poziție de blocare pentru a permite determinarea PC.
  În cazul în care acest lucru nu va genera un punct de intersecție, PC se consideră a fi partea superioară orizontală a tetierei.
  Partea superioară orizontală a tetierei este definită ca fiind punctul cel mai înalt al tetierei, determinat prin coborârea unei linii orizontale în planul longitudinal median al scaunului până când aceasta atinge tetiera (a se vedea figura 10-4).
  În cazul în care mai multe puncte sunt situate la aceeași înălțime, este desemnat ca PC cel mai din față punct al părții superioare orizontale a tetierei.
  Notă: Prezentul punct 2.3.1 descrie doar PC.
  În cazul în care PC nu poate fi determinat deoarece linia orizontală care trece prin partea posterioară a capului bărbatului de dimensiuni medii se află la nivelul unui spațiu liber din tetieră, PC se determină utilizând o sferă cu diametrul de 165 mm al cărei centru se află la același nivel cu linia orizontală care trece prin partea posterioară a capului bărbatului de dimensiuni medii.
  Atunci când sfera intră în contact cu tetiera, PC este desemnat ca fiind punctul cel mai din spate al sferei din zona spațiului liber (a se vedea figura 10-5). |
| --- | --- |

2.3.1.

Se reglează tetiera în poziția destinată utilizării de către un bărbat de dimensiuni medii (1), conform specificațiilor producătorului. În absența oricărei specificații, tetiera trebuie reglată cât mai aproape posibil de poziția mediană. În cazul în care două poziții de reglare sunt echidistante față de poziția mediană, tetiera trebuie reglată la poziția cea mai înaltă dintre poziția mediană și/sau posterioară.

Pentru tetierele care nu pot fi reglate în înălțime, se utilizează poziția fixă.

În cazul în care există o singură poziție de utilizare, aceasta trebuie tratată ca tetieră care nu este reglabilă în înălțime.

PC este definit ca intersecția unei linii orizontale, la înălțimea coordonatei Z a părții posterioare a capului bărbatului de dimensiuni medii (conform tabelului 10-1), cu suprafața anterioară a tetierei, astfel cum se indică în figura 10-1.

Odată stabilit, PC este un punct de referință virtual al scaunului (coordonatele x și z).

În cazul în care PC nu poate fi determinat deoarece linia orizontală care trece prin partea posterioară a capului bărbatului de dimensiuni medii este situată deasupra tetierei, tetiera trebuie ridicată la următoarea poziție de blocare pentru a permite determinarea PC.

În cazul în care acest lucru nu va genera un punct de intersecție, PC se consideră a fi partea superioară orizontală a tetierei.

Partea superioară orizontală a tetierei este definită ca fiind punctul cel mai înalt al tetierei, determinat prin coborârea unei linii orizontale în planul longitudinal median al scaunului până când aceasta atinge tetiera (a se vedea figura 10-4).

În cazul în care mai multe puncte sunt situate la aceeași înălțime, este desemnat ca PC cel mai din față punct al părții superioare orizontale a tetierei.

Notă: Prezentul punct 2.3.1 descrie doar PC.

În cazul în care PC nu poate fi determinat deoarece linia orizontală care trece prin partea posterioară a capului bărbatului de dimensiuni medii se află la nivelul unui spațiu liber din tetieră, PC se determină utilizând o sferă cu diametrul de 165 mm al cărei centru se află la același nivel cu linia orizontală care trece prin partea posterioară a capului bărbatului de dimensiuni medii.

Atunci când sfera intră în contact cu tetiera, PC este desemnat ca fiind punctul cel mai din spate al sferei din zona spațiului liber (a se vedea figura 10-5).

| 2.3.2. | Determinarea punctului de intersecție (PI)
  Se reglează tetiera în poziția cea mai înaltă. În cazul în care tetiera este basculantă sau reglabilă înainte și înapoi, se păstrează reglajul basculat și înainte-înapoi utilizat pentru determinarea PC.
  PI se determină pe suprafața frontală a tetierei ca intersecție cu o linie verticală situată în spatele PC (a se vedea figura 10-2) la „distanța x” (astfel cum se indică în tabelul 10-1).
  În cazul în care PI este amplasat în spatele părții superioare orizontale a tetierei, PI va fi desemnat în partea superioară orizontală a tetierei (a se vedea figura 10-4).
  Notă: se iau în considerare toate trimiterile la „partea superioară orizontală” pentru o soluție similară.
  În cazul în care PC este desemnat în partea superioară orizontală a tetierei de la punctul 2.3.1 și nu există un PI pe suprafața tetierei, PI se desemnează, de asemenea, pe partea superioară orizontală a tetierei, în conformitate cu punctul 2.3.1 din prezenta anexă.
  Punctul determinat „PI” va fi menținut în orice poziție de ajustare.
  La tetierele care nu pot fi reglate în înălțime, PI trebuie determinat în poziția fixă.

  Tabelul 10-1


  Tabel de parametri privind poziția capului


  Poziția părților posterioare ale capetelor a doi bărbați așezați în poziție de conducere auto în raport cu punctul R, la mai multe unghiuri prevăzute ale trunchiului, și „distanța x” dintre acestea













  Unghiul prevăzut al trunchiului | Coordonata x a părții posterioare a capului calculată pentru bărbatul de talie medie | Coordonata z a părții posterioare a capului calculată pentru bărbatul de talie medie | Coordonata x a părții posterioare a capului, calculată pentru un bărbat de talie mare (2) | „Distanța x”:
  distanța dintre coordonatele X ale părții posterioare a capurilor ambilor bărbați |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 504,5*sin (unghiul prevăzut al trunchiului – 2,6) + 71 | 504,5*cos (unghiul prevăzut al trunchiului – 2,6) + 203 | 593*sin (unghiul prevăzut al trunchiului – 2,6) + 76 | 88,5*sin (unghiul prevăzut al trunchiului – 2,6) + 5 |
| 5 | 92 | 707 | 101 | 9 |
| 6 | 101 | 707 | 111 | 10 |
| 7 | 110 | 706 | 121 | 12 |
| 8 | 118 | 705 | 132 | 13 |
| 9 | 127 | 704 | 142 | 15 |
| 10 | 136 | 703 | 152 | 16 |
| 11 | 145 | 702 | 163 | 18 |
| 12 | 153 | 701 | 173 | 19 |
| 13 | 162 | 699 | 183 | 21 |
| 14 | 171 | 698 | 193 | 22 |
| 15 | 179 | 696 | 203 | 24 |
| 16 | 188 | 694 | 213 | 26 |
| 17 | 196 | 692 | 223 | 27 |
| 18 | 205 | 689 | 233 | 29 |
| 19 | 213 | 687 | 243 | 30 |
| 20 | 222 | 684 | 253 | 31 |
| 21 | 230 | 682 | 263 | 33 |
| 22 | 239 | 679 | 273 | 34 |
| 23 | 247 | 676 | 283 | 36 |
| 24 | 255 | 673 | 292 | 37 |
| 25 | 263 | 669 | 302 | 39 |
| 26 | 271 | 666 | 312 | 40 |
| 27 | 279 | 662 | 321 | 42 |
| 28 | 287 | 659 | 330 | 43 |
| 29 | 295 | 655 | 340 | 44 |
| 30 | 303 | 651 | 349 | 46 |

2.3.2.

Se reglează tetiera în poziția cea mai înaltă. În cazul în care tetiera este basculantă sau reglabilă înainte și înapoi, se păstrează reglajul basculat și înainte-înapoi utilizat pentru determinarea PC.

PI se determină pe suprafața frontală a tetierei ca intersecție cu o linie verticală situată în spatele PC (a se vedea figura 10-2) la „distanța x” (astfel cum se indică în tabelul 10-1).

În cazul în care PI este amplasat în spatele părții superioare orizontale a tetierei, PI va fi desemnat în partea superioară orizontală a tetierei (a se vedea figura 10-4).

Notă: se iau în considerare toate trimiterile la „partea superioară orizontală” pentru o soluție similară.

În cazul în care PC este desemnat în partea superioară orizontală a tetierei de la punctul 2.3.1 și nu există un PI pe suprafața tetierei, PI se desemnează, de asemenea, pe partea superioară orizontală a tetierei, în conformitate cu punctul 2.3.1 din prezenta anexă.

Punctul determinat „PI” va fi menținut în orice poziție de ajustare.

La tetierele care nu pot fi reglate în înălțime, PI trebuie determinat în poziția fixă.

Tabelul 10-1

Tabel de parametri privind poziția capului

Poziția părților posterioare ale capetelor a doi bărbați așezați în poziție de conducere auto în raport cu punctul R, la mai multe unghiuri prevăzute ale trunchiului, și „distanța x” dintre acestea

Unghiul prevăzut al trunchiului

Coordonata x a părții posterioare a capului calculată pentru bărbatul de talie medie

Coordonata z a părții posterioare a capului calculată pentru bărbatul de talie medie

Coordonata x a părții posterioare a capului, calculată pentru un bărbat de talie mare (2)

„Distanța x”:

distanța dintre coordonatele X ale părții posterioare a capurilor ambilor bărbați

504,5*sin (unghiul prevăzut al trunchiului – 2,6) + 71

504,5*cos (unghiul prevăzut al trunchiului – 2,6) + 203

593*sin (unghiul prevăzut al trunchiului – 2,6) + 76

88,5*sin (unghiul prevăzut al trunchiului – 2,6) + 5

5

92

707

101

9

6

101

707

111

10

7

110

706

121

12

8

118

705

132

13

9

127

704

142

15

10

136

703

152

16

11

145

702

163

18

12

153

701

173

19

13

162

699

183

21

14

171

698

193

22

15

179

696

203

24

16

188

694

213

26

17

196

692

223

27

18

205

689

233

29

19

213

687

243

30

20

222

684

253

31

21

230

682

263

33

22

239

679

273

34

23

247

676

283

36

24

255

673

292

37

25

263

669

302

39

26

271

666

312

40

27

279

662

321

42

28

287

659

330

43

29

295

655

340

44

30

303

651

349

46

| 2.3.3. | Determinarea înălțimii maxime a tetierei
  Înălțimea tetierei este distanța dintre punctul R, măsurată paralel cu linia de referință a trunchiului, și o linie perpendiculară pe linia de referință a trunchiului care intersectează PI (a se vedea figura 10-3).
  După determinarea coordonatelor PI, înălțimea maximă a tetierei poate fi calculată în funcție de distanța sa longitudinală (ΔX) și verticală (ΔZ) față de punctul R (a se vedea figura 10-3), după cum urmează:
  Înălțimea tetierei = ΔX • SIN (unghiul prevăzut al trunchiului) + ΔZ • COS (unghiul prevăzut al trunchiului) |
| --- | --- |

2.3.3.

Înălțimea tetierei este distanța dintre punctul R, măsurată paralel cu linia de referință a trunchiului, și o linie perpendiculară pe linia de referință a trunchiului care intersectează PI (a se vedea figura 10-3).

După determinarea coordonatelor PI, înălțimea maximă a tetierei poate fi calculată în funcție de distanța sa longitudinală (ΔX) și verticală (ΔZ) față de punctul R (a se vedea figura 10-3), după cum urmează:

Înălțimea tetierei = ΔX • SIN (unghiul prevăzut al trunchiului) + ΔZ • COS (unghiul prevăzut al trunchiului)

| 2.3.3.1. | Determinarea înălțimii maxime a tetierei în cazul unei excepții, în conformitate cu punctele 5.6.2.3 și 5.6.2.5
  Se reglează tetiera în poziția cea mai înaltă destinată utilizării de către ocupanți și se măsoară distanța dintre cel mai înalt punct de pe linia mediană a tetierei și suprafața interioară a plafonului sau a lunetei, încercând să se treacă printre ele o sferă de 50 ± 0,5 mm. |
| --- | --- |

2.3.3.1.

Se reglează tetiera în poziția cea mai înaltă destinată utilizării de către ocupanți și se măsoară distanța dintre cel mai înalt punct de pe linia mediană a tetierei și suprafața interioară a plafonului sau a lunetei, încercând să se treacă printre ele o sferă de 50 ± 0,5 mm.

| 2.3.4. | Determinarea înălțimii minime a tetierei
  Se reglează tetiera la cea mai joasă poziție de reglare destinată utilizării normale, alta decât orice poziție nefuncțională descrisă la punctul 5.8 din prezentul regulament.
  În această poziție, înălțimea tetierei este distanța de la punctul R, măsurată paralel cu linia prevăzută a trunchiului, și o linie perpendiculară pe linia prevăzută a trunchiului și care intersectează PI (PI a fost determinat pentru înălțimea maximă a tetierei conform punctului 2.3.3). |
| --- | --- |

2.3.4.

Se reglează tetiera la cea mai joasă poziție de reglare destinată utilizării normale, alta decât orice poziție nefuncțională descrisă la punctul 5.8 din prezentul regulament.

În această poziție, înălțimea tetierei este distanța de la punctul R, măsurată paralel cu linia prevăzută a trunchiului, și o linie perpendiculară pe linia prevăzută a trunchiului și care intersectează PI (PI a fost determinat pentru înălțimea maximă a tetierei conform punctului 2.3.3).

Figura 10-1

Goniometrie în procedura de încercare, folosind aparatură care facilitează măsurarea coordonatelor

Image 17

Manechinul 3D-H este prezentat pentru a explica conceptul, dar nu este necesar pentru această procedură de încercare

Figura 10-2

Image 18

Figura 10-3

Image 19

Figura 10-4

Image 20

Figura 10-5

Image 21

Figura 10-6

Image 22

---

(1)  Partea posterioară a capului bărbatului de dimensiuni medii este reprezentată de HRMD atașat la manechinul 3D-H, precum și de articulația trunchi-gât cu senzorul (tija) care măsoară garda la plafon instalat la 71 mm în spate (a se vedea figura 10-1).

(2)  Bărbatul de talie mare este reprezentat de o articulație trunchi-gât de dimensiuni mai mari decât ale bărbatului de talie medie; versiunea articulației trunchi-gât corespunzătoare bărbatului de talie medie măsoară 504,5 mm și 203 mm cu senzorul (tija) care măsoară garda la plafon poziționat la 71 mm spre spate, iar versiunea de dimensiuni mai mari, corespunzătoare bărbatului de talie mare, măsoară 593 mm și, respectiv, 219 mm cu senzorul care măsoară garda la plafon poziționat la 76 mm spre spate.

---

ANEXA 11

Procedură de încercare pentru măsurarea distanței cap-tetieră

1.   Scop

Scopul acestei proceduri de încercare este de a demonstra conformitatea cu punctul 5.6.6 prin măsurarea distanței cap-tetieră folosind punctul R ca punct de referință.

2.   Procedura de măsurare a distanței cap-tetieră prin raportare la punctul R

Se demonstrează conformitatea cu punctul 5.6.6 prin măsurarea distanței cap-tetieră prin metoda punctului R, cu ajutorul aparatului care facilitează măsurarea coordonatelor; dimensiunile sunt cele din figura 10-2 din anexa 10.

| 2.1. | Se reglează scaunul astfel încât punctul H să coincidă cu punctul R, în conformitate cu următoarele cerințe. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Relația dintre punctul H și punctul R
  Atunci când scaunul este poziționat în conformitate cu specificațiile producătorului, conform procedurii din anexa 3, punctul H, astfel cum este definit de coordonatele sale, trebuie să se situeze într-un pătrat cu latura de 50 mm ale cărui diagonale se intersectează în punctul R, iar unghiul real al trunchiului se situează în limita a 5 ° față de unghiul prevăzut al trunchiului. |
| --- | --- |

2.1.1.

Atunci când scaunul este poziționat în conformitate cu specificațiile producătorului, conform procedurii din anexa 3, punctul H, astfel cum este definit de coordonatele sale, trebuie să se situeze într-un pătrat cu latura de 50 mm ale cărui diagonale se intersectează în punctul R, iar unghiul real al trunchiului se situează în limita a 5 ° față de unghiul prevăzut al trunchiului.

| 2.1.2. | Dacă sunt întrunite aceste condiții, punctul R și unghiul prevăzut al trunchiului se folosesc pentru a demonstra conformitatea cu dispozițiile punctului 5.6.6 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | În cazul în care punctul H sau unghiul real al trunchiului nu îndeplinesc cerințele punctului 2.1.1 de mai sus, punctul H și unghiul real al trunchiului se stabilesc de încă două ori (de trei ori în total). Dacă rezultatele a două dintre aceste trei operații îndeplinesc cerințele, se aplică dispozițiile de la punctul 2.1.2 de mai sus. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Dacă rezultatele a cel puțin două dintre cele trei operații descrise la punctul 2.1.3 nu îndeplinesc cerințele de la punctul 2.1.1, se folosește ca valoare de referință centrul geometric al celor trei puncte măsurate sau media celor trei unghiuri măsurate care se consideră aplicabilă în toate cazurile în care punctul R sau unghiul prevăzut al trunchiului este menționat în prezenta anexă. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Se reglează spătarul la unghiul prevăzut. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Se reglează tetiera scaunului din față astfel încât punctul de intersecție (PI) al acesteia să se afle la orice înălțime cuprinsă între 720 mm și 830 mm (a se vedea punctul 5.6.2.1 din prezentul regulament) măsurată conform descrierii din anexa 10. Dacă poziția cea mai joasă de reglare este mai mare de 830 mm, se reglează tetiera în respectiv poziție. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În cazul tetierei la care distanța cap-tetieră este reglabilă, se reglează tetiera în poziția cea mai din spate, astfel încât distanța cap-tetieră să fie maximă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Se stabilește punctul D pe tetieră, punctul D fiind intersecția unei linii trasate orizontal din punctul C în direcția x cu suprafața anterioară a tetierei (a se vedea figura 10-1 din anexa 10). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Se măsoară coordonata x a punctului D. Distanța cap-tetieră în punctul R este diferența dintre coordonata x a punctului D și coordonata x a capului bărbatului de talie medie, astfel cum se indică în tabelul 10-1 din anexa 10. |
| --- | --- |

2.6.

---

ANEXA 12

Procedură de încercare pentru determinarea absorbției energiei de către tetieră la impact frontal

1.   Scop

Scopul acestei proceduri de încercare este de a evalua capacitatea tetierei de a absorbi energie, demonstrând conformitatea cu punctul 5.7.1 din prezentul regulament în conformitate cu prezenta anexă.

2.   Configurarea scaunului

Scaunul trebuie să fie montat în vehicul sau bine fixat de bancul de încercare, astfel cum este montat în vehicul cu componentele de fixare furnizate de producător, astfel încât să rămână staționar atunci când este aplicat impactul. Spătarul scaunului se reglează în conformitate cu punctul 6.1.1 din prezentul regulament. Tetiera trebuie montată pe spătarul scaunului ca în vehicul. Dacă tetiera este separată, ea se atașează la acea componentă a cadrului vehiculului la care se atașează de obicei.

| 2.1. | Zonele din față sunt definite de un plan orizontal tangențial la marginea superioară a tetierei, determinat conform punctului 6.5 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Procedura pentru determinarea absorbției energiei

Tetierele reglabile se măsoară la orice înălțime și poziție de reglaj a distanței cap-tetieră.

| 3.1. | Echipament de încercare |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Se folosește un impactor cu formă de cap semisferic având diametrul de 165 ± 2 mm. Capul de încercare și baza asociată au o masă combinată astfel încât, la o viteză de 24,1 km/h la momentul impactului, energia generată să atingă 152 de Jouli. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Pe impactor se instalează un accelerometru al cărui semnal se înregistrează pe un canal de date conform cu specificațiile clasei de frecvență de 600 Hz, astfel cum se specifică în standardul ISO 6487 (2002). Axa accelerometrului coincide cu centrul geometric al capului de încercare și cu direcția de impact. Ca alternativă, impactorul poate fi echipat cu două accelerometre orientate în direcția impactului și poziționate simetric față de centrul geometric al capului de încercare. În acest caz, decelerația se calculează ca medie a citirilor simultane de la cele două accelerometre. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Precizia echipamentului de încercare.
  Instrumentele de înregistrare utilizate asigură măsurarea cu gradele de acuratețe următoare: |
| --- | --- |

3.2.

Instrumentele de înregistrare utilizate asigură măsurarea cu gradele de acuratețe următoare:

| 3.2.1. | Accelerație: | Acuratețe = ± 5 % din valoarea reală; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

Acuratețe = ± 5 % din valoarea reală;

| | Sensibilitatea transversală = < 5 % din punctul cel mai redus al scalei. |
| --- | --- |

Sensibilitatea transversală = < 5 % din punctul cel mai redus al scalei.

| 3.2.2. | Rapiditate: | Acuratețe: ± 2,5 % din valoarea reală; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Acuratețe: ± 2,5 % din valoarea reală;

| | Sensibilitatea: 0,5 km/h |
| --- | --- |

Sensibilitatea: 0,5 km/h

| 3.2.3. | Înregistrarea timpului
  instrumentele trebuie să permită înregistrarea acțiunii pe toată durata ei, iar citirile trebuie să fie efectuate în maximum o miime de secundă;
  începutul impactului în momentul primului contact dintre capul fals și piesa supusă încercării se detectează pe înregistrările utilizate la analiza încercării. |
| --- | --- |

3.2.3.

instrumentele trebuie să permită înregistrarea acțiunii pe toată durata ei, iar citirile trebuie să fie efectuate în maximum o miime de secundă;

începutul impactului în momentul primului contact dintre capul fals și piesa supusă încercării se detectează pe înregistrările utilizate la analiza încercării.

| 3.3. | Procedura de încercare |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Se propulsează impactorul spre tetieră. În momentul impactului, axa longitudinală a impactorului trebuie să se situeze în intervalul ± 2 ° față de poziția orizontală și paralelă cu axa longitudinală a vehiculului, iar viteza impactorului trebuie să fie de 24,1 km/h. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Se lovește suprafața frontală a scaunului sau a tetierei în orice punct aflat la o înălțime mai mare de 635 mm față de punctul R și la o distanță laterală de 70 mm față de linia mediană verticală a tetierei; se măsoară accelerația. |
| --- | --- |

3.3.2.

---

ANEXA 13

Procedură de încercare pentru verificarea menținerii înălțimii

1.   Scop

Scopul acestei proceduri de încercare este de a demonstra conformitatea cu cerințele de menținere a înălțimii de la punctul 5.7.4 din prezentul regulament în conformitate cu prezenta anexă.

2.   Procedura pentru verificarea menținerii înălțimii

| 2.1. | Configurarea scaunului
  Se reglează tetiera reglabilă astfel încât partea superioară efectivă a acesteia să se afle în oricare dintre următoarele poziții de înălțime, în orice poziție a reglajului distanței cap-tetieră: |
| --- | --- |

2.1.

Se reglează tetiera reglabilă astfel încât partea superioară efectivă a acesteia să se afle în oricare dintre următoarele poziții de înălțime, în orice poziție a reglajului distanței cap-tetieră:

| 2.1.1. | Scaune laterale față echipate cu tetiere: |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.1.1. | Poziția cea mai înaltă și |
| --- | --- |

2.1.1.1.

| 2.1.1.2. | La minimum 830 mm, dar cât mai aproape de această valoare; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

| 2.1.2. | Scaune laterale spate și centru față: |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Poziția cea mai înaltă și |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.2.2. | La minimum 720 mm, dar cât mai aproape de această valoare; |
| --- | --- |

2.1.2.2.

| 2.1.3. | Scaune centru spate: |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.3.1. | Poziția cea mai înaltă și |
| --- | --- |

2.1.3.1.

| 2.1.3.2. | La minimum 700 mm, dar cât mai aproape de această valoare. |
| --- | --- |

2.1.3.2.

| 2.2. | Se orientează un dispozitiv cilindric de încercare care are un diametru de 165 ± 2 mm în plan (perpendicular pe axa de rotație) și un profil de 152 ± 2 mm (pe axa de rotație), astfel încât axa de rotație să fie orizontală și în planul vertical longitudinal care trece prin planul vertical longitudinal zero al tetierei. Se poziționează punctul median al suprafeței inferioare a cilindrului în contact cu tetiera. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Se stabilește poziția de referință prin aplicarea unei sarcini verticale descendente de 50 ± 1 N la o viteză de 250 ± 50 N/minut. Se determină poziția de referință a cilindrului după cinci secunde de menținere a acestei sarcini. Se marchează poziția de referință a tetierei. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Se măsoară distanța verticală dintre punctul cel mai de jos al tetierei și partea superioară a spătarului (a se vedea punctul 2.9 din prezenta anexă). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Se mărește sarcina la o rată de 250 ± 50 N/minut până la cel puțin 500 N și se menține această sarcină timp de cel puțin cinci secunde. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Se reduce sarcina la o rată de 250 ± 50 N/m până când sarcina este complet îndepărtată. Se menține această stare timp de cel mult două minute. Se mărește sarcina la o rată de 250 ± 50 N/minut până la 50 ± 1 N și, după un interval de cinci secunde în care este menținută această sarcină, se determină poziția dispozitivului cilindric în raport cu poziția sa de referință. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Se măsoară din nou distanța verticală dintre punctul cel mai de jos al tetierei și partea superioară a spătarului (a se vedea punctul 2.9 din prezenta anexă) |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Se compară valorile măsurate la punctele 2.4 și 2.7 din prezenta anexă. Diferența este valoarea necesară pentru respectarea dispozițiilor de la punctul 5.7.4 din regulament. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | În cazul în care structura tetierei este de așa natură încât nu este posibilă efectuarea de măsurători până la partea superioară a scaunului, atunci măsurarea verticală se efectuează prin marcarea unei linii orizontale de-a lungul părții frontale a spătarului scaunului la cel puțin 25 mm sub punctul cel mai de jos al tetierei, iar măsurătorile se fac de la această linie la partea inferioară a tetierei. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Alternativ, atunci când producătorul demonstrează că diferența dintre pozițiile de referință ale cilindrului (măsurate conform punctelor 2.3 și 2.6 din prezenta anexă) este mai mică decât valoarea prevăzută la punctul 5.7.4 din prezentul regulament, atunci rezultatul încercării se consideră conform cu punctul 5.7.4 din regulament. În acest caz, nu este necesară înregistrarea măsurătorilor de la punctele 2.4 și 2.7. |
| --- | --- |

2.10.

---

ANEXA 14

Procedură de încercare pentru verificarea rezistenței dinamice

1.   Scop

Scopul acestei proceduri de încercare este de a demonstra conformitatea cu punctul 5.9 în conformitate cu prezenta anexă, utilizând un manechin de încercare BioRID II UN de sex masculin din cea de-a 50-a centilă.

2.   Echipamentul de încercare

| 2.1. | Cărucior de încercare la accelerare |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Manechin de încercare de sex masculin din cea de-a 50-a centilă |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | BioRID II UN |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.1.1. | În conformitate cu addendumul 1 la Rezoluția reciprocă M.R.1 (ECE/TRANS/WP.29/1101/Add.1) |
| --- | --- |

2.2.1.1.

| 2.2.2. | Echipament pentru măsurarea și înregistrarea accelerațiilor |
| --- | --- |

2.2.2.

3.   Proceduri pentru configurarea încercării

| 3.1. | Configurarea scaunului și a manechinului pe cărucior |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Se utilizează un cărucior de încercare la accelerare, cu manechinul așezat în direcția de deplasare. Accelerațiile căruciorului se măsoară cu ajutorul unui accelerometru corespunzător atașat la platforma căruciorului.
  Temperatura în laboratorul de încercare trebuie să fie de 22,5 ° ± 3 °C, cu o umiditate relativă cuprinsă între 10 % și 70 %. Manechinul de încercare și scaunul supus încercării trebuie stabilizate la această temperatură timp de cel puțin 3 ore înainte de încercare.
  Toate încercările trebuie efectuate cu elementele active ale sistemului, proiectate să funcționeze în timpul impactului posterior, în stare de funcționare (de exemplu, tetiera activă, dispozitivul de pretensionare a centurii de siguranță activ). Timpul necesar pentru declanșarea (TTF) anumitor elemente ale tetierei active trebuie specificat de producătorul vehiculului. |
| --- | --- |

3.1.1.

Temperatura în laboratorul de încercare trebuie să fie de 22,5 ° ± 3 °C, cu o umiditate relativă cuprinsă între 10 % și 70 %. Manechinul de încercare și scaunul supus încercării trebuie stabilizate la această temperatură timp de cel puțin 3 ore înainte de încercare.

Toate încercările trebuie efectuate cu elementele active ale sistemului, proiectate să funcționeze în timpul impactului posterior, în stare de funcționare (de exemplu, tetiera activă, dispozitivul de pretensionare a centurii de siguranță activ). Timpul necesar pentru declanșarea (TTF) anumitor elemente ale tetierei active trebuie specificat de producătorul vehiculului.

| 3.1.2. | Căruciorul de încercare la accelerare |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.2.1. | Componentele structurii vehiculului considerate indispensabile pentru replicarea rigidității vehiculului în ceea ce privește scaunul, ancorajele acestuia, ancorajele centurii de siguranță și tetierele trebuie fixate pe cărucior.
  Căruciorul trebuie să fie construit în așa fel încât să nu prezinte nicio deformare permanentă după încercare. În cazul în care ancorajul superior are o înălțime reglabilă, acesta trebuie reglat cel mai aproape de poziția mediană permisă prin proiectare. |
| --- | --- |

3.1.2.1.

Căruciorul trebuie să fie construit în așa fel încât să nu prezinte nicio deformare permanentă după încercare. În cazul în care ancorajul superior are o înălțime reglabilă, acesta trebuie reglat cel mai aproape de poziția mediană permisă prin proiectare.

| 3.1.2.2. | Căruciorul trebuie să poată fi echipat în mod corespunzător cu echipamentul specificat de producător necesar pentru funcționarea corectă a sistemelor avansate de tetieră (tetiere active). |
| --- | --- |

3.1.2.2.

| 3.1.2.3. | Trebuie prevăzut o panou pentru sprijinirea picioarelor, cuprinzând o secțiune orizontală și una la un unghi de 45 ° față de orizontală și orientat către înainte. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

| 3.1.2.4. | La începutul încercării (T = 0) căruciorul poate avea o oarecare libertate de mișcare, însă capul manechinului, vertebra T1 și căruciorul trebuie să aibă aceeași viteză ± 0,1 m/s la T = 0. La T = 0, partea posterioară a capului manechinului și vertebra T1 trebuie să se afle în aceeași poziție (± 5 mm) față de tetieră ca în configurația inițială a încercării. |
| --- | --- |

3.1.2.4.

| 3.1.3. | Montarea scaunului pe cărucior |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.3.1. | Pe platforma căruciorului se montează scaunul, inclusiv toate mecanismele de reglare și echipamentul care îl conectează în mod normal la podeaua vehiculului, astfel încât orientarea scaunului față de orizontală să fie aceeași cu cea din vehicul. Spațiul liber dintre partea din față a scaunului și partea din spate a panoului pentru picioare nu trebuie să fie mai mare de 100 mm. Pe platforma căruciorului se instalează un accelerometru astfel încât axa sa sensibilă să fie paralelă cu direcția de deplasare a platformei de încercare. |
| --- | --- |

3.1.3.1.

| 3.1.4. | Reglarea scaunului |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.4.1. | Scaunul se reglează conform specificațiilor producătorului, atât în ceea ce privește poziția spătarului scaunului prevăzută de producător (a se vedea punctul 2.21 din prezentul regulament), cât și poziția scaunului în sine. Această poziție este cea în care punctul H coincide cu punctul R50.
  În absența oricărei specificații declarate de producător, se aplică procedurile de la punctele 3.1.4.2-3.1.4.5. |
| --- | --- |

3.1.4.1.

În absența oricărei specificații declarate de producător, se aplică procedurile de la punctele 3.1.4.2-3.1.4.5.

| 3.1.4.2. | În cazul în care nu se specifică nicio reglare, scaunul se reglează la pozițiile mediane în plan orizontal și vertical.
  În cazul în care nu există o poziție de reglare la jumătatea distanței dintre aceste poziții, scaunul se poziționează la jumătatea distanței dintre poziția cea mai avansată și cea mai posterioară. Se utilizează poziția cea mai apropiată de partea din spate a punctului median de reglaj. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

În cazul în care nu există o poziție de reglare la jumătatea distanței dintre aceste poziții, scaunul se poziționează la jumătatea distanței dintre poziția cea mai avansată și cea mai posterioară. Se utilizează poziția cea mai apropiată de partea din spate a punctului median de reglaj.

| 3.1.4.3. | Dacă nu se specifică un reglaj pentru perna scaunului și dacă perna scaunului este reglabilă independent de spătarul scaunului, se reglează înclinația pernei scaunului în poziția sa mediană. Toate celelalte reglaje ale pernei trebuie să se afle în poziție complet retrasă, cu excepția elementelor de susținere laterale ale pernei, care trebuie reglate în poziția cea mai largă. |
| --- | --- |

3.1.4.3.

| 3.1.4.4. | Toate suporturile lombare reglabile trebuie poziționate astfel încât să se afle în poziția cea mai joasă, retrase sau dezumflate. Suporturile pentru brațe trebuie plasate în poziția pliată. |
| --- | --- |

3.1.4.4.

| 3.1.4.5. | Orice alt dispozitiv de reglare a scaunului trebuie reglat în poziția cea mai retrasă sau dezumflată. |
| --- | --- |

3.1.4.5.

| 3.1.4.6. | În cazul în care nu se specifică unghiul prevăzut al trunchiului, iar spătarul scaunului este reglabil, spătarul trebuie reglat astfel încât trunchiul să fie cel mai aproape posibil de un unghi de 25 o ± 1 o față de verticală, măsurat cu manechinul 3D-H, astfel cum se specifică în anexa 3. În cazul în care există mai mult de o poziție de înclinare aproape de un unghi al trunchiului de 25 °, atunci spătarul se reglează în poziția cea mai apropiată de peste 25 °. |
| --- | --- |

3.1.4.6.

| 3.1.5. | Reglarea tetierei |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.5.1. | În cazul în care tetiera este cu reglaj automat, se aplică reglajele de la punctele 3.1.4.1-3.1.4.6. |
| --- | --- |

3.1.5.1.

| 3.1.5.2. | Se reglează tetiera în poziția destinată utilizării de către un bărbat din cea de-a 50-a centilă, conform specificațiilor producătorului. Dacă această poziție nu este specificată, se reglează tetiera la jumătatea distanței dintre poziția cea mai joasă și cea mai înaltă și se urmează punctul 3.1.5.2.2 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

3.1.5.2.

| 3.1.5.2.1. | În cazul în care tetiera nu poate fi reglată automat, aceasta se reglează în conformitate cu specificațiile producătorului. |
| --- | --- |

3.1.5.2.1.

| 3.1.5.2.2. | Dacă nu există o poziție de blocare la jumătatea distanței dintre poziția cea mai joasă și cea mai înaltă, se reglează tetiera în poziția definită la punctele de mai jos.
  Dacă există o poziție de blocare la cel mult 10 mm vertical în sus de la poziția mediană geometrică, aceasta se consideră poziția de încercare. Dacă nu există o poziție de blocare la cel mult 10 mm în sus față de poziția mediană geometrică, se consideră drept poziție de încercare următoarea poziție de blocare în jos. Aceasta se determină din partea superioară a tetierei. |
| --- | --- |

3.1.5.2.2.

Dacă există o poziție de blocare la cel mult 10 mm vertical în sus de la poziția mediană geometrică, aceasta se consideră poziția de încercare. Dacă nu există o poziție de blocare la cel mult 10 mm în sus față de poziția mediană geometrică, se consideră drept poziție de încercare următoarea poziție de blocare în jos. Aceasta se determină din partea superioară a tetierei.

Figura 14-1

| | | |
| --- | --- | --- |
| Exemplu A
  (Poziții de blocare în poziția mediană geometrică) | Exemplu B
  (Poziții de blocare până la 10 mm deasupra poziției mediane geometrice) | Exemplu C
  (Lipsă poziții de blocare până la 10 mm deasupra poziției mediane geometrice) |

Image 23

Image 24

Image 25

Exemplu A

(Poziții de blocare în poziția mediană geometrică)

Exemplu B

(Poziții de blocare până la 10 mm deasupra poziției mediane geometrice)

Exemplu C

(Lipsă poziții de blocare până la 10 mm deasupra poziției mediane geometrice)

| 1: | Tetieră în poziția cea mai joasă. |
| --- | --- |
| 2: | Tetieră în poziția cea mai înaltă. |
| 3: | Poziția de încercare. |
| | Plan orizontal corespunzător poziției orizontale mediane dintre poziția cea mai joasă și cea mai înaltă a tetierei. |

1:

Tetieră în poziția cea mai joasă.

2:

Tetieră în poziția cea mai înaltă.

3:

Poziția de încercare.

Image 26

Plan orizontal corespunzător poziției orizontale mediane dintre poziția cea mai joasă și cea mai înaltă a tetierei.

Atunci când tetiera are un sistem de reglaj și blocare față-spate, aceasta trebuie să se afle în punctul median. Dacă există o poziție de blocare pe distanța de 10 mm orizontal în fața poziției mediane geometrice, aceasta trebuie să fie poziția de încercare. Dacă nu există o poziție de blocare pe distanța de 10 mm pe orizontală în fața poziției mediane geometrice, următoarea poziție de blocare spre spate este poziția de încercare, astfel cum se arată în figura 14.1.

Dacă nu există poziții de blocare a tetierei față-spate, aceasta trebuie înclinată complet spre spate.

| 3.1.6. | Măsurători de referință cu manechinul BioRID II UN |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.6.1. | Cu ajutorul manechinului 3D-H, se verifică dacă punctul H coincide cu punctul R50, în conformitate cu următoarele cerințe.
  Se aplică procedura definită în anexa 3 pentru a verifica dacă relația dintre punctul H și punctul R50 corespunde celei specificate de producător.
  Pozițiile relative ale punctului R și punctului H sunt considerate satisfăcătoare pentru poziția de ședere în cauză dacă punctul „H” real se află în interiorul unui pătrat cu laturile F de 50 mm ale cărui diagonale se intersectează în punctul R50, iar unghiul real al trunchiului se abate cu cel mult 5 ° față de unghiul prevăzut al trunchiului. |
| --- | --- |

3.1.6.1.

Se aplică procedura definită în anexa 3 pentru a verifica dacă relația dintre punctul H și punctul R50 corespunde celei specificate de producător.

Pozițiile relative ale punctului R și punctului H sunt considerate satisfăcătoare pentru poziția de ședere în cauză dacă punctul „H” real se află în interiorul unui pătrat cu laturile F de 50 mm ale cărui diagonale se intersectează în punctul R50, iar unghiul real al trunchiului se abate cu cel mult 5 ° față de unghiul prevăzut al trunchiului.

| 3.1.6.2. | Poziția de referință a părții posterioare a capului
  Poziția de referință a părții posterioare a capului manechinului BioRID II UN este valoarea pentru partea posterioară a capului determinată pentru centila 50 în tabelul 10-1 din anexa 10 la prezentul regulament, la un unghi prevăzut al trunchiului, minus 15 mm (mărind distanța cap-tetieră astfel cum se arată în figura 14-2 de mai jos).
  În cazul în care nu este specificat un unghi prevăzut al trunchiului, se reglează unghiul astfel cum este specificat la punctul 3.1.4.6. Atât punctul H, cât și unghiul măsurat se utilizează atunci când se face trimitere la tabelul 10-1 din anexa 10. |
| --- | --- |

3.1.6.2.

Poziția de referință a părții posterioare a capului manechinului BioRID II UN este valoarea pentru partea posterioară a capului determinată pentru centila 50 în tabelul 10-1 din anexa 10 la prezentul regulament, la un unghi prevăzut al trunchiului, minus 15 mm (mărind distanța cap-tetieră astfel cum se arată în figura 14-2 de mai jos).

În cazul în care nu este specificat un unghi prevăzut al trunchiului, se reglează unghiul astfel cum este specificat la punctul 3.1.4.6. Atât punctul H, cât și unghiul măsurat se utilizează atunci când se face trimitere la tabelul 10-1 din anexa 10.

| 3.1.7. | Instalarea manechinului |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.7.1. | Îmbrăcămintea manechinului trebuie să cuprindă două perechi de pantaloni scurți și două cămăși din nailon. Materialul confecțiilor are o textură lucioasă pe o parte și mată pe cealaltă. Manechinul trebuie îmbrăcat cu ambele seturi de îmbrăcăminte, astfel încât fețele lucioase ale materialelor să se afle față în față. Încălțămintea este de tip oxford pentru bărbați, de mărime americană 11 (mărime europeană 45), care corespunde specificațiilor militare MIL-S-13192P. Fiecare încălțăminte cântărește 0,57 ± 0,1 kg și are o lungime totală de 320-325 mm. |
| --- | --- |

3.1.7.1.

| 3.1.7.2. | Scaunul trebuie să nu fie spus niciunei sarcini timp de cel puțin 15 minute înainte de instalarea manechinului. |
| --- | --- |

3.1.7.2.

| 3.1.7.3. | Pentru poziționarea manechinului pe scaun se utilizează uneltele de ridicare corespunzătoare și punctele de fixare recomandate de producătorul manechinului. Manechinul trebuie instalat inițial cu punctul H în spatele punctului H al țintei, iar bazinul trebuie deplasat înainte pentru a atinge poziția indicată la punctul 3.1.7.6 de mai jos. În cazul în care manechinul este deplasat în fața punctului H specificat, manechinul trebuie îndepărtat de pe scaun și se repetă procedura completă de instalare. Nu este permisă împingerea bazinului înapoi pentru ca punctul său H să coincidă cu punctul H specificat. |
| --- | --- |

3.1.7.3.

| 3.1.7.4. | Se reglează manechinul de încercare în plan sagital astfel încât să fie vertical și aliniat cu linia mediană a scaunului. Consola cu instrumente din interiorul capului trebuie să fie poziționată orizontal transversal, cu o toleranță de ± 0,5 °. |
| --- | --- |

3.1.7.4.

| 3.1.7.5. | Se reglează unghiul bazinului la unghiul real al trunchiului înregistrat prin procedura specificată la punctul 2.1 din anexa 11 plus 1,5 ± 2,5 °. |
| --- | --- |

3.1.7.5.

| 3.1.7.6. | Manechinul BioRID se instalează astfel încât punctul său H să fie poziționat la 20 ± 10 mm în fața punctului R50, astfel cum se arată în figura 14-2 de mai jos, menținând în același timp unghiul bazinului în intervalul specificat la punctul 3.1.7.5 de mai sus. |
| --- | --- |

3.1.7.6.

Figura 14-2

Image 27

| 3.1.7.7. | Reglarea părții posterioare a capului |
| --- | --- |

3.1.7.7.

| 3.1.7.7.1. | Partea posterioară a capului BioRID (poziția cea mai din spate a capului atunci când capul este orizontal cu o toleranță de ± 1 °) trebuie poziționată în poziția de referință descrisă la punctul 3.1.6.2 din prezenta anexă, cu o toleranță de ± 5 mm. |
| --- | --- |

3.1.7.7.1.

| 3.1.7.7.2. | Dacă constată că poziția părții posterioare a capului manechinului de încercare diferă cu mai mult de ± 5 mm de poziția de referință a părții posterioare a capului manechinului BioRID, determinată prin procedura specificată la punctul 3.1.6.2 din prezenta anexă, se aplică punctele 3.1.7.7.2.1 și 3.1.7.7.2.2 de mai jos. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.

| 3.1.7.7.2.1. | Reglarea poziției capului în față-spate nu trebuie să conducă la modificarea poziției capului pe orizontală cu mai mult de + 3,5/–0,5 °, pentru a îndeplini cerința privind distanța cap-tetieră. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.1.

| 3.1.7.7.2.2. | După efectuarea reglajelor specificate la punctul 3.1.7.7.2.1 de mai sus și în cazul în care nu este încă posibilă reglarea distanței cap-tetieră a manechinului de încercare la cel mult 15 ± 2 mm față de poziția de referință a părții posterioare a capului specificată la punctul 3.1.6.2 de mai sus, atunci unghiul bazinului manechinului și punctul H trebuie reglate în limitele de toleranță respective, acordând prioritate reglării toleranței unghiului bazinului pentru a obține reglajul corect al distanței cap-tetieră. Nu este permisă atingerea poziției cerute prin împingerea manechinului înspre înapoi. |
| --- | --- |

3.1.7.7.2.2.

| 3.1.7.8. | Coapsele manechinului care ocupă scaunul conducătorului trebuie să fie așezate pe perna scaunului în măsura în care poziția labelor picioarelor permite acest lucru. Se reglează distanța dintre picioare astfel încât linia mediană a genunchilor și gleznelor să fie la 200 mm (± 10 mm) între acestea; genunchii se poziționează la același nivel. |
| --- | --- |

3.1.7.8.

| 3.1.7.8.1. | Se reglează picioarele manechinului și/sau poziția orizontală a panoului reglabil pentru picioare astfel încât tocul pantofului să se sprijine pe suprafața înclinată a panoului. Vârful pantofului trebuie să fie așezat pe panoul pentru picioare la o distanță cuprinsă între 230 mm și 270 mm față de intersecția dintre suprafața tocului și panoul pentru picioare, măsurată de-a lungul suprafeței panoului. Poziția de repaus a tocului este determinată de dimensiunile vehiculului sau de specificațiile producătorului vehiculului. |
| --- | --- |

3.1.7.8.1.

| 3.1.7.8.2. | Antebrațele manechinului trebuie poziționate astfel încât să fie cât mai aproape posibil de părțile laterale ale manechinului, partea anterioară a antebrațelor fiind în contact cu spătarul scaunului, iar coatele fiind îndoite astfel încât degetele mici ale ambelor mâini ale manechinului să fie în contact cu perna scaunului vehiculului, cu palmele orientate spre coapsele manechinului. |
| --- | --- |

3.1.7.8.2.

| 3.1.8. | Reglarea centurii de siguranță |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.8.1. | Cu manechinul de încercare așezat în conformitate cu cerințele de la punctul 3.1.7 de mai sus, se pune centura în jurul manechinului și se închide. Se strânge bine centura abdominală. Centura din zona superioară a trunchiului se extrage din retractor, apoi este lăsată să se retragă la loc. Se repetă această operațiune de patru ori. Se aplică o tensiune de 9-18 N centurii abdominale. Traseul centurii abdominale trebuie să fie rezulte în urma procedurii de instalare și nu trebuie modificat artificial. |
| --- | --- |

3.1.8.1.

4.   Procedura de încercare.

| 4.1. | Scaunul căruciorului de încercare la accelerare (BioRID II UN).
  Domeniile de impuls sunt ilustrate în figura 14-3. Accelerația căruciorului trebuie să se mențină în domeniile descrise în figura 14-3 și în tabelul 14-1 pe întregul interval de timp de la 0 la 0,15. Impulsul căruciorului trebuie să îndeplinească cerințele specificate în tabelul 14-2. |
| --- | --- |

4.1.

Domeniile de impuls sunt ilustrate în figura 14-3. Accelerația căruciorului trebuie să se mențină în domeniile descrise în figura 14-3 și în tabelul 14-1 pe întregul interval de timp de la 0 la 0,15. Impulsul căruciorului trebuie să îndeplinească cerințele specificate în tabelul 14-2.

Tabelul 14-1

Toleranțe ale curbei de accelerație în funcție de timp

| | | Definiție | Toleranță | Unitate |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Variația vitezei | ΔV | 17,6 | ±0,9 | km/h |
| Durată | ΔT | 90,0 | ±5,0 | ms |
| Accelerație medie | Accelerație medie | 54,3 | ±5,0 | m/s2 |
| T=0 accelerație | AT0 | 0,0 | ±3,0 | m/s2 |

Definiție

Toleranță

Unitate

Variația vitezei

ΔV

17,6

±0,9

km/h

Durată

ΔT

90,0

±5,0

ms

Accelerație medie

Accelerație medie

54,3

±5,0

m/s2

T=0 accelerație

AT0

0,0

±3,0

m/s2

Tabelul 14-2

Pozițiile punctelor de referință ale impulsului căruciorului în curbele din figura 14-3

Intrări

| Timp (ms) | Pantă ascendentă (m/s2) | Timp (ms) | Pantă descendentă (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 4,2 | 10,8 | 8,4 | 10,8 |
| 5,3 | 14,2 | 9,5 | 14,2 |
| 6,3 | 18,0 | 10,5 | 18,0 |
| 7,4 | 22,3 | 11,6 | 22,3 |
| 8,4 | 27,0 | 12,6 | 27,0 |
| 9,5 | 32,2 | 13,7 | 32,2 |
| 10,5 | 37,8 | 14,7 | 37,8 |
| 11,6 | 43,7 | 15,8 | 43,7 |
| 12,6 | 49,8 | 16,8 | 49,8 |
| 13,7 | 56,0 | 17,9 | 56,0 |
| 14,7 | 62,2 | 18,9 | 62,2 |
| 15,8 | 68,4 | 20,0 | 68,4 |
| 16,8 | 74,3 | 21,0 | 74,3 |
| 17,9 | 80,0 | 22,1 | 80,0 |
| 18,9 | 85,2 | 23,1 | 85,2 |

Timp (ms)

Pantă ascendentă (m/s2)

Timp (ms)

Pantă descendentă (m/s2)

4,2

10,8

8,4

10,8

5,3

14,2

9,5

14,2

6,3

18,0

10,5

18,0

7,4

22,3

11,6

22,3

8,4

27,0

12,6

27,0

9,5

32,2

13,7

32,2

10,5

37,8

14,7

37,8

11,6

43,7

15,8

43,7

12,6

49,8

16,8

49,8

13,7

56,0

17,9

56,0

14,7

62,2

18,9

62,2

15,8

68,4

20,0

68,4

16,8

74,3

21,0

74,3

17,9

80,0

22,1

80,0

18,9

85,2

23,1

85,2

Palier maxim

| Timp (ms) | Maximă orizontală (m/s2) | Timp (ms) | Maximă verticală (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 17,9 | 113,3 | 28,4 | 82,4 |
| 38,9 | 113,3 | 28,4 | 92,7 |

Timp (ms)

Maximă orizontală (m/s2)

Timp (ms)

Maximă verticală (m/s2)

17,9

113,3

28,4

82,4

38,9

113,3

28,4

92,7

Ieșire

| Timp | 1g palier superior (m/s2) | Timp | 1g palier inferior (m/s2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 105,0 | 10,3 | 105,0 | –10,3 |
| 147,0 | 10,3 | 147,0 | –10,3 |

Timp

1g palier superior (m/s2)

Timp

1g palier inferior (m/s2)

105,0

10,3

105,0

–10,3

147,0

10,3

147,0

–10,3

Figura 14-3

Curba accelerației în funcție de timp și domeniul permis al curbei pentru configurarea încercării în conformitate cu secțiunea 3.1. (Accelerația țintă, cu timpul exprimat în milisecunde, trebuie să corespundă valorii din tabelul 14-2.)

Image 28

| 4.1.1. | Prelucrarea datelor și definiții |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.1.1. | Se filtrează cu CFC 60.4.1.1.
  Pentru a se asigura că zgomotul de fond nu influențează rezultatele, semnalul de accelerare trebuie filtrat cu un filtru CFC60. Filtrul CFC60 se utilizează în conformitate cu SAE J211, pentru semnalele de accelerare a căruciorului. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

Pentru a se asigura că zgomotul de fond nu influențează rezultatele, semnalul de accelerare trebuie filtrat cu un filtru CFC60. Filtrul CFC60 se utilizează în conformitate cu SAE J211, pentru semnalele de accelerare a căruciorului.

| 4.1.1.2. | Definiția momentului T0
  T0(Tzero) se definește ca momentul situat cu 5,8 ms înainte ca accelerația filtrată la CFC60 să atingă un nivel de 1,0 g. |
| --- | --- |

4.1.1.2.

T0(Tzero) se definește ca momentul situat cu 5,8 ms înainte ca accelerația filtrată la CFC60 să atingă un nivel de 1,0 g.

| 4.1.1.3. | Definiția momentului T(end)
  Momentul în care accelerația filtrată CFC60 este pentru prima dată < 0g se numește T(end). |
| --- | --- |

4.1.1.3.

Momentul în care accelerația filtrată CFC60 este pentru prima dată < 0g se numește T(end).

| 4.1.1.4. | Definiția intervalului de timp
  Intervalul de timp pentru impulsul căruciorului se definește ca dT = T(end) – T0. |
| --- | --- |

4.1.1.4.

Intervalul de timp pentru impulsul căruciorului se definește ca dT = T(end) – T0.

| 4.1.1.5. | Timpul de contact între cap și tetieră (T-HRCstart, T-HRCend)
  Începutul timpului de contact al capului cu tetiera, T-HRCstart, se definește ca momentul (calculat de la T = 0) primului contact dintre partea posterioară a capului manechinului și tetieră, dacă durata contactului este neîntreruptă timp de 40 ms. T-HRCstart se exprimă în ms și se rotunjește la o zecimală. Sunt permise două zecimale ale timpului de contact (până la 1 ms) dacă se poate demonstra că acestea se datorează unor contacte electrice slabe; totuși, acestea trebuie investigate prin urmărirea filmului, pentru a stabili dacă întreruperea contactului nu este cauzată de fenomene biomecanice, cum ar fi alungirea manechinului, deformarea tetierei sau spătarului ori „reculul” capului în timpul contactului nestructural cu tetiera. Pentru criteriile următoare, trebuie să se determine momentul de încheiere a contactului capului cu tetiera, și anume momentul T-HRCend. Acesta este definit ca momentul în care capul pierde prima oară contactul cu tetiera, dacă pierderea contactului durează peste 40 ms. |
| --- | --- |

4.1.1.5.

Începutul timpului de contact al capului cu tetiera, T-HRCstart, se definește ca momentul (calculat de la T = 0) primului contact dintre partea posterioară a capului manechinului și tetieră, dacă durata contactului este neîntreruptă timp de 40 ms. T-HRCstart se exprimă în ms și se rotunjește la o zecimală. Sunt permise două zecimale ale timpului de contact (până la 1 ms) dacă se poate demonstra că acestea se datorează unor contacte electrice slabe; totuși, acestea trebuie investigate prin urmărirea filmului, pentru a stabili dacă întreruperea contactului nu este cauzată de fenomene biomecanice, cum ar fi alungirea manechinului, deformarea tetierei sau spătarului ori „reculul” capului în timpul contactului nestructural cu tetiera. Pentru criteriile următoare, trebuie să se determine momentul de încheiere a contactului capului cu tetiera, și anume momentul T-HRCend. Acesta este definit ca momentul în care capul pierde prima oară contactul cu tetiera, dacă pierderea contactului durează peste 40 ms.

| 4.2. | Valori măsurate care trebuie înregistrate
  Începând cu 20 ms înainte de impact și până la minimum 300 ms după impact, se înregistrează valorile semnalelor electrice măsurate de accelerometrele și traductoarele dinamometrice montate pe părțile corespunzătoare ale manechinului și pe căruciorul de încercare pentru următorii parametri.






  (a) | Accelerația longitudinală a capului manechinului; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Începând cu 20 ms înainte de impact și până la minimum 300 ms după impact, se înregistrează valorile semnalelor electrice măsurate de accelerometrele și traductoarele dinamometrice montate pe părțile corespunzătoare ale manechinului și pe căruciorul de încercare pentru următorii parametri.

(a)

Accelerația longitudinală a capului manechinului;

| (b) | Forța longitudinală în partea superioară a gâtului manechinului; |
| --- | --- |

(b)

Forța longitudinală în partea superioară a gâtului manechinului;

| (c) | Forța verticală în partea superioară a gâtului manechinului; |
| --- | --- |

(c)

Forța verticală în partea superioară a gâtului manechinului;

| (d) | Momentul de rotație axială laterală în partea superioară a gâtului manechinului; |
| --- | --- |

(d)

Momentul de rotație axială laterală în partea superioară a gâtului manechinului;

| (e) | Forța longitudinală în partea inferioară a gâtului manechinului; |
| --- | --- |

(e)

Forța longitudinală în partea inferioară a gâtului manechinului;

| (f) | Forța verticală în partea inferioară a gâtului manechinului; |
| --- | --- |

(f)

Forța verticală în partea inferioară a gâtului manechinului;

| (g) | Momentul de rotație axială laterală în partea inferioară a gâtului manechinului; |
| --- | --- |

(g)

Momentul de rotație axială laterală în partea inferioară a gâtului manechinului;

| (h) | Accelerația longitudinală în partea dreaptă a vertebrei T1 a manechinului; |
| --- | --- |

(h)

Accelerația longitudinală în partea dreaptă a vertebrei T1 a manechinului;

| (i) | Accelerația verticală în partea dreaptă a vertebrei T1 a manechinului; |
| --- | --- |

(i)

Accelerația verticală în partea dreaptă a vertebrei T1 a manechinului;

| (j) | Accelerația longitudinală în partea stângă a vertebrei T1 a manechinului; |
| --- | --- |

(j)

Accelerația longitudinală în partea stângă a vertebrei T1 a manechinului;

| (k) | Accelerația verticală în partea stângă a vertebrei T1 a manechinului; |
| --- | --- |

(k)

Accelerația verticală în partea stângă a vertebrei T1 a manechinului;

| (l) | Semnalul de contact între partea posterioară a capului manechinului și tetieră. |
| --- | --- |

(l)

Semnalul de contact între partea posterioară a capului manechinului și tetieră.

| 4.3. | Criterii de vătămare
  Criteriile de vătămare a manechinului se determină, utilizând următoarea metodă, pornind de la impusul de decelerare definit la punctul 4.3. |
| --- | --- |

4.3.

Criteriile de vătămare a manechinului se determină, utilizând următoarea metodă, pornind de la impusul de decelerare definit la punctul 4.3.

| 4.3.1. | Criterii privind vătămarea la nivelul gâtului (NIC)
  NIC se determină pe baza vitezei capului în raport cu vertebra T1 și a accelerației orizontale. Fiecare accelerație se calculează în metri pe secundă la pătrat (m/s2), iar accelerația longitudinală a capului se filtrează la CFC 60. Accelerația vertebrei T1 se măsoară de ambele părți, dar în calculul NIC se utilizează media accelerațiilor la stânga și la dreapta, ambele filtrate la CFC 60.
  Această accelerație medie se determină după cum urmează:












  T1left (t) | = | Accelerația măsurată cu ajutorul accelerometrului în partea stângă a vertebrei T1 |
| --- | --- | --- | --- |
| T1right (t) | = | Accelerația măsurată cu ajutorul accelerometrului în partea dreaptă a vertebrei T1 |

4.3.1.

NIC se determină pe baza vitezei capului în raport cu vertebra T1 și a accelerației orizontale. Fiecare accelerație se calculează în metri pe secundă la pătrat (m/s2), iar accelerația longitudinală a capului se filtrează la CFC 60. Accelerația vertebrei T1 se măsoară de ambele părți, dar în calculul NIC se utilizează media accelerațiilor la stânga și la dreapta, ambele filtrate la CFC 60.

Această accelerație medie se determină după cum urmează:

Image 29

T1left (t)

=

Accelerația măsurată cu ajutorul accelerometrului în partea stângă a vertebrei T1

T1right (t)

=

Accelerația măsurată cu ajutorul accelerometrului în partea dreaptă a vertebrei T1

„Accelerația longitudinală relativă” dintre cap și vertebra T1 (
  Image 30
  ) se calculează scăzând accelerația longitudinală a capului (
  Image 31
  ) din media valorilor accelerației longitudinale în partea stângă a vertebrei T1 (
  Image 32
  ).

Această accelerație se calculează după cum urmează:

Image 33

„Viteza longitudinală relativă” dintre cap și vertebra T1 (
  Image 34
  ) se calculează prin integrarea accelerației relative în funcție de timp, după cum urmează:

Image 35

Intervalul de valori le NIC se calculează apoi ca o combinație a accelerației relative înmulțită cu 0,2 care se adaugă la pătratul vitezei relative. Calculul se efectuează folosind următoarea ecuație:

Image 36

Valoarea maximă totală a NIC (NICmax) se determină luând în considerare numai datele de la T = 0 (începutul încercării) până la T-HRC(end) (sfârșitul contactului dintre cap și tetieră), după cum urmează:

Image 37

| 4.3.2. | Forța de forfecare în partea superioară a gâtului (Upper Neck Fx) și forța de forfecare în partea inferioară a gâtului (Lower Neck Fx)
  Acestea sunt forțe de forfecare măsurate de celulele dinamometrice instalate în partea superioară și în partea inferioară a gâtului manechinului înainte de momentul revenirii capului.
  Dacă instrumentele sunt configurate în conformitate cu SAE J211, mișcarea relativă a capului spre spate este considerată pozitivă, iar mișcarea relativă a capului înainte este considerată negativă.
  Datele se filtrează la CFC 1000 și se determină valoarea absolută maximă a forței, luând în considerare datele de la T = 0 până la T-HRC(end), după cum urmează: |
| --- | --- |

4.3.2.

Acestea sunt forțe de forfecare măsurate de celulele dinamometrice instalate în partea superioară și în partea inferioară a gâtului manechinului înainte de momentul revenirii capului.

Dacă instrumentele sunt configurate în conformitate cu SAE J211, mișcarea relativă a capului spre spate este considerată pozitivă, iar mișcarea relativă a capului înainte este considerată negativă.

Datele se filtrează la CFC 1000 și se determină valoarea absolută maximă a forței, luând în considerare datele de la T = 0 până la T-HRC(end), după cum urmează:

Formula

| 4.3.3. | Momentul de rotație axială laterală a părții superioare a gâtului (Upper Neck My)
  Acesta este momentul de rotație axial lateral măsurat de capsula dinamometrică din partea superioară a gâtului manechinului, determinat înainte de momentul revenirii capului.
  În cazul în care instrumentele sunt configurate în conformitate cu SAE J211, momentul pozitiv de rotație laterală axială indică flexiunea gâtului (rotirea capului spre înainte), iar momentul negativ de rotație laterală axială indică extensia (rotația capului spre spate). Datele se filtrează la CFC 600. Datorită construcției manechinului, se efectuează apoi o corecție pentru a converti momentul real măsurat de capsula dinamometrică din partea superioară a gâtului în momentul exercitat asupra condilului occipital (OC), după cum se arată mai jos:





  D = 0,01778
  Se determină valoarea absolută maximă a momentului exercitat la nivelul OC, luând în considerare datele de la T = 0 până la T-HRC(end). |
| --- | --- |

4.3.3.

Acesta este momentul de rotație axial lateral măsurat de capsula dinamometrică din partea superioară a gâtului manechinului, determinat înainte de momentul revenirii capului.

În cazul în care instrumentele sunt configurate în conformitate cu SAE J211, momentul pozitiv de rotație laterală axială indică flexiunea gâtului (rotirea capului spre înainte), iar momentul negativ de rotație laterală axială indică extensia (rotația capului spre spate). Datele se filtrează la CFC 600. Datorită construcției manechinului, se efectuează apoi o corecție pentru a converti momentul real măsurat de capsula dinamometrică din partea superioară a gâtului în momentul exercitat asupra condilului occipital (OC), după cum se arată mai jos:

Image 38

D = 0,01778

Se determină valoarea absolută maximă a momentului exercitat la nivelul OC, luând în considerare datele de la T = 0 până la T-HRC(end).

Formula

| 4.3.4. | Momentul de rotație axială laterală a părții inferioare a gâtului (Lower Neck My)
  Acesta este momentul de rotație axial lateral măsurat de capsula dinamometrică din partea inferioară a gâtului manechinului, determinat înainte de momentul revenirii capului.
  În cazul în care instrumentele sunt configurate în conformitate cu SAE J211, momentul pozitiv de rotație laterală axială indică flexiunea gâtului (rotirea capului spre înainte), iar momentul negativ de rotație laterală axială indică extensia (rotația capului spre spate). Datele se filtrează la CFC 600 și se determină valoarea absolută maximă a momentului, luând în considerare datele de la T = 0 până la T-HRC(end), după cum urmează: |
| --- | --- |

4.3.4.

Acesta este momentul de rotație axial lateral măsurat de capsula dinamometrică din partea inferioară a gâtului manechinului, determinat înainte de momentul revenirii capului.

În cazul în care instrumentele sunt configurate în conformitate cu SAE J211, momentul pozitiv de rotație laterală axială indică flexiunea gâtului (rotirea capului spre înainte), iar momentul negativ de rotație laterală axială indică extensia (rotația capului spre spate). Datele se filtrează la CFC 600 și se determină valoarea absolută maximă a momentului, luând în considerare datele de la T = 0 până la T-HRC(end), după cum urmează:

Formula

---

ANEXA 15

Procedură de încercare a tetierei în poziția nefuncțională

1.   Scop

Procedurile se aplică tuturor tetierelor pliabile sau reglabile pe orizontală cu care sunt echipate toate pozițiile de ședere, cu excepția poziției de ședere desemnate pentru conducătorul auto.

2.   Procedură de încercare a tetierelor cu revenire automată și de demonstrare a conformității acestora cu punctul 5.8.4.1.

Procedura este finalizată cu cheia de contact în poziția „pornit” și utilizând un manechin de încercare de sex feminin Hybrid III din a 5-a centilă, în conformitate cu punctul 2.1 din prezenta anexă, sau un manechin umanoid, în conformitate cu punctul 2.2 din prezenta anexă. Conformitatea se determină la o temperatură de 23 ± 5 °C.

| 2.1. | Utilizarea manechinului Hybrid III din a 5-a centilă |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Se poziționează manechinul de încercare pe scaun astfel încât planul sagital median al acestuia să fie aliniat la o distanță de cel mult 15 mm de linia mediană a scaunului și să fie paralel cu un plan vertical paralel cu axa mediană longitudinală a vehiculului. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Se țin coapsele manechinului în jos și se împinge înapoi partea superioară a trunchiului pentru a maximiza unghiul pelvian al manechinului. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Se așază gambele astfel încât să formeze cu coapsele un unghi cât mai apropiat de 90 °. Se împing înapoi genunchii manechinului pentru a forța bazinul în scaun, astfel încât să nu existe niciun spațiu între bazin și spătar sau astfel încât spatele gambelor manechinului și marginea frontală a pernei scaunului să vină în contact, astfel încât unghiul dintre coapsele și gambele manechinului să înceapă să se schimbe. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Se notează poziția tetierei. Extragerea manechinului din interiorul vehiculului. În cazul în care tetiera revine într-o poziție retrasă după îndepărtarea manechinului, se așază manual în poziția notată. Se determină conformarea cu cerințele privind înălțimea de la punctul 5.6.2 aplicând procedurile de încercare din anexa 10. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | Manechin umanoid
  Se poate folosi un manechin umanoid care cântărește între 47 și 51 kg și are o înălțime cuprinsă între 140 și 150 cm. Manechinul umanoid trebuie îmbrăcat cu un tricou de bumbac, pantaloni de bumbac lungi și pantofi de sport. Greutățile și înălțimile specificate includ îmbrăcămintea. |
| --- | --- |

2.2.

Se poate folosi un manechin umanoid care cântărește între 47 și 51 kg și are o înălțime cuprinsă între 140 și 150 cm. Manechinul umanoid trebuie îmbrăcat cu un tricou de bumbac, pantaloni de bumbac lungi și pantofi de sport. Greutățile și înălțimile specificate includ îmbrăcămintea.

| 2.2.1. | Se poziționează manechinul umanoid în centrul scaunului, cu bazinul și spatele în contact cu spătarul scaunului; |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Se verifică dacă planul sagital median al manechinului umanoid este vertical și la o distanță de cel mult ± 15 mm de linia mediană a scaunului; |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Se verifică dacă distanța transversală dintre centrele părțile frontale a genunchilor este de 160-170 mm. Se poziționează genunchii la distanță egală de linia mediană a scaunului; |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Dacă este necesar, se extind picioarele până când labele picioarelor nu intră în contact cu podeaua. Coapsele sunt așezate pe perna scaunului; |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Dacă manechinul umanoid vine în contact cu plafonul, scaunul se deplasează înapoi până când se obține un spațiu maxim de 5 mm sau până când scaunul se află în poziția cea mai apropiată în care manechinul nu vine în contact cu plafonul. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Poziționarea picioarelor pasagerilor. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.6.1. | Se așază picioarele cu toată talpa în contact cu panoul pentru picioare sau |
| --- | --- |

2.2.6.1.

| 2.2.6.2. | Dacă picioarele nu pot fi așezate cu toată talpa în contact cu panoul pentru picioare, labele picioarelor se poziționează perpendicular față de gambă, călcâiul fiind cât mai în față posibil și sprijinit pe podea sau |
| --- | --- |

2.2.6.2.

| 2.2.6.3. | Dacă călcâiele nu ating podeaua, picioarele trebuie să fie verticale, iar labele picioarelor paralele cu podeaua. |
| --- | --- |

2.2.6.3.

| 2.2.7. | Poziționarea brațului/mâinii pasagerului. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.7.1. | Se așază brațele manechinului umanoid adiacente față de trunchi, cu liniile mediane ale brațelor cât mai aproape posibil de un plan longitudinal vertical. |
| --- | --- |

2.2.7.1.

| 2.2.7.2. | Se pun palmele în contact cu partea exterioară a coapselor. |
| --- | --- |

2.2.7.2.

| 2.2.7.3. | Se pun degetele mici în contact cu perna scaunului. |
| --- | --- |

2.2.7.3.

| 2.3. | Se pornește motorul sau se pune contactul vehiculului, efectuând, dintre aceste două acțiuni, pe cea care activează sistemul de protecție, și se închid toate ușile vehiculului. Se notează poziția tetierei. Se extrage manechinul humanoid din scaun. În cazul în care tetiera revine într-o poziție retrasă după îndepărtarea manechinului humanoid, se așază manual în poziția notată. Se determină conformarea cu cerințele privind înălțimea de la punctul 5.6.2 aplicând procedurile de încercare din anexa 10. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Se aduce comutatorul/cheia de contact în poziția „închis”. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Evaluarea rotației la 60 °

Proceduri pentru a demonstra conformitatea pozițiilor așezate din spate și centru față cu dispozițiile de la punctul 5.8.4.2 din prezentul regulament.

| 3.1. | Se așază tetiera în orice poziție care îndeplinește cerințele de la punctul 5.6.2.2 sau de la punctul 5.6.2.4 sau 5.6.2.6 din regulament. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Se marchează o linie pe tetieră, cu un capăt în punctul de rotație. Se măsoară unghiul sau seria de unghiuri ale liniei de referință a tetierei proiectate pe un plan vertical longitudinal al vehiculului. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Se pliază sau se retrage tetiera într-o poziție în care înălțimea sa minimă este mai mică decât cea specificată la punctul 5.6.2.2 sau 5.6.2.4 sau 5.6.2.6. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Se determină variația minimă a unghiului liniei de referință al tetierei proiectat pe un plan vertical longitudinal al vehiculului față de unghiul sau intervalul de unghiuri măsurat la punctul 3.1.1 din prezenta anexă. |
| --- | --- |

3.1.3.

4.   Parametri privind disconfortul

Proceduri pentru a demonstra conformitatea pozițiilor așezate spate și centru față cu dispozițiile de la punctul 5.8.4.3 din prezentul regulament.

| 4.1. | Dimensiunile HLE și S sunt definite în figura 15-1 care reprezintă un plan vertical frontal care trece prin punctul R (adică în punctul median al locului pe scaun) care intersectează perna scaunului, spătarul scaunului și tetiera. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Se reglează tetiera în poziția nefuncțională. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | HLE este distanța de la punctul R la marginea inferioară a tetierei, măsurată de-a lungul liniei trunchiului. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | S este grosimea maximă a marginii inferioare a tetierei (determinată la o distanță de 25 mm de marginea inferioară a tetierei) măsurată perpendicular pe linia trunchiului dintre TH și TS de la linia P. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | P este o linie paralelă cu linia trunchiului care intersectează tetiera la TS. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | TH este linia perpendiculară pe linia trunchiului și tangentă la marginea inferioară a tetierei. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | TS este linia paralelă cu TH și aflată la 25 mm de TH. |
| --- | --- |

4.2.5.

5.   Modificare efectivă de 10° a unghiului trunchiului.

Proceduri pentru a demonstra conformitatea pozițiilor așezate spate și centru față cu dispozițiile de la punctul 5.8.4.4 din prezentul regulament.

| 5.1. | Se așază tetiera în orice poziție care îndeplinește cerințele de la punctul 5.6.1 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Se măsoară unghiul real al trunchiului cu manechinul 3D-H definit în anexa 3; |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Se pliază sau se retrage tetiera în orice poziție în care înălțimea sa minimă este mai mică decât cea specificată la punctul 5.6.2 din prezentul regulament și |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Se măsoară din nou unghiul real al trunchiului. |
| --- | --- |

5.4.

Figura 15-1

Image 39

---