# Eiropas Savienības C 62/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 62 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 17. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 62

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 17. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2009/C 062/01 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam | 1 |
| 2009/C 062/02 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2008.–2011. gadam | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2009/C 062/01

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

1

2009/C 062/02

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

6

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 062/03 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 062/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  ) | 15 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 062/03

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

11

2009/C 062/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  )

1

15

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2009/C 062/05 | Padomes secinājumi (2008. gada 27. novembris) par saskaņotu darba stratēģiju un konkrētiem pasākumiem cīņā pret kibernoziedzību | 16 |
| | Komisija |
| 2009/C 062/06 | Euro maiņas kurss | 19 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2009/C 062/05

Padomes secinājumi (2008. gada 27. novembris) par saskaņotu darba stratēģiju un konkrētiem pasākumiem cīņā pret kibernoziedzību

16

Komisija

2009/C 062/06

Euro maiņas kurss

19

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 062/07 | Paziņojums par preferenču nolīgumiem, ar kuriem nosaka diagonālo kumulatīvo izcelsmi starp Kopienu, Rietumbalkānu valstīm un Turciju | 20 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 062/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 22 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 062/09 | Atzinums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam — termiņa pagarinājums — Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums | 23 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 062/07

Paziņojums par preferenču nolīgumiem, ar kuriem nosaka diagonālo kumulatīvo izcelsmi starp Kopienu, Rietumbalkānu valstīm un Turciju

20

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 062/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

22

CITI AKTI

Komisija

2009/C 062/09

Atzinums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam — termiņa pagarinājums — Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 17.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 62/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

(2009/C 62/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu laika posmam no 2008. līdz 2011. gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu laika posmam no 2008. līdz 2011. gadam (2).

| (2) | Bulgārija pēdējo gadu gaitā ir piedzīvojusi strauju ekonomisko izaugsmi vidēji vairāk nekā 6 % apmērā, ko ir pavadījusi pieaugoša makroekonomiskā nelīdzsvarotība, piemēram, augsts ārējais deficīts un inflācija. Atbilstīgi pašreizējam valūtas pārvaldes režīmam monetārie un kreditēšanas nosacījumi 2008. gadā kļuva stingrāki, jo valsti sāka uzskatīt par riskantāku, kā arī pieauga tās valūtas reālais efektīvais kurss. Tā kā pasaules ekonomikas recesijas un finanšu krīzes negatīvā ietekme palielinās, 2009.–2010. gadā IKP pieaugums strauji palēnināsies un joprojām būs krietni zem potenciālā, kas radīs spiedienu uz nodokļu ieņēmumiem. Tādējādi Bulgārijai nopietnas un ilgstošas pasaules ekonomikas lejupslīdes laikā ir jārisina ar ilgtspējīgu izaugsmi saistītas problēmas, vienlaikus cenšoties novērst esošo makroekonomisko nelīdzsvarotību ar stingru fiskālo un ienākumu politiku. Ņemot vērā šo situāciju, programmā noteiktā politika paredz pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt ekonomikas noturību. Neskatoties uz labu sākotnējo stāvokli, ko raksturo zema valsts parāda attiecība pret IKP un liels fiskālais pārpalikums, augstā inflācija un lielais tekošā konta deficīts nav ļāvuši valdībai apstiprināt fiskālo stimulu pasākumus, kas veicinātu iekšzemes pieprasījumu. Ilgtermiņā valstij būs jātiek galā ar nepieciešamību uzlabot valsts finanšu kvalitāti, vienlaicīgi risinot ar sabiedrības straujo novecošanos un demogrāfiskā stāvokļa pasliktināšanos saistītās problēmas. |
| --- | --- |

(2)

Bulgārija pēdējo gadu gaitā ir piedzīvojusi strauju ekonomisko izaugsmi vidēji vairāk nekā 6 % apmērā, ko ir pavadījusi pieaugoša makroekonomiskā nelīdzsvarotība, piemēram, augsts ārējais deficīts un inflācija. Atbilstīgi pašreizējam valūtas pārvaldes režīmam monetārie un kreditēšanas nosacījumi 2008. gadā kļuva stingrāki, jo valsti sāka uzskatīt par riskantāku, kā arī pieauga tās valūtas reālais efektīvais kurss. Tā kā pasaules ekonomikas recesijas un finanšu krīzes negatīvā ietekme palielinās, 2009.–2010. gadā IKP pieaugums strauji palēnināsies un joprojām būs krietni zem potenciālā, kas radīs spiedienu uz nodokļu ieņēmumiem. Tādējādi Bulgārijai nopietnas un ilgstošas pasaules ekonomikas lejupslīdes laikā ir jārisina ar ilgtspējīgu izaugsmi saistītas problēmas, vienlaikus cenšoties novērst esošo makroekonomisko nelīdzsvarotību ar stingru fiskālo un ienākumu politiku. Ņemot vērā šo situāciju, programmā noteiktā politika paredz pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt ekonomikas noturību. Neskatoties uz labu sākotnējo stāvokli, ko raksturo zema valsts parāda attiecība pret IKP un liels fiskālais pārpalikums, augstā inflācija un lielais tekošā konta deficīts nav ļāvuši valdībai apstiprināt fiskālo stimulu pasākumus, kas veicinātu iekšzemes pieprasījumu. Ilgtermiņā valstij būs jātiek galā ar nepieciešamību uzlabot valsts finanšu kvalitāti, vienlaicīgi risinot ar sabiedrības straujo novecošanos un demogrāfiskā stāvokļa pasliktināšanos saistītās problēmas.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 6,5 % 2008. gadā līdz 4,7 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas laikposmā atgriezīsies līdz vidējam 5,5 % līmenim. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (3) var secināt, ka scenārija pamatā ir izteikti optimistiskas pieauguma prognozes 2009. gadam un pēc tam. Tas atspoguļo augstu iekšzemes pieprasījumu, jo īpaši ieguldījumu pieaugumu, un reālā eksporta pieaugumu visā programmas darbības laikā, kas ir pretrunā ar faktu, ka mazinās ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsma un pasaules tirdzniecībā vērojama lejupslīde. Tomēr, ņemot vērā, programmas pieņēmumu par daudz lielāku importa pieaugumu atbilstīgi iekšzemes pieprasījumam, ārējais deficīts laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam samazinātos tikai pakāpeniski. Pamatojoties uz pieņēmumu par lejupslīdes palēnināšanos, programmā inflācija 2009. gadā tiek prognozēta kā augsta, kas nozīmē, ka virzība uz nominālu konverģenci būs lēna. Prognozes par inflāciju 2010.–2011. gadā šķiet reālistiskas. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 6,5 % 2008. gadā līdz 4,7 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas laikposmā atgriezīsies līdz vidējam 5,5 % līmenim. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (3) var secināt, ka scenārija pamatā ir izteikti optimistiskas pieauguma prognozes 2009. gadam un pēc tam. Tas atspoguļo augstu iekšzemes pieprasījumu, jo īpaši ieguldījumu pieaugumu, un reālā eksporta pieaugumu visā programmas darbības laikā, kas ir pretrunā ar faktu, ka mazinās ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsma un pasaules tirdzniecībā vērojama lejupslīde. Tomēr, ņemot vērā, programmas pieņēmumu par daudz lielāku importa pieaugumu atbilstīgi iekšzemes pieprasījumam, ārējais deficīts laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam samazinātos tikai pakāpeniski. Pamatojoties uz pieņēmumu par lejupslīdes palēnināšanos, programmā inflācija 2009. gadā tiek prognozēta kā augsta, kas nozīmē, ka virzība uz nominālu konverģenci būs lēna. Prognozes par inflāciju 2010.–2011. gadā šķiet reālistiskas.

| (4) | Visjaunākajā programmas atjauninājumā tiek lēsts, ka 2008. gadā valsts budžeta pārpalikums būs 3 % no IKP, kas atbilst sākotnējam mērķim. Budžeta rezultāts atspoguļo labāku sākuma stāvokli (pēc korekcijas veikšanas, ņemot vērā neparedzētu vienreizēju parāda dzēšanas pasākumu 2007. gadā 3,5 % apmērā no IKP). Neskatoties uz ievērojamu importa pieaugumu un augsto inflāciju 2008. gadā, ieņēmumi no netiešajiem nodokļiem bija par 1,5 % no IKP mazāki, nekā sākotnēji prognozēts. Pēc vienotas iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmes ieviešanas 10 % apmērā iekasētie tiešo nodokļu ieņēmumi bija par 0,5 % no IKP mazāki nekā 2007. gada decembra atjauninājumā paredzētie. Attiecībā uz izdevumiem disciplīna nav pilnībā ievērota, jo tika pieņemti pasākumi, kas radīja papildu izdevumus sociālajā un infrastruktūras jomā aptuveni 1,75 % apmērā no IKP. Tomēr, pateicoties tam, ka nominālais IKP pieaugums bija augstāks, nekā paredzēts, izdevumu attiecība pret IKP bija mazāka, nekā paredzēts iepriekšējā programmā. |
| --- | --- |

(4)

Visjaunākajā programmas atjauninājumā tiek lēsts, ka 2008. gadā valsts budžeta pārpalikums būs 3 % no IKP, kas atbilst sākotnējam mērķim. Budžeta rezultāts atspoguļo labāku sākuma stāvokli (pēc korekcijas veikšanas, ņemot vērā neparedzētu vienreizēju parāda dzēšanas pasākumu 2007. gadā 3,5 % apmērā no IKP). Neskatoties uz ievērojamu importa pieaugumu un augsto inflāciju 2008. gadā, ieņēmumi no netiešajiem nodokļiem bija par 1,5 % no IKP mazāki, nekā sākotnēji prognozēts. Pēc vienotas iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmes ieviešanas 10 % apmērā iekasētie tiešo nodokļu ieņēmumi bija par 0,5 % no IKP mazāki nekā 2007. gada decembra atjauninājumā paredzētie. Attiecībā uz izdevumiem disciplīna nav pilnībā ievērota, jo tika pieņemti pasākumi, kas radīja papildu izdevumus sociālajā un infrastruktūras jomā aptuveni 1,75 % apmērā no IKP. Tomēr, pateicoties tam, ka nominālais IKP pieaugums bija augstāks, nekā paredzēts, izdevumu attiecība pret IKP bija mazāka, nekā paredzēts iepriekšējā programmā.

| (5) | 2009. gada budžeta likuma mērķis ir valsts budžeta pārpalikums 3 % apmērā no IKP. Likums ietver dažus diskrecionārus pasākumus, kuru ietekme uz budžetu kopumā būs neitrāla. Attiecībā uz ieņēmumiem valsts pensiju fondā veicamo iemaksu likmes samazinājuma par 4 % radīto ietekmi kompensēs veselības aprūpes iemaksu likmes palielinājums par 2 % un vidējā obligātā minimālā apdrošinātā ienākuma sliekšņa palielinājums par 26,5 % nominālā izteiksmē. Attiecībā uz izdevumiem ir paredzēts primāro izdevumu pieaugums, galvenokārt sakarā ar augstākiem sociālajiem maksājumiem un darbinieku kompensācijām. Pensijas tiks paaugstinātas par gandrīz 20 % divos posmos — no 1. aprīļa un no 1. jūlija. Algas valsts sektorā ir paredzēts paaugstināt par 10 %. Lai nodrošinātu budžeta mērķu izpildi, ir atkārtoti ieviests noteikums, kas ierobežo bezprocentu izdevumu izmaksāšanu (izņemot sociālās apdrošināšanas pārvedumus) līdz 90 % no budžeta piešķīrumiem gadījumā, ja ieņēmumi ir sliktāki, nekā paredzēts budžetā. 2009. gada budžeta likumā ir paredzēti pat zemāks izmaksas apjoms, ja konsolidētie valsts ieņēmumi samazinās tiktāl, ka varētu radīt negatīvu budžeta bilanci. |
| --- | --- |

(5)

2009. gada budžeta likuma mērķis ir valsts budžeta pārpalikums 3 % apmērā no IKP. Likums ietver dažus diskrecionārus pasākumus, kuru ietekme uz budžetu kopumā būs neitrāla. Attiecībā uz ieņēmumiem valsts pensiju fondā veicamo iemaksu likmes samazinājuma par 4 % radīto ietekmi kompensēs veselības aprūpes iemaksu likmes palielinājums par 2 % un vidējā obligātā minimālā apdrošinātā ienākuma sliekšņa palielinājums par 26,5 % nominālā izteiksmē. Attiecībā uz izdevumiem ir paredzēts primāro izdevumu pieaugums, galvenokārt sakarā ar augstākiem sociālajiem maksājumiem un darbinieku kompensācijām. Pensijas tiks paaugstinātas par gandrīz 20 % divos posmos — no 1. aprīļa un no 1. jūlija. Algas valsts sektorā ir paredzēts paaugstināt par 10 %. Lai nodrošinātu budžeta mērķu izpildi, ir atkārtoti ieviests noteikums, kas ierobežo bezprocentu izdevumu izmaksāšanu (izņemot sociālās apdrošināšanas pārvedumus) līdz 90 % no budžeta piešķīrumiem gadījumā, ja ieņēmumi ir sliktāki, nekā paredzēts budžetā. 2009. gada budžeta likumā ir paredzēti pat zemāks izmaksas apjoms, ja konsolidētie valsts ieņēmumi samazinās tiktāl, ka varētu radīt negatīvu budžeta bilanci.

| (6) | Programmā izklāstītā budžeta stratēģija paredz vidējā termiņa mērķa (VTM) — pārpalikuma 1,5 % apmērā no IKP — ievērošanu visā programmas darbības laikā. Pašreizējā atjauninājumā ir paredzēts, ka līdz 2011. gadam vispārējā valsts bilance būs ar pārpalikumu 3 % apmērā no IKP, bet primārā bilance paliks nemainīga ar pārpalikumu gandrīz 4 % apmērā no IKP. Strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) tiek prognozēts, ka budžeta bilance būs ar pārpalikumu aptuveni 3,5 % apmērā no IKP visā programmas periodā. Lai gan prognozē, ka negatīvā ražošanas apjomu starpība palielināsies, var uzskatīt, ka kopumā fiskālās politikas nostādne vidējā termiņā ir neitrāla. |
| --- | --- |

(6)

Programmā izklāstītā budžeta stratēģija paredz vidējā termiņa mērķa (VTM) — pārpalikuma 1,5 % apmērā no IKP — ievērošanu visā programmas darbības laikā. Pašreizējā atjauninājumā ir paredzēts, ka līdz 2011. gadam vispārējā valsts bilance būs ar pārpalikumu 3 % apmērā no IKP, bet primārā bilance paliks nemainīga ar pārpalikumu gandrīz 4 % apmērā no IKP. Strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) tiek prognozēts, ka budžeta bilance būs ar pārpalikumu aptuveni 3,5 % apmērā no IKP visā programmas periodā. Lai gan prognozē, ka negatīvā ražošanas apjomu starpība palielināsies, var uzskatīt, ka kopumā fiskālās politikas nostādne vidējā termiņā ir neitrāla.

| (7) | Programmā paredzēto budžeta mērķu sasniegšanu apdraud ievērojami negatīvi riski. Galvenais risks izriet no pamatā esošā makroekonomikas scenārija, kas ir balstīts uz izteikti optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi 2009. un 2010. gadā. Kas attiecas uz ieņēmumiem, valsts finanšu apdraudējums 2009.–2010. gadā ir lielāks nekā iepriekšējos gados, un tas ir saistīts ar ekonomiskās izaugsmes krasāku samazinājumu un pārkārtošanos, kā rezultātā ieņēmumi kļūs par mazāk nozīmīgu izaugsmes komponentu. Ņemot vērā sagaidāmo ekonomikas lejupslīdi un spiedienu, lai palielinātu pieprasījumu veicinošus izdevumus, kontrolēt izdevumu pieaugumu, izmantojot noteikumu par budžeta izpildi 90 % apmērā, 2009. gadā varētu būt grūti. |
| --- | --- |

(7)

Programmā paredzēto budžeta mērķu sasniegšanu apdraud ievērojami negatīvi riski. Galvenais risks izriet no pamatā esošā makroekonomikas scenārija, kas ir balstīts uz izteikti optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi 2009. un 2010. gadā. Kas attiecas uz ieņēmumiem, valsts finanšu apdraudējums 2009.–2010. gadā ir lielāks nekā iepriekšējos gados, un tas ir saistīts ar ekonomiskās izaugsmes krasāku samazinājumu un pārkārtošanos, kā rezultātā ieņēmumi kļūs par mazāk nozīmīgu izaugsmes komponentu. Ņemot vērā sagaidāmo ekonomikas lejupslīdi un spiedienu, lai palielinātu pieprasījumu veicinošus izdevumus, kontrolēt izdevumu pieaugumu, izmantojot noteikumu par budžeta izpildi 90 % apmērā, 2009. gadā varētu būt grūti.

| (8) | Tā kā trūkst ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, pamatojoties uz EPK/Komisijas kopīgiem makroekonomiskajiem pieņēmumiem, sabiedrības novecošanās ietekmi Bulgārijā nav iespējams izvērtēt, izmantojot salīdzināmu un solīdu bāzi, kā tas tiek darīts attiecībā uz tām 25 dalībvalstīm, kuras pievienojās ES agrāk. Budžeta stāvoklis 2008. gadā ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz samazināt parādu, ja neņem vērā novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzēs ierobežot riskus valsts finanšu ilgtspējai, kas pašlaik ir zemā līmenī. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā trūkst ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, pamatojoties uz EPK/Komisijas kopīgiem makroekonomiskajiem pieņēmumiem, sabiedrības novecošanās ietekmi Bulgārijā nav iespējams izvērtēt, izmantojot salīdzināmu un solīdu bāzi, kā tas tiek darīts attiecībā uz tām 25 dalībvalstīm, kuras pievienojās ES agrāk. Budžeta stāvoklis 2008. gadā ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz samazināt parādu, ja neņem vērā novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzēs ierobežot riskus valsts finanšu ilgtspējai, kas pašlaik ir zemā līmenī.

| (9) | Bulgārijas budžeta sistēma līdz šim ir uzrādījusi ļoti labus rezultātus budžeta mērķu izpildē, lai gan tas ir noticis straujas ekonomiskās izaugsmes apstākļos. Pēdējos gados ir veikti uzlabojumi, racionalizējot budžeta procedūras, pastiprinot ziņošanas prasības un iekļaujot budžeta dokumentos pilnīgāku makroekonomisko analīzi un fiskālo risku novērtējumu. Tomēr trīs gadu budžeta plānošanas perioda sistēmā saistošs ir tikai pirmais gads, un šī sistēma piešķir valdībai atsevišķas diskrecionāras izdevumu pilnvaras, kas grauj fiskālo pārredzamību un atbildību. Neskatoties uz šiem trūkumiem, programma neparedz būtiskas izmaiņas budžeta sistēmā, izņemot to, ka turpināsies uz darbības rezultātiem balstīta budžeta ieviešana. 90 % budžeta izpildes noteikums 2009. gada budžeta likumā atkārtoti ieviests ar mērķi nodrošināt budžeta mērķa izpildi, ierobežojot valsts izdevumu pieaugumu. Tomēr šī noteikuma īstenošana nav skaidri noteikta likumā, kas var dot zināmu iespēju diskrecionārai izpildei. |
| --- | --- |

(9)

Bulgārijas budžeta sistēma līdz šim ir uzrādījusi ļoti labus rezultātus budžeta mērķu izpildē, lai gan tas ir noticis straujas ekonomiskās izaugsmes apstākļos. Pēdējos gados ir veikti uzlabojumi, racionalizējot budžeta procedūras, pastiprinot ziņošanas prasības un iekļaujot budžeta dokumentos pilnīgāku makroekonomisko analīzi un fiskālo risku novērtējumu. Tomēr trīs gadu budžeta plānošanas perioda sistēmā saistošs ir tikai pirmais gads, un šī sistēma piešķir valdībai atsevišķas diskrecionāras izdevumu pilnvaras, kas grauj fiskālo pārredzamību un atbildību. Neskatoties uz šiem trūkumiem, programma neparedz būtiskas izmaiņas budžeta sistēmā, izņemot to, ka turpināsies uz darbības rezultātiem balstīta budžeta ieviešana. 90 % budžeta izpildes noteikums 2009. gada budžeta likumā atkārtoti ieviests ar mērķi nodrošināt budžeta mērķa izpildi, ierobežojot valsts izdevumu pieaugumu. Tomēr šī noteikuma īstenošana nav skaidri noteikta likumā, kas var dot zināmu iespēju diskrecionārai izpildei.

| (10) | Bulgārijas valdība nav apstiprinājusi nekādu īpašu pasākumu kopumu finanšu nozares stabilizēšanai. Tomēr, lai veicinātu uzticēšanos banku sistēmai, noguldījumu garantiju līmenis tika palielināts līdz BGN 100 000, un valdība palielināja valstij piederošās Bulgārijas Attīstības bankas kapitālu, lai atvieglotu MVU finansēšanu. |
| --- | --- |

(10)

Bulgārijas valdība nav apstiprinājusi nekādu īpašu pasākumu kopumu finanšu nozares stabilizēšanai. Tomēr, lai veicinātu uzticēšanos banku sistēmai, noguldījumu garantiju līmenis tika palielināts līdz BGN 100 000, un valdība palielināja valstij piederošās Bulgārijas Attīstības bankas kapitālu, lai atvieglotu MVU finansēšanu.

| (11) | Ņemot vērā ekonomisko nelīdzsvarotību, fiskālā politika ir vērsta uz ieguldītāju uzticības un makroekonomiskās stabilitātes saglabāšanu. Tāpēc Bulgārijas valdība, reaģējot uz ekonomikas recesiju, nav pieņēmusi nekādus īstermiņa stimulējošus pasākumus, un tas atbilst EEAP, par ko decembrī vienojās Eiropadome. Saistībā ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, programmā paredzēti strukturāli pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt ekonomikas noturību, piemēram, pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt nodarbinātību, vairot uzņēmumu iespējas pielāgoties krīzes apstākļiem, uzlabot tirgus darbību, vajadzības gadījumā ar kapitālu atbalstīt vietējās bankas, palielināt MVU kreditēšanu, uzlabot eksporta rādītājus un ES līdzekļu apgūšanu. Šie pasākumi ir savlaicīgi un piemēroti, lai īstenotu galvenos politikas mērķus īstermiņa perspektīvā. Atjauninājums paredz arī vairākus citus strukturālo reformu pasākumus, kas ir daļa no ilgāka termiņa stratēģijas, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti un ilgtspēju, piemēram, pensiju sistēmas reforma, nākamo pasākumu īstenošana izglītības reformu stratēģijas ietvaros, tostarp skolu tīkla tālāka optimizācija un skolu deleģētās budžeta sistēmas nostiprināšana, kā arī nesen pieņemtās veselības aprūpes stratēģijas īstenošana. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā ekonomisko nelīdzsvarotību, fiskālā politika ir vērsta uz ieguldītāju uzticības un makroekonomiskās stabilitātes saglabāšanu. Tāpēc Bulgārijas valdība, reaģējot uz ekonomikas recesiju, nav pieņēmusi nekādus īstermiņa stimulējošus pasākumus, un tas atbilst EEAP, par ko decembrī vienojās Eiropadome. Saistībā ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju, programmā paredzēti strukturāli pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt ekonomikas noturību, piemēram, pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt nodarbinātību, vairot uzņēmumu iespējas pielāgoties krīzes apstākļiem, uzlabot tirgus darbību, vajadzības gadījumā ar kapitālu atbalstīt vietējās bankas, palielināt MVU kreditēšanu, uzlabot eksporta rādītājus un ES līdzekļu apgūšanu. Šie pasākumi ir savlaicīgi un piemēroti, lai īstenotu galvenos politikas mērķus īstermiņa perspektīvā. Atjauninājums paredz arī vairākus citus strukturālo reformu pasākumus, kas ir daļa no ilgāka termiņa stratēģijas, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti un ilgtspēju, piemēram, pensiju sistēmas reforma, nākamo pasākumu īstenošana izglītības reformu stratēģijas ietvaros, tostarp skolu tīkla tālāka optimizācija un skolu deleģētās budžeta sistēmas nostiprināšana, kā arī nesen pieņemtās veselības aprūpes stratēģijas īstenošana.

| (12) | Bulgārijas valdības konsolidācijas programma palīdzētu samazināt ekonomikas lielo ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību. Konkrētāk, programma paredz strukturālo konsolidāciju 1 % apmērā no IKP laikposmā no 2008. gada līdz 2011. gadam. Kopējā fiskālā nostādne, kā to nosaka izmaiņas strukturālajā bilancē, ir restriktīva 2009. gadā un kopumā neitrāla 2010.–2011. gadā. Programmas mērķis saglabāt cikliski koriģētu pārpalikumu 1,5 % apmērā no IKP varētu tikt sasniegts programmas darbības laikā. |
| --- | --- |

(12)

Bulgārijas valdības konsolidācijas programma palīdzētu samazināt ekonomikas lielo ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību. Konkrētāk, programma paredz strukturālo konsolidāciju 1 % apmērā no IKP laikposmā no 2008. gada līdz 2011. gadam. Kopējā fiskālā nostādne, kā to nosaka izmaiņas strukturālajā bilancē, ir restriktīva 2009. gadā un kopumā neitrāla 2010.–2011. gadā. Programmas mērķis saglabāt cikliski koriģētu pārpalikumu 1,5 % apmērā no IKP varētu tikt sasniegts programmas darbības laikā.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz fakultatīvajiem datiem (4). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz fakultatīvajiem datiem (4).

Kopumā var secināt, ka programmas mērķis ir saglabāt līdzsvarotu budžeta stāvokli visā programmas darbības laikā, un to atspoguļo fakts, ka ir plānots liels vispārējā budžeta pārpalikums. Ekonomikas recesijas mazināšanai paredzēto strukturālo pasākumu mērķis ir nostiprināt ekonomikas izaugsmes potenciālu, un tas atbilst EEAP. Ievērojot negatīvus riskus, kas izriet no pašreizējās ekonomiskās konjunktūras nenoteiktības un tās ietekmes uz ieņēmumiem, budžeta nostādne ir tāda, ka programmas darbības laikā varētu sasniegt vidēja termiņa mērķi — 1,5 % no IKP pārpalikumu. Tādējādi Bulgārijai nopietnas un ilgstošas pasaules ekonomikas lejupslīdes laikā ir jārisina ar ilgtspējīgu izaugsmi saistītas problēmas. Turklāt valstij būtu jāīsteno nelokāma politika, lai koriģētu lielo ārējo deficītu, tostarp saglabājot stingru fiskālo politiku un ierobežojot atalgojuma pieaugumu valsts sektorā. Turklāt valsts ir saskārusies ar nepieciešamību uzlabot valsts izdevumu kvalitāti, uzlabojot administratīvās spējas un paātrinot strukturālās reformas.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un apzinoties vajadzību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, Bulgārija tiek aicināta:

| i) | arī turpmāk ievērot stingru fiskālo politiku un saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, ierobežojot izdevumu pieaugumu, lai palīdzētu mazināt ārējo nestabilitāti un neitralizētu iespējamo ieņēmumu nepietiekamību; |
| --- | --- |

i)

arī turpmāk ievērot stingru fiskālo politiku un saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, ierobežojot izdevumu pieaugumu, lai palīdzētu mazināt ārējo nestabilitāti un neitralizētu iespējamo ieņēmumu nepietiekamību;

| ii) | ierobežot algu pieaugumu publiskajā sektorā, lai veicinātu algu mērenību kopumā un uzlabotu konkurētspēju; |
| --- | --- |

ii)

ierobežot algu pieaugumu publiskajā sektorā, lai veicinātu algu mērenību kopumā un uzlabotu konkurētspēju;

| (iii) | turpināt valsts izdevumu efektivitātes stiprināšanu, jo īpaši, pilnībā īstenojot programmas budžeta plānošanu, uzlabojot administratīvās spējas un veicot reformas darba un ražojumu tirgus, izglītības un veselības aprūpes jomā, lai varētu palielināt ražīgumu. |
| --- | --- |

(iii)

turpināt valsts izdevumu efektivitātes stiprināšanu, jo īpaši, pilnībā īstenojot programmas budžeta plānošanu, uzlabojot administratīvās spējas un veicot reformas darba un ražojumu tirgus, izglītības un veselības aprūpes jomā, lai varētu palielināt ražīgumu.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2008. g. dec. | 6,2 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 |
| KOM 2009. g. janv. | 6,2 | 6,4 | 1,8 | 2,5 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2008. g. dec. | 7,6 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 |
| KOM 2009. g. janv. | 7,6 | 12,0 | 5,4 | 4,8 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 | n.d. |
| Ražošanas apjoma starpība (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2008. g. dec. | 1,5 | 1,1 | – 0,7 | – 1,8 | – 1,4 |
| KOM 2009. g. janv. (6) | 2,7 | 3,0 | – 0,3 | – 2,3 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | n.d. | n.d. |
| Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. (7) | – 20,6 | – 22,9 | – 20,7 | – 18,4 | – 16,6 |
| KOM 2009. g. janv. | – 21,3 | – 23,3 | – 19,1 | – 17,6 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 | n.d. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | 41,6 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 |
| KOM 2009. g. janv. | 41,6 | 41,4 | 40,8 | 40,9 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 42,2 | 43,7 | 43,9 | 43,9 | n.d. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | 41,5 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 |
| KOM 2009. g. janv. | 41,5 | 38,2 | 38,8 | 38,9 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 39,1 | 40,7 | 40,9 | 41,0 | n.d. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | 0,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM 2009. g. janv. | 0,1 | 3,2 | 2,0 | 2,0 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | 1,1 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |
| KOM 2009. g. janv. | 1,1 | 4,1 | 2,8 | 2,7 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | – 0,4 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM 2009. g. janv. | – 0,8 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 2,8 | 3,1 | 3,3 | n.d. | n.d. |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | KP 2008. g. dec. | 2,9 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM 2009. g. janv. | 2,5 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 2,9 | 3,1 | 3,3 | n.d. | n.d. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) (9) | KP 2008. g. dec. | 18,2 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 18,2 | 13,8 | 12,2 | 10,7 | n.d. |
| KP 2007. g. dec. | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 | n.d. |
| Avoti:

  Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2008. g. dec.

6,2

6,5

4,7

5,2

5,8

KOM 2009. g. janv.

6,2

6,4

1,8

2,5

n.d.

KP 2007. g. dec.

6,4

6,4

6,8

6,9

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2008. g. dec.

7,6

12,4

6,7

4,7

4,0

KOM 2009. g. janv.

7,6

12,0

5,4

4,8

n.d.

KP 2007. g. dec.

7,2

6,9

4,4

3,7

n.d.

Ražošanas apjoma starpība (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2008. g. dec.

1,5

1,1

– 0,7

– 1,8

– 1,4

KOM 2009. g. janv. (6)

2,7

3,0

– 0,3

– 2,3

n.d.

KP 2007. g. dec.

0,7

– 0,1

– 0,6

n.d.

n.d.

Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

KP 2008. g. dec. (7)

– 20,6

– 22,9

– 20,7

– 18,4

– 16,6

KOM 2009. g. janv.

– 21,3

– 23,3

– 19,1

– 17,6

n.d.

KP 2007. g. dec.

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

n.d.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

41,6

41,3

43,4

43,4

43,7

KOM 2009. g. janv.

41,6

41,4

40,8

40,9

n.d.

KP 2007. g. dec.

42,2

43,7

43,9

43,9

n.d.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

41,5

38,3

40,4

40,4

40,7

KOM 2009. g. janv.

41,5

38,2

38,8

38,9

n.d.

KP 2007. g. dec.

39,1

40,7

40,9

41,0

n.d.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

0,1

3,0

3,0

3,0

3,0

KOM 2009. g. janv.

0,1

3,2

2,0

2,0

n.d.

KP 2007. g. dec.

3,1

3,0

3,0

3,0

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

1,1

3,9

3,9

3,9

3,9

KOM 2009. g. janv.

1,1

4,1

2,8

2,7

n.d.

KP 2007. g. dec.

4,3

4,0

4,0

4,0

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

– 0,4

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM 2009. g. janv.

– 0,8

2,2

2,1

2,8

n.d.

KP 2007. g. dec.

2,8

3,1

3,3

n.d.

n.d.

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

KP 2008. g. dec.

2,9

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM 2009. g. janv.

2,5

2,2

2,1

2,8

n.d.

KP 2007. g. dec.

2,9

3,1

3,3

n.d.

n.d.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP) (9)

KP 2008. g. dec.

18,2

15,4

15,4

15,3

15,2

KOM 2009. g. janv.

18,2

13,8

12,2

10,7

n.d.

KP 2007. g. dec.

19,8

18,3

17,4

16,9

n.d.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Bulgārijas iestādes 2008. gada 23. decembrī iesniedza papildinājumu programmai, kurā sīki izklāstīti pasākumi, kas pieņemti, reaģējot uz ekonomikas lejupslīdi. Šis papildinājums nesatur nekādas nozīmīgas fiskālās un strukturālās politikas izmaiņas, salīdzinot ar konverģences programmā norādītajiem pasākumiem, un budžeta prognozes arī ir palikušas nemainīgas.

(3)  Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, kā arī cita informācija, kas ir pieejama kopš tās publicēšanas.

(4)  Konkrētāk, nav sniegti daži dati par stabilitāti ilgtermiņā.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu 5,0 %, 6,3 %, 6,0 % un 6,0 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam.

(7)  Atšķirīgie dati par 2007. gada tīro aizņēmumu šajā programmas atjauninājumā un Komisijas dienestu 2009. janvāra starpposma prognozēs skaidrojami ar atšķirībām bilancē attiecībā uz preču un pakalpojumu komponentu.

(8)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Komisijas dienestu veikts programmā norādīto cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju. Jaunākajā versijā programmas darbības posmā paredzēti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi atbilstīgi Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozei; 2007. gadā vienreizēji pasākumi veidoja 3,3 % no IKP (izdevumu daļas).

(9)  Atšķirīgās aplēses par parāda attiecību pret IKP, kas minētas programmā un Komisijas dienestu 2009. janvāra starpposma prognozēs, skaidrojamas lielākoties ar lielāku prognozēto finanšu aktīvu uzkrāšanos, ko Komisijas dienesti neizvērtēja saskaņā ar nemainīgas politikas scenāriju.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 17.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 62/6

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2008.–2011. gadam

(2009/C 62/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu laikposmam no 2008. līdz 2011. gadam. Padome atzīmē, ka 2008. gadā iesniegtā programma, kā arī 2008. gada decembrī nosūtītais papildinājums šķiet pārāk optimistiski, ņemot vērā nelabvēlīgo notikumu attīstību makroekonomikas jomā. Tā arī norāda, ka 2009. gada 16. februārī ir paziņots par otro stimulēšanas pasākumu kopumu, kuri nav aplūkoti šajā novērtējumā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu laikposmam no 2008. līdz 2011. gadam. Padome atzīmē, ka 2008. gadā iesniegtā programma, kā arī 2008. gada decembrī nosūtītais papildinājums šķiet pārāk optimistiski, ņemot vērā nelabvēlīgo notikumu attīstību makroekonomikas jomā. Tā arī norāda, ka 2009. gada 16. februārī ir paziņots par otro stimulēšanas pasākumu kopumu, kuri nav aplūkoti šajā novērtējumā.

| (2) | Pēc trīs gadus ilgas straujas izaugsmes 2008. gadā Čehijas Republikas ekonomiskā izaugsme palēninājās, un tā turpinās palēnināties 2009. gadā. Ārējā pieprasījuma pavājināšanās, kam par iemeslu ir pasaules finanšu un ekonomiskā krīze, būtiski kavēs eksporta pieaugumu Čehijas Republikas lielā mērā atvērtajā ekonomikā. Turklāt pavājinās arī iekšzemes pieprasījums, konkrēti pēc ieguldījumiem, saistībā ar ārvalstu tiešo ieguldījumu samazinājumu, stingrajiem kreditēšanas nosacījumiem un uzņēmējdarbības apjomu samazināšanos un patērētāju noskaņojuma pasliktināšanos. Reaģējot uz šo lejupslīdi, valdība 2009. gada budžetā ieviesa fiskālās stimulēšanas pasākumu kopumu, tostarp vairākus pasākumus attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem. To mērķis ir lejupslīdes laikā veicināt iekšzemes pieprasījumu un sniegt atbalstu uzņēmumiem. Sākot ar 2010. gadu, ekonomikai būtu pakāpeniski jāuzlabojas atbilstoši gaidāmajam uzlabojumam ārējā vidē. Tomēr paredzams, ka pieaugums neatgūs augstos pirmskrīzes rādītājus. Tas var negatīvi ietekmēt valsts finanses, kuras pēdējos gados labvēlīgi ietekmēja straujais ieņēmumu pieaugums un kuras, neskatoties uz samērā nelielo valsts budžeta deficītu un parādu, rada bažas par ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas apdraudējumu, jo sabiedrība strauji noveco. Čehijas Republikas valsts banka 2008. gada otrajā pusē padarīja mazāk stingru monetāro politiku, proti, vairākkārt pazemināja procentu likmes (no 3,75 % 2008. gada jūlijā līdz 2,25 % 2008. gada decembrī). Čehijas kronas nominālais efektīvais kurss 2008. gadā nedaudz pieauga (par 1,3 %). |
| --- | --- |

(2)

Pēc trīs gadus ilgas straujas izaugsmes 2008. gadā Čehijas Republikas ekonomiskā izaugsme palēninājās, un tā turpinās palēnināties 2009. gadā. Ārējā pieprasījuma pavājināšanās, kam par iemeslu ir pasaules finanšu un ekonomiskā krīze, būtiski kavēs eksporta pieaugumu Čehijas Republikas lielā mērā atvērtajā ekonomikā. Turklāt pavājinās arī iekšzemes pieprasījums, konkrēti pēc ieguldījumiem, saistībā ar ārvalstu tiešo ieguldījumu samazinājumu, stingrajiem kreditēšanas nosacījumiem un uzņēmējdarbības apjomu samazināšanos un patērētāju noskaņojuma pasliktināšanos. Reaģējot uz šo lejupslīdi, valdība 2009. gada budžetā ieviesa fiskālās stimulēšanas pasākumu kopumu, tostarp vairākus pasākumus attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem. To mērķis ir lejupslīdes laikā veicināt iekšzemes pieprasījumu un sniegt atbalstu uzņēmumiem. Sākot ar 2010. gadu, ekonomikai būtu pakāpeniski jāuzlabojas atbilstoši gaidāmajam uzlabojumam ārējā vidē. Tomēr paredzams, ka pieaugums neatgūs augstos pirmskrīzes rādītājus. Tas var negatīvi ietekmēt valsts finanses, kuras pēdējos gados labvēlīgi ietekmēja straujais ieņēmumu pieaugums un kuras, neskatoties uz samērā nelielo valsts budžeta deficītu un parādu, rada bažas par ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas apdraudējumu, jo sabiedrība strauji noveco. Čehijas Republikas valsts banka 2008. gada otrajā pusē padarīja mazāk stingru monetāro politiku, proti, vairākkārt pazemināja procentu likmes (no 3,75 % 2008. gada jūlijā līdz 2,25 % 2008. gada decembrī). Čehijas kronas nominālais efektīvais kurss 2008. gadā nedaudz pieauga (par 1,3 %).

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 4,4 % 2008. gadā līdz 3,7 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas periodā atgriezīsies līdz vidējam 4,8 % līmenim. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2) var secināt, ka scenārija pamatā ir izteikti labvēlīgas pieauguma prognozes 2009. un 2010. gadam un labvēlīgas turpmākās prognozes, taču tas būtu jāskata saistībā ar noteikto programmas termiņu — 2008. gada 1. oktobri, un
  lielajām pārmaiņām ekonomikā, kas notikušas kopš tā laika. Konkrēti, ņemot vērā Čehijas Republikas galveno tirdzniecības partneru ekonomiskās situācijas straujo pasliktināšanos pēdējos mēnešos, sagaidāms, ka eksporta rādītāji kritīsies vēl ievērojamāk un to uzlabošanās būs daudz lēnāka, nekā tas paredzēts programmā. Turklāt prognoze par ekonomikas ātru atveseļošanos balstās uz pieņēmumu, ka potenciālo pieaugumu krīze neietekmēs, kas šķiet maz ticams, ņemot vērā, ka gaidāma ieguldījumu (sevišķi ārvalstu tiešo ieguldījumu) pieauguma mazināšanās. Programmā ietvertās inflācijas prognozes ir reālistiskas. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 4,4 % 2008. gadā līdz 3,7 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas periodā atgriezīsies līdz vidējam 4,8 % līmenim. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2) var secināt, ka scenārija pamatā ir izteikti labvēlīgas pieauguma prognozes 2009. un 2010. gadam un labvēlīgas turpmākās prognozes, taču tas būtu jāskata saistībā ar noteikto programmas termiņu — 2008. gada 1. oktobri, un

lielajām pārmaiņām ekonomikā, kas notikušas kopš tā laika. Konkrēti, ņemot vērā Čehijas Republikas galveno tirdzniecības partneru ekonomiskās situācijas straujo pasliktināšanos pēdējos mēnešos, sagaidāms, ka eksporta rādītāji kritīsies vēl ievērojamāk un to uzlabošanās būs daudz lēnāka, nekā tas paredzēts programmā. Turklāt prognoze par ekonomikas ātru atveseļošanos balstās uz pieņēmumu, ka potenciālo pieaugumu krīze neietekmēs, kas šķiet maz ticams, ņemot vērā, ka gaidāma ieguldījumu (sevišķi ārvalstu tiešo ieguldījumu) pieauguma mazināšanās. Programmā ietvertās inflācijas prognozes ir reālistiskas.

| (4) | Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē valsts budžeta deficīts 2008. gadam ir novērtēts 1,2 % apmērā no IKP, atšķirībā no iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā noteiktā mērķa — 2,9 % no IKP. Šie rezultāti ir daudz labāki par prognozētajiem lielākoties tāpēc, ka 2007. gads nodrošināja labāku sākuma pozīciju un valdības agrāk uzsāktu reformu pasākumu kopumu. To 2008. gadā daļēji izlīdzināja mazāk labvēlīga attīstība. Konkrēti, lai gan izdevumu pieaugums kopumā bija atbilstošs plānotajam, ieņēmumu pieaugums nedaudz atpalika no mērķa. Pievienotās vērtības nodokļa iekasētā apjoma pieaugums bijis nedaudz mazāks nekā gaidītais, ko noteica privātā patēriņa palēnināšanās, un tas izlīdzināja zemākas likmes PVN iekasēšanas pieaugumu 2008. gadā, tajā pašā laikā tiešie nodokļi vairāk atbilda valdības prognozēm, jo darba tirgū stabilitāte saglabājās. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē valsts budžeta deficīts 2008. gadam ir novērtēts 1,2 % apmērā no IKP, atšķirībā no iepriekšējā atjauninātajā konverģences programmā noteiktā mērķa — 2,9 % no IKP. Šie rezultāti ir daudz labāki par prognozētajiem lielākoties tāpēc, ka 2007. gads nodrošināja labāku sākuma pozīciju un valdības agrāk uzsāktu reformu pasākumu kopumu. To 2008. gadā daļēji izlīdzināja mazāk labvēlīga attīstība. Konkrēti, lai gan izdevumu pieaugums kopumā bija atbilstošs plānotajam, ieņēmumu pieaugums nedaudz atpalika no mērķa. Pievienotās vērtības nodokļa iekasētā apjoma pieaugums bijis nedaudz mazāks nekā gaidītais, ko noteica privātā patēriņa palēnināšanās, un tas izlīdzināja zemākas likmes PVN iekasēšanas pieaugumu 2008. gadā, tajā pašā laikā tiešie nodokļi vairāk atbilda valdības prognozēm, jo darba tirgū stabilitāte saglabājās.

| (5) | Valsts budžeta bilances mērķis 2009. gadam ir -1,6 % no IKP, salīdzinot ar Komisijas dienestu starpposma prognozē paredzēto rādītāju, t.i., -2,5 % no IKP. Diskrecionāro pasākumu — kas pieņemti kā daļa no fiskālās stimulēšanas pasākumiem un aptuveni vienādi ietekmē gan ieņēmumu, gan izdevumu daļu — tīrā ietekme uz budžeta bilanci ir apmēram 1 % no IKP. Šie pasākumi līdzsvaro konverģences programmas sākotnēji ierobežojošo nostādni. Saskaņā ar Komisijas dienestu starpposma prognozi ir paredzēts neliels palielinājums apmēram

  % apmērā no IKP. Automātisko stabilizētāju ietekme uz budžeta bilances pasliktināšanos tiek lēsta ap

  % apmērā no IKP. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Programmā paredzēts, ka VTM, t.i., strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP, kas cikliski koriģēts, atskaitot vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus, tiks sasniegts līdz 2012. gadam (t.i., pēc programmas darbības laika beigām). Prognozē, ka pēc 2009. gada uzlabosies gan faktiskā, gan strukturālā bilance, pateicoties izdevumu ekonomijai, sevišķi attiecībā uz starppatēriņu un kompensācijām strādājošiem, kas saskaņā ar prognozēm 2009.–2011. gadā samazināsies par vairāk nekā

  % no IKP gadā. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Budžeta rezultātus apdraud negatīvi riski. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir budžeta mērķu pamatā, šķiet izteikti labvēlīgs. Ja ik gadu par vairāk nekā

  procentu punktu no IKP samazina starppatēriņu un kompensācijas strādājošiem, tas var apdraudēt sabiedrisko pakalpojumu vispārējo kvalitāti, ja nav nodrošināti būtiski pasākumi efektivitātes uzlabošanai. Saistībā ar prognozēto izdevumu samazinājumu sociālo maksājumu jomā, šķiet, nav ņemta vērā iespējamā bezdarbnieku pabalstu apjoma palielināšanās, ko radīs prognozētā situācijas pasliktināšanās darba tirgū. Turklāt nodokļu samazinājumus, kas paredzēti fiskālās stimulēšanas pasākumu paketē, iespējams, nākotnes ietaupījumi nekompensēs. Programmas izdevumu mērķi noteikti, balstoties uz vidējā termiņa izdevumu griestiem, kas savulaik jau ir pārsniegti. Lejupslīdes dēļ mazāki par plānotajiem var būt arī ieņēmumi, kaut arī programmā paredzētās ieņēmumu prognozes šķiet piesardzīgas. |
| --- | --- |

(7)

Formula

| (8) | Iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir lielāka nekā vidēji ES, kā liecina 2005. gada prognozes, kuru pamatā ir kopīga metodoloģija; tādēļ Čehijas Republikas ilgtermiņa ilgtspēja tiek vērtēta ar augstu riska pakāpi. Īstenotas pensiju un veselības aprūpes reformu sākumstadijas, un tādējādi tiks samazināti izdevumi. Tomēr abās jomās centieni ir jāpastiprina, ievērojot taisnīguma, pieejamības un ilgtspējības principus. Lai arī saskaņā ar programmu budžeta stāvoklis 2008. gadā ir ievērojami uzlabojies, tā pamatā lielā mērā ir labāks sākuma stāvoklis 2007. gadā, nevis diskrecionārie pasākumi, un turklāt vēl arvien nav ņemta vērā ar iedzīvotāju novecošanos saistītā ietekme. Ja izdotos panākt primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenot turpmākus strukturālus pasākumus nolūkā samazināt ar novecošanos saistītos izdevumus, tas palīdzētu samazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējai. |
| --- | --- |

(8)

Iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir lielāka nekā vidēji ES, kā liecina 2005. gada prognozes, kuru pamatā ir kopīga metodoloģija; tādēļ Čehijas Republikas ilgtermiņa ilgtspēja tiek vērtēta ar augstu riska pakāpi. Īstenotas pensiju un veselības aprūpes reformu sākumstadijas, un tādējādi tiks samazināti izdevumi. Tomēr abās jomās centieni ir jāpastiprina, ievērojot taisnīguma, pieejamības un ilgtspējības principus. Lai arī saskaņā ar programmu budžeta stāvoklis 2008. gadā ir ievērojami uzlabojies, tā pamatā lielā mērā ir labāks sākuma stāvoklis 2007. gadā, nevis diskrecionārie pasākumi, un turklāt vēl arvien nav ņemta vērā ar iedzīvotāju novecošanos saistītā ietekme. Ja izdotos panākt primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenot turpmākus strukturālus pasākumus nolūkā samazināt ar novecošanos saistītos izdevumus, tas palīdzētu samazināt apdraudējumu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējai.

| (9) | Čehijas Republikas 2004. gadā ieviesa vidējā termiņa budžeta programmu, kurā noteikti valsts budžeta ikgadējie mērķi trīs gadu posmam. Šo mērķu pamatā ir nominālie izdevumu griesti un ieņēmumu prognozes, kas aprēķinātas, pamatojoties uz IKP pieauguma prognozēm. Kopš vidējā termiņa budžeta programmas uzsākšanas sākotnējie izdevumu ierobežojumi ir pārsniegti, diskrecionāri palielinot izdevumus, kā arī rezultātos. Budžeta izpildes rezultāti izdevumu jomā 2006. un 2007. gadā pārsniedza sākotnēji noteiktos griestus par vidēji 7 %. Čehijas Republika plāno vairākas izmaiņas, kuru mērķis ir uzlabot budžeta vadību un pilnveidot nodokļu iekasēšanu. No 2009. gada janvāra ir ieviesta uz rezultātiem un mērķi orientēta budžeta veidošana. No 2010. gada janvāra paredzēta pastiprināta nodokļu sistēmas integrācija un vienkāršošana, kā arī ir paredzēts modernizēts administratīvais atbalsts, lai atvieglotu valsts kases darbu, par ko 2008. gadā organizēti konkursi. Šie pasākumi palīdzēs uzlabot budžeta izpildi, savukārt izdevumu griestu ievērošana būs atkarīga no pēcākiem lēmumiem. |
| --- | --- |

(9)

Čehijas Republikas 2004. gadā ieviesa vidējā termiņa budžeta programmu, kurā noteikti valsts budžeta ikgadējie mērķi trīs gadu posmam. Šo mērķu pamatā ir nominālie izdevumu griesti un ieņēmumu prognozes, kas aprēķinātas, pamatojoties uz IKP pieauguma prognozēm. Kopš vidējā termiņa budžeta programmas uzsākšanas sākotnējie izdevumu ierobežojumi ir pārsniegti, diskrecionāri palielinot izdevumus, kā arī rezultātos. Budžeta izpildes rezultāti izdevumu jomā 2006. un 2007. gadā pārsniedza sākotnēji noteiktos griestus par vidēji 7 %. Čehijas Republika plāno vairākas izmaiņas, kuru mērķis ir uzlabot budžeta vadību un pilnveidot nodokļu iekasēšanu. No 2009. gada janvāra ir ieviesta uz rezultātiem un mērķi orientēta budžeta veidošana. No 2010. gada janvāra paredzēta pastiprināta nodokļu sistēmas integrācija un vienkāršošana, kā arī ir paredzēts modernizēts administratīvais atbalsts, lai atvieglotu valsts kases darbu, par ko 2008. gadā organizēti konkursi. Šie pasākumi palīdzēs uzlabot budžeta izpildi, savukārt izdevumu griestu ievērošana būs atkarīga no pēcākiem lēmumiem.

| (10) | Čehijas Republika sakarā ar finanšu krīzi ir pieņēmusi vairākus pasākumus, tostarp palielinājusi kapitālu Čehijas Republikas Eksporta bankai, Eksporta garantiju un apdrošināšanas korporācijai, Čehijas–Morāvijas Garantiju un attīstības bankai, kas kopā veido 2 miljardus CZK. Šo iestāžu kapitāla palielināšana dos atbalstu eksportētājiem uzņēmumiem, jo īpaši MVU. Turklāt noguldījumu garantiju sistēmai paredzētā garantētā summa tika palielināta līdz EUR 50 000. |
| --- | --- |

(10)

Čehijas Republika sakarā ar finanšu krīzi ir pieņēmusi vairākus pasākumus, tostarp palielinājusi kapitālu Čehijas Republikas Eksporta bankai, Eksporta garantiju un apdrošināšanas korporācijai, Čehijas–Morāvijas Garantiju un attīstības bankai, kas kopā veido 2 miljardus CZK. Šo iestāžu kapitāla palielināšana dos atbalstu eksportētājiem uzņēmumiem, jo īpaši MVU. Turklāt noguldījumu garantiju sistēmai paredzētā garantētā summa tika palielināta līdz EUR 50 000.

| (11) | Saskaņā ar EEAP, ko decembrī pieņēma Eiropadome, Čehijas Republika ir pieņēmusi atveseļošanas plānu, ko veido stimulēšanas pasākumi. Ievērojot kopumā mēreni ekspansīvo fiskālo politiku, šie pasākumi ir pareiza rīcība pašreizējā makroekonomiskajā situācijā, jo ir vajadzīga plašāka konsolidācija, ņemot vērā sabiedrības straujās novecošanās radītos draudus ilglaicīgai ilgtspējai. Čehijas Republikas iestāžu pieņemtie stimulēšanas pasākumi uzskatāmi par atbilstošiem EEAP, jo tie ir savlaicīgi un mērķtiecīgi.
  Tas, ka ir samazinātas nodarbināto sociālās apdrošināšanas iemaksas par 1,5 procenta punktiem, nodrošinās mājsaimniecībām lielākus reālos ienākumus, lai gan pēc tam šo situāciju būs sarežģīti mainīt. Šim pasākumam būs arī strukturāla ietekme uz darba tirgu, proti, palielināsies piedāvājums un lejupvērsts spiediens uz bruto algām. Turklāt lēmums ieguldīt celtniecībā un infrastruktūras modernizācijā, izmantojot Valsts Transporta infrastruktūras fondu, varētu palīdzēt saglabāt nodarbinātības līmeni un kopējo pieprasījumu. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. Ņemot vērā prognozes par ekonomiskās situācijas pasliktināšanos, valdība 2009. gada 16. februārī paziņoja par otru pasākumu kopumu. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar EEAP, ko decembrī pieņēma Eiropadome, Čehijas Republika ir pieņēmusi atveseļošanas plānu, ko veido stimulēšanas pasākumi. Ievērojot kopumā mēreni ekspansīvo fiskālo politiku, šie pasākumi ir pareiza rīcība pašreizējā makroekonomiskajā situācijā, jo ir vajadzīga plašāka konsolidācija, ņemot vērā sabiedrības straujās novecošanās radītos draudus ilglaicīgai ilgtspējai. Čehijas Republikas iestāžu pieņemtie stimulēšanas pasākumi uzskatāmi par atbilstošiem EEAP, jo tie ir savlaicīgi un mērķtiecīgi.

Tas, ka ir samazinātas nodarbināto sociālās apdrošināšanas iemaksas par 1,5 procenta punktiem, nodrošinās mājsaimniecībām lielākus reālos ienākumus, lai gan pēc tam šo situāciju būs sarežģīti mainīt. Šim pasākumam būs arī strukturāla ietekme uz darba tirgu, proti, palielināsies piedāvājums un lejupvērsts spiediens uz bruto algām. Turklāt lēmums ieguldīt celtniecībā un infrastruktūras modernizācijā, izmantojot Valsts Transporta infrastruktūras fondu, varētu palīdzēt saglabāt nodarbinātības līmeni un kopējo pieprasījumu. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. Ņemot vērā prognozes par ekonomiskās situācijas pasliktināšanos, valdība 2009. gada 16. februārī paziņoja par otru pasākumu kopumu.

| (12) | Kā liecina Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes, prognozētā fiskālā politika 2009. gadā ir samērā ekspansīva, daļēji tāpēc, ka izņēmuma kārtā ir palielinātas algas valsts sektorā. Strukturālā bilance pēc 2009. gada uzlabosies, galvenokārt pateicoties izdevumu ierobežojumam. Bez turpmākiem pasākumiem un konkrētas rīcības plānoto izdevumu samazināšanas atbalstam var būt grūtības sasniegt fiskālos mērķus, jo programmas makroekonomiskās prognozes ir optimistiskas. |
| --- | --- |

(12)

Kā liecina Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes, prognozētā fiskālā politika 2009. gadā ir samērā ekspansīva, daļēji tāpēc, ka izņēmuma kārtā ir palielinātas algas valsts sektorā. Strukturālā bilance pēc 2009. gada uzlabosies, galvenokārt pateicoties izdevumu ierobežojumam. Bez turpmākiem pasākumiem un konkrētas rīcības plānoto izdevumu samazināšanas atbalstam var būt grūtības sasniegt fiskālos mērķus, jo programmas makroekonomiskās prognozes ir optimistiskas.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3).

Kopumā var secināt, ka Čehijas Republikā valsts budžeta deficīts pēdējos gados bijis samērā neliels, savukārt parāda attiecība bijusi mazāka par 30 % no IKP, kas nepārprotami ir zemāka par atsauces vērtību 60 %. Ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, mēreni diskrecionārā fiskālā politika, tostarp stimulēšanas pasākumi, šķiet piemērota un ir saskaņā EEAP, tomēr tā ietekmēs valsts finanšu rādītājus. Turklāt budžeta prognozes apdraud būtiski riski, īpaši tāpēc, ka izaugsmes prognozes ir optimistiskas, nav konkrētu pasākumu, lai balstītu plānoto izdevumu samazinājumu no 2009. gada, turklāt līdzšinējā pieredze liecina, ka vidējā termiņa budžeta izpildes programmā noteiktie izdevumu griesti tiek pārsniegti. Sabiedrības straujā novecošanās rada bažas par ilglaicīgu fiskālo ilgtspēju. Kopumā šie apdraudējumi norāda uz vajadzību īstenot fiskālo konsolidāciju vidējā termiņā, kā arī veikt turpmākus centienus strukturālo reformu jomā.

Ņemot vērā minēto novērtējumu un apzinoties vajadzību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, Čehijas Republiku aicina:

| i) | īstenot fiskālos plānus, tostarp stimulēšanas pasākumus, 2009. gadam atbilstīgi EEAP un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu; |
| --- | --- |

i)

īstenot fiskālos plānus, tostarp stimulēšanas pasākumus, 2009. gadam atbilstīgi EEAP un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu;

| ii) | veikt būtisku strukturālo konsolidāciju 2010. gadā un turpmāk, tiecoties sasniegt VTM, un atbalstīt budžeta stratēģiju ar īpašiem izdevumus mazinošiem pasākumiem 2010.–2011. gadā; |
| --- | --- |

ii)

veikt būtisku strukturālo konsolidāciju 2010. gadā un turpmāk, tiecoties sasniegt VTM, un atbalstīt budžeta stratēģiju ar īpašiem izdevumus mazinošiem pasākumiem 2010.–2011. gadā;

| iii) | turpināt nepieciešamās pensiju un veselības aprūpes reformas, ņemot vērā prognozētos ar sabiedrības novecošanos saistītos izdevumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. |
| --- | --- |

iii)

turpināt nepieciešamās pensiju un veselības aprūpes reformas, ņemot vērā prognozētos ar sabiedrības novecošanos saistītos izdevumus, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2008. g. nov. | 6,6 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 6,0 | 4,2 | 1,7 | 2,3 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2008. g. nov. | 3,0 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 |
| KOM 2009. g. janv. | 3,0 | 6,3 | 2,6 | 2,3 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 | n.d. |
| Ražošanas apjoma starpība  (4)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2008. g. nov. | 2,7 | 1,9 | 0,4 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM 2009. g. janv. (5) | 3,7 | 3,4 | 0,7 | – 1,1 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | n.d. |
| Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | – 0,8 | – 1,0 | – 0,5 | 0,4 | 1,2 |
| KOM 2009. g. janv. | – 0,8 | – 0,3 | – 0,8 | – 1,1 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 | n.d. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 41,7 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 |
| KOM 2009. g. janv. | 41,6 | 40,7 | 40,7 | 41,1 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 39,8 | 39,5 | 38,1 | 37,1 | n.d. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 42,6 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 |
| KOM 2009. g. janv. | 42,6 | 42,0 | 43,2 | 43,4 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 43,3 | 42,4 | 40,7 | 39,4 | n.d. |
| Valsts bilance
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | – 1,0 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 |
| KOM 2009. g. janv. | – 1,0 | – 1,2 | – 2,5 | – 2,3 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 0,2 | 0,0 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 |
| KOM 2009. g. janv. | 0,2 | 0,0 | – 1,3 | – 1,1 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance  (4)

  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | – 2,0 | – 2,0 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,1 |
| KOM 2009. g. janv. | – 2,3 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | n.d. |
| Strukturālā bilance  (6)

  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | – 1,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM 2009. g. janv. | – 2,1 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | n.d. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2008. g. nov. | 28,9 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 |
| KOM 2009. g. janv. | 28,9 | 27,9 | 29,4 | 30,6 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 | n.d. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2008. g. nov.

6,6

4,4

3,7

4,4

5,2

KOM 2009. g. janv.

6,0

4,2

1,7

2,3

n.d.

KP 2007. g. nov.

5,9

5,0

5,1

5,3

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2008. g. nov.

3,0

6,4

2,9

3,0

2,5

KOM 2009. g. janv.

3,0

6,3

2,6

2,3

n.d.

KP 2007. g. nov.

2,4

3,9

2,3

2,1

n.d.

Ražošanas apjoma starpība  (4)

(% no potenciālā IKP)

KP 2008. g. nov.

2,7

1,9

0,4

– 0,4

– 0,2

KOM 2009. g. janv. (5)

3,7

3,4

0,7

– 1,1

n.d.

KP 2007. g. nov.

1,8

1,4

0,7

0,5

n.d.

Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

– 0,8

– 1,0

– 0,5

0,4

1,2

KOM 2009. g. janv.

– 0,8

– 0,3

– 0,8

– 1,1

n.d.

KP 2007. g. nov.

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

n.d.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

41,7

41,0

40,6

39,6

39,0

KOM 2009. g. janv.

41,6

40,7

40,7

41,1

n.d.

KP 2007. g. nov.

39,8

39,5

38,1

37,1

n.d.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

42,6

42,2

42,2

41,1

40,2

KOM 2009. g. janv.

42,6

42,0

43,2

43,4

n.d.

KP 2007. g. nov.

43,3

42,4

40,7

39,4

n.d.

Valsts bilance

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

– 1,0

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,2

KOM 2009. g. janv.

– 1,0

– 1,2

– 2,5

– 2,3

n.d.

KP 2007. g. nov.

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

0,2

0,0

– 0,3

– 0,4

– 0,1

KOM 2009. g. janv.

0,2

0,0

– 1,3

– 1,1

n.d.

KP 2007. g. nov.

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

n.d.

Cikliski koriģētā bilance  (4)

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

– 2,0

– 2,0

– 1,7

– 1,4

– 1,1

KOM 2009. g. janv.

– 2,3

– 2,4

– 2,8

– 1,9

n.d.

KP 2007. g. nov.

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

n.d.

Strukturālā bilance  (6)

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

– 1,7

– 1,9

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM 2009. g. janv.

– 2,1

– 2,4

– 2,8

– 1,9

n.d.

KP 2007. g. nov.

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

n.d.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2008. g. nov.

28,9

28,8

27,9

26,8

25,5

KOM 2009. g. janv.

28,9

27,9

29,4

30,6

n.d.

KP 2007. g. nov.

30,4

30,3

30,2

30,0

n.d.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuva pieejama pēc tam.

(3)  Konkrēti, nav sniegti dati par COFOG 2011. gadam, par likvīdajiem finanšu aktīviem un tīro finanšu parādu attiecībā saistībā ar valsts parādu, kas apgrūtina objektīvu novērtēšanu.

(4)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(5)  Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu 4,5 %, 4,5 %, 4,4 % un 4,2 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam.

(6)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar visjaunāko programmu 2008. gadā vienreizēji un citi pagaidu pasākumi veido 0,1 % no IKP, bet tie tika ierindoti normālo izdevumu kategorijās, pamatojoties uz to, ka komponenti ir regulāri un ka janvāra Kopienas dienestu starpposma prognozēs tiem piešķirta maza nozīme.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 17.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 62/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 62/11

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 62/03)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 27.2.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 23/08 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties |
| Juridiskais pamats | Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta forma | — |
| Budžets | — |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | — |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

27.2.2009.

Atbalsta Nr.

N 23/08

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties

Juridiskais pamats

Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta forma

—

Budžets

—

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

—

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 18.12.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 344/08 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | Groot Amsterdam |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o. |
| Juridiskais pamats | Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Riska kapitāls, Pētniecība un attīstība, Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Atbalsta forma | Riska kapitāla nodrošināšana |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 7 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 14.12.2019. |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Gemeente Amsterdam |
| Amstel 1 |
| Postbus 202 |
| 1000 AE, Amsterdam |
| NEDERLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

18.12.2008.

Atbalsta Nr.

N 344/08

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

Groot Amsterdam

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o.

Juridiskais pamats

Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Riska kapitāls, Pētniecība un attīstība, Mazie un vidējie uzņēmumi

Atbalsta forma

Riska kapitāla nodrošināšana

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 7 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 14.12.2019.

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Gemeente Amsterdam

Amstel 1

Postbus 202

1000 AE, Amsterdam

NEDERLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 11.2.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 426/08 |
| Dalībvalsts | Latvija |
| Reģions | 87(3)(a) |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai |
| Juridiskais pamats | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Reģionālā attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: LVL 42,32 milj |
| Atbalsta intensitāte | 50 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Enerģētika |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

11.2.2009.

Atbalsta Nr.

N 426/08

Dalībvalsts

Latvija

Reģions

87(3)(a)

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai

Juridiskais pamats

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Reģionālā attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: LVL 42,32 milj

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Enerģētika

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 11.2.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 428/08 |
| Dalībvalsts | Latvija |
| Reģions | 87(3)(a) |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba |
| Juridiskais pamats | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Reģionālā attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: LVL 17,34 milj |
| Atbalsta intensitāte | 50 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Enerģētika |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

11.2.2009.

Atbalsta Nr.

N 428/08

Dalībvalsts

Latvija

Reģions

87(3)(a)

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba

Juridiskais pamats

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Reģionālā attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: LVL 17,34 milj

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Enerģētika

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 15.12.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 431/08 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Luftfahrtforschungsprogramm |
| Juridiskais pamats | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 190 milj
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 950 milj |
| Atbalsta intensitāte | 80 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524 |
| 53227 Bonn-Oberkassel |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

15.12.2008.

Atbalsta Nr.

N 431/08

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Luftfahrtforschungsprogramm

Juridiskais pamats

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 190 milj

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 950 milj

Atbalsta intensitāte

80 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524

53227 Bonn-Oberkassel

DEUTSCHLAND

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 17.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 62/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 62/15

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 62/04)

2009. gada 4. martā Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi vācu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5049. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5049. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 17.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 62/16

---

Padomes secinājumi (2008. gada 27. novembris) par saskaņotu darba stratēģiju un konkrētiem pasākumiem cīņā pret kibernoziedzību

(2009/C 62/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

NORĀDOT, KA

| — | viens no Eiropas Savienības mērķiem ir pakāpeniski izveidot tiesiskuma, brīvības un drošības telpu, dalībvalstīm vienoti iesaistoties policiju un tiesu iestāžu sadarbībā; |
| --- | --- |

—

viens no Eiropas Savienības mērķiem ir pakāpeniski izveidot tiesiskuma, brīvības un drošības telpu, dalībvalstīm vienoti iesaistoties policiju un tiesu iestāžu sadarbībā;

| — | eiropiešu aizsargāšana ir viens no Eiropas pamatuzdevumiem. Attiecīgi Savienībai ir jāspēj konstatēt jaunu formu noziegumi un jāpielāgo darbības tā, lai reakcija būtu ātra; |
| --- | --- |

—

eiropiešu aizsargāšana ir viens no Eiropas pamatuzdevumiem. Attiecīgi Savienībai ir jāspēj konstatēt jaunu formu noziegumi un jāpielāgo darbības tā, lai reakcija būtu ātra;

| — | pēdējos gados nemitīgi ir pieņēmušies skaitā noziedzīgi nodarījumi internetā, kas kļūst aizvien pārvalstiskāks, jo internets likvidē visas robežas; |
| --- | --- |

—

pēdējos gados nemitīgi ir pieņēmušies skaitā noziedzīgi nodarījumi internetā, kas kļūst aizvien pārvalstiskāks, jo internets likvidē visas robežas;

| — | Tamperē notikušajā Eiropadomes 1999. gada oktobra sanāksmē par prioritāti ir atzīta datornoziegumu un organizētas noziedzības apkarošanas stratēģija. Kopš tā laika tas ir apliecināts ar Eiropas iestāžu, it īpaši Komisijas veikumu, jo tā 2007. gada 22. maijā nāca klajā ar paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai “Izstrādājot vispārēju politiku pret kibernoziegumiem” un Pamatlēmumu 2005/222/TI (2005. gada 24. februāris) par uzbrukumiem informācijas sistēmām (1), ko Komisija ir paredzējusi atjaunināt 2009. gadā; |
| --- | --- |

—

Tamperē notikušajā Eiropadomes 1999. gada oktobra sanāksmē par prioritāti ir atzīta datornoziegumu un organizētas noziedzības apkarošanas stratēģija. Kopš tā laika tas ir apliecināts ar Eiropas iestāžu, it īpaši Komisijas veikumu, jo tā 2007. gada 22. maijā nāca klajā ar paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai “Izstrādājot vispārēju politiku pret kibernoziegumiem” un Pamatlēmumu 2005/222/TI (2005. gada 24. februāris) par uzbrukumiem informācijas sistēmām (1), ko Komisija ir paredzējusi atjaunināt 2009. gadā;

| — | vēlākais līdz 2010. gada 15. septembrim Komisija izvērtēs, kā rit Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/24/EK īstenošana datu glabāšanas jomā; |
| --- | --- |

—

vēlākais līdz 2010. gada 15. septembrim Komisija izvērtēs, kā rit Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/24/EK īstenošana datu glabāšanas jomā;

| — | Komisija un Eiropas Padome jau strādā, stiprinot valstu iestāžu un privātā sektora partnerattiecības, lai apkarotu kibernoziegumus; |
| --- | --- |

—

Komisija un Eiropas Padome jau strādā, stiprinot valstu iestāžu un privātā sektora partnerattiecības, lai apkarotu kibernoziegumus;

| — | Komisija nāks klajā ar paziņojumu par turpmākām prioritātēm Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kurā būs ieskicēta nākamā ilgtermiņa programma (2010–2014) un kurā būtu jāpievēršas kibernoziegumu apkarošanai; |
| --- | --- |

—

Komisija nāks klajā ar paziņojumu par turpmākām prioritātēm Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kurā būs ieskicēta nākamā ilgtermiņa programma (2010–2014) un kurā būtu jāpievēršas kibernoziegumu apkarošanai;

| — | Padomes pieņemtie secinājumi par attiecīgu valstu mehānismu izveidi, kas ļautu iedarbināt Eiropas platformu, kā ziņot par internetā pamanītiem noziedzīgiem nodarījumiem (2), apliecina nodomu stiprināt tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, nodrošinot tiesībaizsardzības iestāžu aģentūras ar nozīmīgiem un efektīviem resursiem; |
| --- | --- |

—

Padomes pieņemtie secinājumi par attiecīgu valstu mehānismu izveidi, kas ļautu iedarbināt Eiropas platformu, kā ziņot par internetā pamanītiem noziedzīgiem nodarījumiem (2), apliecina nodomu stiprināt tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, nodrošinot tiesībaizsardzības iestāžu aģentūras ar nozīmīgiem un efektīviem resursiem;

| — | visbeidzot, plašas kibernoziegumu apkarošanas programmas izstrāde šķiet vispiemērotākā Savienības līmeņa darba programma, ja mēs ceram rast risinājumus visām problēmām, kas rodas šajā jomā, vai kuras tuvākā nākotnē varētu rasties, un pārraudzīt to īstenošanu. |
| --- | --- |

—

visbeidzot, plašas kibernoziegumu apkarošanas programmas izstrāde šķiet vispiemērotākā Savienības līmeņa darba programma, ja mēs ceram rast risinājumus visām problēmām, kas rodas šajā jomā, vai kuras tuvākā nākotnē varētu rasties, un pārraudzīt to īstenošanu.

PADOME

| 1) | UZSKATA, ka ir svarīgi apkarot dažādus kibernoziegumu elementus un aicināt dalībvalstis un Komisiju izstrādāt vienotu darba stratēģiju, ņemot vērā Eiropas Padomes kibernoziegumu konvenciju.
  Tādas stratēģijas mērķim vajadzētu būt — vēl efektīvāk apkarot dažādus noziegumus, kas izdarīti, izmantojot elektroniskus tīklus. Tiem ir dažādas satraucošas formas, piemēram, bērnu pornogrāfija, jebkādu formu seksuāla vardarbība un jebkādi terora akti — kā definēts Pamatlēmumā 2002/475/JAI (2002. gada 13. jūnijs).
  Tai būtu arī jāpalīdz reaģēt uz konkrētu apdraudējumu elektroniskos tīklos (pret informācijas sistēmām vērsti plaša mēroga uzbrukumi).
  Visbeidzot, stratēģijai būtu jāpievēršas tam, kā apkarot parastu formu noziegumus, ko izdara ar interneta starpniecību, piemēram, ar identitāti saistīta krāpniecība, identitātes zādzības, krāpnieciska tirdzniecība, finansiāli noziedzīgi nodarījumi, nelikumīga tirdzniecība internetā, konkrēti, narkotiku un ieroču tirdzniecība. |
| --- | --- |

1)

UZSKATA, ka ir svarīgi apkarot dažādus kibernoziegumu elementus un aicināt dalībvalstis un Komisiju izstrādāt vienotu darba stratēģiju, ņemot vērā Eiropas Padomes kibernoziegumu konvenciju.

Tādas stratēģijas mērķim vajadzētu būt — vēl efektīvāk apkarot dažādus noziegumus, kas izdarīti, izmantojot elektroniskus tīklus. Tiem ir dažādas satraucošas formas, piemēram, bērnu pornogrāfija, jebkādu formu seksuāla vardarbība un jebkādi terora akti — kā definēts Pamatlēmumā 2002/475/JAI (2002. gada 13. jūnijs).

Tai būtu arī jāpalīdz reaģēt uz konkrētu apdraudējumu elektroniskos tīklos (pret informācijas sistēmām vērsti plaša mēroga uzbrukumi).

Visbeidzot, stratēģijai būtu jāpievēršas tam, kā apkarot parastu formu noziegumus, ko izdara ar interneta starpniecību, piemēram, ar identitāti saistīta krāpniecība, identitātes zādzības, krāpnieciska tirdzniecība, finansiāli noziedzīgi nodarījumi, nelikumīga tirdzniecība internetā, konkrēti, narkotiku un ieroču tirdzniecība.

| 2) | UZSKATA, ka meklējot efektīvu reakciju uz tik dažādiem draudiem saistībā ar elektroniskiem tīkliem, ir jāpapildina ar horizontāliem pasākumiem, piemēram —






  a) | stiprinātu varas iestāžu un privātā sektora partnerattiecības, lai kopīgi izstrādātu metodes, kā konstatēt un novērst noziedzīgu darbību izraisītus kaitējumus un panākt, lai cietušās puses pārsūtītu tiesībaizsardzības iestādes aģentūrām attiecīgu informāciju par to, cik bieži tās cieš no tādiem noziedzīgiem nodarījumiem. It īpaši ieteicams Komisijai sīki izstrādāt pamatnostādnes, kas ir pieņemtas Pasaules mēroga kibernoziegumu apkarošanas sadarbībai veltītajā konferencē, kas Eiropas Padomes aizgādnībā sanāca 2008. gada 1. un 2. aprīlī, un kuras mērķis bija uzlabot valstu iestāžu un privātā sektora partnerattiecības kibernoziegumu apkarošanā. Tādā sakarā Padome ņem vērā ieteikumus, ar ko šogad Komisijas 25. un 26. septembrī organizētā sanāksmē nāca klajā eksperti, un kas ir doti pielikumā; |
| --- | --- | --- |

2)

UZSKATA, ka meklējot efektīvu reakciju uz tik dažādiem draudiem saistībā ar elektroniskiem tīkliem, ir jāpapildina ar horizontāliem pasākumiem, piemēram —

a)

stiprinātu varas iestāžu un privātā sektora partnerattiecības, lai kopīgi izstrādātu metodes, kā konstatēt un novērst noziedzīgu darbību izraisītus kaitējumus un panākt, lai cietušās puses pārsūtītu tiesībaizsardzības iestādes aģentūrām attiecīgu informāciju par to, cik bieži tās cieš no tādiem noziedzīgiem nodarījumiem. It īpaši ieteicams Komisijai sīki izstrādāt pamatnostādnes, kas ir pieņemtas Pasaules mēroga kibernoziegumu apkarošanas sadarbībai veltītajā konferencē, kas Eiropas Padomes aizgādnībā sanāca 2008. gada 1. un 2. aprīlī, un kuras mērķis bija uzlabot valstu iestāžu un privātā sektora partnerattiecības kibernoziegumu apkarošanā. Tādā sakarā Padome ņem vērā ieteikumus, ar ko šogad Komisijas 25. un 26. septembrī organizētā sanāksmē nāca klajā eksperti, un kas ir doti pielikumā;

| b) | uzlabot zināšanas un attiecīgi iesaistītu ieinteresētu personu mācības, kuras Eiropā ir iesaistītas kibernoziegumu apkarošanā. Konkrēti, vajadzētu izveidot kibernoziegumu apkarošanā iesaistīto policijas priekšnieku tīklu. Tāda ierosme patiesi papildinātu darbu, ko ir sākušas šajā jomā aktīvas ekspertu grupas, kas aplūkos ne tikai nākotnē iespējamus apdraudējumus, bet arī procedūras, kā izvērst steidzamas darbības smagu incidentu gadījumos, darbojoties līdzīgi tai grupai, kas ir izveidota Eiropola aizbildnībā, vai līdzīgi Komisijas izveidotajiem kopīgu pētījumu centriem; |
| --- | --- |

b)

uzlabot zināšanas un attiecīgi iesaistītu ieinteresētu personu mācības, kuras Eiropā ir iesaistītas kibernoziegumu apkarošanā. Konkrēti, vajadzētu izveidot kibernoziegumu apkarošanā iesaistīto policijas priekšnieku tīklu. Tāda ierosme patiesi papildinātu darbu, ko ir sākušas šajā jomā aktīvas ekspertu grupas, kas aplūkos ne tikai nākotnē iespējamus apdraudējumus, bet arī procedūras, kā izvērst steidzamas darbības smagu incidentu gadījumos, darbojoties līdzīgi tai grupai, kas ir izveidota Eiropola aizbildnībā, vai līdzīgi Komisijas izveidotajiem kopīgu pētījumu centriem;

| c) | stiprināt tehnisku un starptautisku sadarbību ar trešām valstīm, kam aizvien biežāk jāsastopas ar šo noziedzības sērgu, kā arī pastiprināti izvērst tehnisku palīdzību; |
| --- | --- |

c)

stiprināt tehnisku un starptautisku sadarbību ar trešām valstīm, kam aizvien biežāk jāsastopas ar šo noziedzības sērgu, kā arī pastiprināti izvērst tehnisku palīdzību;

| 3) | AICINA dalībvalstis un Komisiju no šāda viedokļa ieviest pasākumus, balstoties uz konkrētu gadījumu pētījumiem, it īpaši ņemot vērā tehnoloģijas attīstību, lai sagatavotu instrumentus operatīvam lietojumam, īstermiņā un vidējā termiņā, piemēram —






  a) | īstermiņā






  — | izveidot Eiropas platformu, kur ziņot par internetā veiktiem noziegumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

AICINA dalībvalstis un Komisiju no šāda viedokļa ieviest pasākumus, balstoties uz konkrētu gadījumu pētījumiem, it īpaši ņemot vērā tehnoloģijas attīstību, lai sagatavotu instrumentus operatīvam lietojumam, īstermiņā un vidējā termiņā, piemēram —

a)

īstermiņā

—

izveidot Eiropas platformu, kur ziņot par internetā veiktiem noziegumiem;

| — | saziņā ar privātuzņēmējiem izstrādāt Eiropas tiesībaizsardzības iestāžu aģentūru un privātuzņēmēju sadarbības nolīguma paraugu; |
| --- | --- |

—

saziņā ar privātuzņēmējiem izstrādāt Eiropas tiesībaizsardzības iestāžu aģentūru un privātuzņēmēju sadarbības nolīguma paraugu;

| — | saskaņā ar iekšzemes likumiem izstrādāt raksturojumu, ko nozīmē identitātes krāpniecība internetā; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar iekšzemes likumiem izstrādāt raksturojumu, ko nozīmē identitātes krāpniecība internetā;

| — | izveidot attiecīgu valstu sistēmas un apmainīties ar paraugpraksi kiberpatruļu jomā — tās ir moderns instruments, ar ko apkarot noziegumus internetā, kas ļauj Eiropas mērogā apmainīties ar informāciju par pieņemtām iesaukām saskaņā ar iekšzemes likumiem par datu apmaiņu; |
| --- | --- |

—

izveidot attiecīgu valstu sistēmas un apmainīties ar paraugpraksi kiberpatruļu jomā — tās ir moderns instruments, ar ko apkarot noziegumus internetā, kas ļauj Eiropas mērogā apmainīties ar informāciju par pieņemtām iesaukām saskaņā ar iekšzemes likumiem par datu apmaiņu;

| — | izmantot kopīgas izmeklētāju un izlūku komandas; |
| --- | --- |

—

izmantot kopīgas izmeklētāju un izlūku komandas;

| — | rast risinājumu problēmām, ko izraisa pārejas no viena elektroniska tīkla uz citiem un tālsakaru ražojumu priekšmaksas anonimitāte; |
| --- | --- |

—

rast risinājumu problēmām, ko izraisa pārejas no viena elektroniska tīkla uz citiem un tālsakaru ražojumu priekšmaksas anonimitāte;

| b) | vidējā termiņā






  — | apmainīties ar datiem par mehānismiem, kā dalībvalstīs bloķēt un/vai slēgt bērnu pornogrāfijas vietnes. Pakalpojumu sniedzēji būtu jāaicina izmantot tādus pasākumus. Vajadzības gadījumā Eiropas platforma varētu noderēt par instrumentu, ar ko izstrādāt vienotu melno sarakstu; |
| --- | --- | --- |

b)

vidējā termiņā

—

apmainīties ar datiem par mehānismiem, kā dalībvalstīs bloķēt un/vai slēgt bērnu pornogrāfijas vietnes. Pakalpojumu sniedzēji būtu jāaicina izmantot tādus pasākumus. Vajadzības gadījumā Eiropas platforma varētu noderēt par instrumentu, ar ko izstrādāt vienotu melno sarakstu;

| — | atvieglināt attiecīgu valstu tiesībās paredzētu kratīšanu no attāluma, ļaujot izmeklētāju komandām — ar uzņēmējas valsts piekrišanu — ātri piekļūt informācijai; |
| --- | --- |

—

atvieglināt attiecīgu valstu tiesībās paredzētu kratīšanu no attāluma, ļaujot izmeklētāju komandām — ar uzņēmējas valsts piekrišanu — ātri piekļūt informācijai;

| — | izstrādāt pagaidu definīcijas noziedzīgu nodarījumu kategorijām un statistikas parametriem, lai veicinātu salīdzināmu statistikas datu vākšanu par dažādu formu kibernoziegumiem, ņemot vērā darbus, ko Eiropas Savienība pašlaik veic šajā jomā. |
| --- | --- |

—

izstrādāt pagaidu definīcijas noziedzīgu nodarījumu kategorijām un statistikas parametriem, lai veicinātu salīdzināmu statistikas datu vākšanu par dažādu formu kibernoziegumiem, ņemot vērā darbus, ko Eiropas Savienība pašlaik veic šajā jomā.

| 4) | AICINA Komisiju izvērtēt panākumus, kas gūti, gatavojoties īstenot iepriekš, 2. un 3. punktā paredzētās darbības. Attiecīgi tā lūdz dalībvalstis to informēt par veikto ieguldījumu. |
| --- | --- |

4)

AICINA Komisiju izvērtēt panākumus, kas gūti, gatavojoties īstenot iepriekš, 2. un 3. punktā paredzētās darbības. Attiecīgi tā lūdz dalībvalstis to informēt par veikto ieguldījumu.

| 5) | AICINA izstrādāt ilgāka termiņa papildu pasākumus, kas ietilptu nākamā ilgtermiņa tiesiskuma, brīvības un drošības jomā pieņemtajā programmā (2010–2014). |
| --- | --- |

5)

AICINA izstrādāt ilgāka termiņa papildu pasākumus, kas ietilptu nākamā ilgtermiņa tiesiskuma, brīvības un drošības jomā pieņemtajā programmā (2010–2014).

---

(1)  OV L 69, 16.3.2005., 67. lpp.

(2)  Dok. Nr. 13243/08 ENFOPOL 162 CRIMORG 140.

---

PIELIKUMS

| 1. | Tiesībaizsardzības iestādes un privātais sektors (1) būtu jāaicina iesaistīties operatīvas un stratēģiskas informācijas apmaiņā, stiprinot spējas konstatēt un apkarot jaunu tipu kibernoziegumus. Tiesībaizsardzības iestādes būtu jāaicina informēt pakalpojumu sniedzējus par kibernoziegumu tendencēm. |
| --- | --- |

1.

Tiesībaizsardzības iestādes un privātais sektors (1) būtu jāaicina iesaistīties operatīvas un stratēģiskas informācijas apmaiņā, stiprinot spējas konstatēt un apkarot jaunu tipu kibernoziegumus. Tiesībaizsardzības iestādes būtu jāaicina informēt pakalpojumu sniedzējus par kibernoziegumu tendencēm.

| 2. | Dalībvalstis ir konkrēti aicinātas izveidot standartizētas sistēmas uzticamai, operatīvai un stratēģiskai tiesībaizsardzības iestāžu un privātā sektora informācijas apmaiņai. Svarīgākās minētās sistēmas sastāvdaļas ietver šādas struktūras un procedūras — |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis ir konkrēti aicinātas izveidot standartizētas sistēmas uzticamai, operatīvai un stratēģiskai tiesībaizsardzības iestāžu un privātā sektora informācijas apmaiņai. Svarīgākās minētās sistēmas sastāvdaļas ietver šādas struktūras un procedūras —

| 3. | Pastāvīgi kontaktpunkti — pastāvīgus tiesībaizsardzības iestāžu kontaktpunkti un līdzīgas privātā sektora struktūras — būtu jāizveido, lai uzlabotu lūgumu un atbilžu skaidrību un efektivitāti. Līdzīgām privātā sektora struktūrām būtu arī jānodrošina pakalpojumi pirms un pēc parastā darba laika, lai reaģētu uz steidzamiem tiesībaizsardzības iestādes lūgumiem. Tiesībaizsardzības iestādēm un privātam sektoram būtu jāvienojas par to, kā izprast apzīmējumu “steidzams”. |
| --- | --- |

3.

Pastāvīgi kontaktpunkti — pastāvīgus tiesībaizsardzības iestāžu kontaktpunkti un līdzīgas privātā sektora struktūras — būtu jāizveido, lai uzlabotu lūgumu un atbilžu skaidrību un efektivitāti. Līdzīgām privātā sektora struktūrām būtu arī jānodrošina pakalpojumi pirms un pēc parastā darba laika, lai reaģētu uz steidzamiem tiesībaizsardzības iestādes lūgumiem. Tiesībaizsardzības iestādēm un privātam sektoram būtu jāvienojas par to, kā izprast apzīmējumu “steidzams”.

| 4. | Privātais sektors un tiesībaizsardzības iestādes no sniegto pakalpojumu un veikto darbību viedokļa ir aicinātas cita citai palīdzēt izglītības, mācību un citāda atbalsta ziņā. |
| --- | --- |

4.

Privātais sektors un tiesībaizsardzības iestādes no sniegto pakalpojumu un veikto darbību viedokļa ir aicinātas cita citai palīdzēt izglītības, mācību un citāda atbalsta ziņā.

| 5. | Lūguma standartveidlapa — attiecīgu valstu līmenī un, ja iespējams, attiecībās ar trešām valstīm, tiesībaizsardzības iestādēm vajadzētu standartizēt un strukturēt veidlapas, ko lieto, sūtot lūgumus un reaģējot uz lūgumiem. Privātam sektoram būtu jālieto otra veidlapa, reaģējot uz tiesībaizsardzības iestādes lūgumiem. Lūgumi no tiesībaizsardzības iestādes būtu jāsūta rakstiski, vēlams datorizēti, un tajā jābūt šādai informācijai —






  — | atsauces numuram |
| --- | --- | --- |

5.

Lūguma standartveidlapa — attiecīgu valstu līmenī un, ja iespējams, attiecībās ar trešām valstīm, tiesībaizsardzības iestādēm vajadzētu standartizēt un strukturēt veidlapas, ko lieto, sūtot lūgumus un reaģējot uz lūgumiem. Privātam sektoram būtu jālieto otra veidlapa, reaģējot uz tiesībaizsardzības iestādes lūgumiem. Lūgumi no tiesībaizsardzības iestādes būtu jāsūta rakstiski, vēlams datorizēti, un tajā jābūt šādai informācijai —

—

atsauces numuram

| — | atsaucei uz tiesisko pamatu |
| --- | --- |

—

atsaucei uz tiesisko pamatu

| — | konkrēti norādītam, kādi dati ir lūgti |
| --- | --- |

—

konkrēti norādītam, kādi dati ir lūgti

| — | laika joslai |
| --- | --- |

—

laika joslai

| — | informācijai, kā pārbaudīt lūguma avotu |
| --- | --- |

—

informācijai, kā pārbaudīt lūguma avotu

| 6. | Lūguma prioritātes līmenis — Tiesībaizsardzības iestādēm un privātam sektoram ir jāvienojas par sistēmu, kā noteikt privātam sektoram sūtīto tiesībaizsardzības iestāžu lūgumu prioritātes. |
| --- | --- |

6.

Lūguma prioritātes līmenis — Tiesībaizsardzības iestādēm un privātam sektoram ir jāvienojas par sistēmu, kā noteikt privātam sektoram sūtīto tiesībaizsardzības iestāžu lūgumu prioritātes.

| 7. | Tiesībaizsardzības iestādēm un privātam sektoram būtu uzmanīgi jāizturas pret izmaksām, sastādot un reaģējot uz lūgumiem. Procedūras būtu jāizstrādā, ņemot vērā tādu darbību finanšu sekas, un būtu jāņem vērā problēmas, ko rada izmaksu atmaksājumi vai godīgas kompensācijas attiecīgām pusēm. |
| --- | --- |

7.

Tiesībaizsardzības iestādēm un privātam sektoram būtu uzmanīgi jāizturas pret izmaksām, sastādot un reaģējot uz lūgumiem. Procedūras būtu jāizstrādā, ņemot vērā tādu darbību finanšu sekas, un būtu jāņem vērā problēmas, ko rada izmaksu atmaksājumi vai godīgas kompensācijas attiecīgām pusēm.

| 8. | Eiropas Komisija, dalībvalstis un ieinteresētas privātā sektora personas ir aicinātas atvieglināt paraugprakses apmaiņu ar 1. līdz 7. punktu saistītos jautājumos, lai tuvinātu attiecīgu valstu mehānismus un pamazām izveidotu ES līmeņa sistēmu apmaiņai ar operatīvu un stratēģisku informāciju. |
| --- | --- |

8.

Eiropas Komisija, dalībvalstis un ieinteresētas privātā sektora personas ir aicinātas atvieglināt paraugprakses apmaiņu ar 1. līdz 7. punktu saistītos jautājumos, lai tuvinātu attiecīgu valstu mehānismus un pamazām izveidotu ES līmeņa sistēmu apmaiņai ar operatīvu un stratēģisku informāciju.

---

(1)  Termins 'privātais sektors' attiecas ne tikai uz privātā sektora uzņēmējsabiedrībām, bet arī citām attiecīgām ieinteresētām personā informācijas un saziņas tehnoloģiju nozarē (information and communication technologies industry – ICT), un ietver arī datorapdraudējumu reakcijas komandas (computer emergency response teams – CERT).

---

Komisija

| 17.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 62/19

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 16. marts

(2009/C 62/06)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3042 |
| JPY | Japānas jēna | 128,51 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4563 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,92055 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,9869 |
| CHF | Šveices franks | 1,5421 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,7650 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,523 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 295,53 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7075 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4330 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2860 |
| TRY | Turcijas lira | 2,2067 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,9679 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6534 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1109 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,4568 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9972 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 852,79 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,9043 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,9183 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4347 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 585,19 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7897 |
| PHP | Filipīnu peso | 63,050 |
| RUB | Krievijas rublis | 45,1465 |
| THB | Taizemes bats | 46,710 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,9706 |
| MXN | Meksikas peso | 18,7348 |
| INR | Indijas rūpija | 67,0360 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3042

JPY

Japānas jēna

128,51

DKK

Dānijas krona

7,4563

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,92055

SEK

Zviedrijas krona

10,9869

CHF

Šveices franks

1,5421

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,7650

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,523

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

295,53

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7075

PLN

Polijas zlots

4,4330

RON

Rumānijas leja

4,2860

TRY

Turcijas lira

2,2067

AUD

Austrālijas dolārs

1,9679

CAD

Kanādas dolārs

1,6534

HKD

Hongkongas dolārs

10,1109

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,4568

SGD

Singapūras dolārs

1,9972

KRW

Dienvidkorejas vons

1 852,79

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,9043

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,9183

HRK

Horvātijas kuna

7,4347

IDR

Indonēzijas rūpija

15 585,19

MYR

Malaizijas ringits

4,7897

PHP

Filipīnu peso

63,050

RUB

Krievijas rublis

45,1465

THB

Taizemes bats

46,710

BRL

Brazīlijas reāls

2,9706

MXN

Meksikas peso

18,7348

INR

Indijas rūpija

67,0360

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 17.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 62/20

---

Paziņojums par preferenču nolīgumiem, ar kuriem nosaka diagonālo kumulatīvo izcelsmi starp Kopienu, Rietumbalkānu valstīm un Turciju

(2009/C 62/07)

Saistībā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu (SAP) Eiropas Kopiena sarunu ceļā ir panākusi Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu noslēgšanu ar Rietumbalkānu valstīm (Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Serbiju). Stabilizācijas un asociācijas nolīgumi ar Horvātiju un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ir stājušies spēkā. Līdz Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu spēkā stāšanās brīdim piemēro pagaidu nolīgumus par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu un Melnkalni.

Starp Eiropas Kopienu un attiecīgi Albāniju (1), Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2) un Melnkalni noslēgtā Stabilizācijas un asociācijas nolīguma vai pagaidu nolīguma protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm 3. un 4. pantā paredzēta diagonālā kumulatīvā izcelsme starp iesaistītajām pusēm (3) un produktiem, uz kuriem attiecas EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/95 (4).

Saskaņā ar minēto pantu 4. punktu Kopiena un attiecīgās valstis ar Eiropas Komisijas starpniecību viena otrai paziņo par nolīgumiem un spēkā esošajiem saistītajiem izcelsmes noteikumiem ar citām valstīm. Pēc tam Eiropas Komisija Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicē datumu, no kura diagonālo kumulatīvo izcelsmi, kas paredzēta šajos pantos, piemēro produktiem, kuri atbilst izvirzītajiem nosacījumiem. Tāds ir šā paziņojuma mērķis.

Kumulāciju var piemērot tikai gadījumā, ja galaprodukta ražotājvalstis un galamērķa valstis ar visām tām valstīm, kuras piedalās izcelsmes statusa iegūšanā, t.i., ar visām tām valstīm, kuru izcelsmes materiāli tika izmantoti, ir noslēgušas brīvās tirdzniecības nolīgumus, kuros iekļauti identiski izcelsmes noteikumi. Materiālus ar izcelsmi tajā valstī, kas nav noslēgusi nolīgumu ar galaprodukta ražotājvalstīm un galamērķa valstīm, uzskata par nenoteiktas izcelsmes materiāliem.

Turpmāk sniegtajā tabulā izklāstīta situācija starp valstīm, kuras iesaistītas šādā kumulācijā, norādot datumus, kuros saistītie izcelsmes protokoli un to grozījumi ir stājušies spēkā. Diagonālo kumulatīvo izcelsmi var piemērot tad, ja galamērķa valsts ir Eiropas Kopienas dalībvalsts vai Turcija — attiecībā uz produktiem, kas ietverti EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumā Nr. 1/95.

Tabulā uzskaitīto valstu Alpha-2 ISO kodi ir šādi.

| — | Albānija |
| --- | --- |

—

Albānija

AL

| — | Bosnija un Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosnija un Hercegovina

BA

| — | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| --- | --- |

—

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

MK (5)

| — | Melnkalne |
| --- | --- |

—

Melnkalne

ME

| — | Serbija |
| --- | --- |

—

Serbija

RS

| — | Turcija |
| --- | --- |

—

Turcija

TR

Šo paziņojumu pēc vajadzības atjaunina.

Protokolu, ar kuriem nosaka diagonālo kumulatīvo izcelsmi starp Kopienu, Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni, Serbiju un Turciju, piemērošanas datums

| | ES | TR (6) |
| --- | --- | --- |
| AL | 1.1.2007. | |
| BA | 1.7.2008. | |
| MK | 1.1.2007. | |
| ME | 1.1.2008. | |
| RS | — | |
| Paskaidrojumi:






  — | Pagaidu nolīgums vēl nav stājies spēkā. |

ES

TR (6)

AL

1.1.2007.

BA

1.7.2008.

MK

1.1.2007.

ME

1.1.2008.

RS

—

Paskaidrojumi:

—

Pagaidu nolīgums vēl nav stājies spēkā.

---

(1)  Protokols, kas aizstāts ar VII pielikumu pagaidu nolīguma protokolam, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

(2)  Protokols, kas aizstāts ar IX pielikumu Stabilizācijas un asociācijas nolīguma protokolam, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

(3)  Protokolā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam ar Horvātiju par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm (kas aizstāts ar protokola X pielikumu, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos) nav paredzēta diagonālā kumulatīvā izcelsme. Pagaidu nolīgums ar Serbiju nav vēl īstenots. Tirdzniecība ar Kosovas muitas teritoriju nav ietverta nevienā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā vai pagaidu nolīgumā.

(4)  Turcija var piedalīties diagonālās kumulatīvās izcelsmes sistēmā, kurā ietvertas Eiropas Kopienas un Rietumbalkānu valstis, ar nosacījumu, ka tās nolīgumos ar Rietumbalkānu valstīm ir paredzēta diagonālā kumulatīvā izcelsme.

(5)  ISO kods 3166. Pagaidu kods, kas nekādā veidā neietekmē šīs valsts galīgo nomenklatūru un kas tiks saskaņots pēc tam, kad beigsies sarunas, kuras patlaban par šo tematu notiek Apvienoto Nāciju Organizācijā.

(6)  Pašreizējie nolīgumi starp Turciju un dažām Rietumbalkānu valstīm (AL, BA, MK) paredz tikai divpusējo kumulāciju. Pašlaik šīs valstis apspriež izcelsmes protokolu grozīšanas procesu atbilstīgi SAP+kumulēšanai.

Paskaidrojumi:

| — | Pagaidu nolīgums vēl nav stājies spēkā. |
| --- | --- |

—

Pagaidu nolīgums vēl nav stājies spēkā.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 17.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 62/22

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5494 — Enel/Endesa)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 62/08)

| 1. | Komisija 2009. gada 10. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Enel S.p.A. (“Enel”, Itālija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Endesa S.A (“Endesa”, Spānija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 10. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Enel S.p.A. (“Enel”, Itālija) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Endesa S.A (“Endesa”, Spānija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Enel: elektroenerģijas ražošana, izplatīšana un piegāde Itālijā, Spānijā, Bulgārijā, Rumānijā, Grieķijā, Slovākijā, Krievijā, Francijā un Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā. Tas arī nodarbojas ar elektroenerģijas tirdzniecību visā Eiropā un ar dabas gāzes pirkšanu un pārdošanu; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Enel: elektroenerģijas ražošana, izplatīšana un piegāde Itālijā, Spānijā, Bulgārijā, Rumānijā, Grieķijā, Slovākijā, Krievijā, Francijā un Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā. Tas arī nodarbojas ar elektroenerģijas tirdzniecību visā Eiropā un ar dabas gāzes pirkšanu un pārdošanu;

| — | Endesa: elektroenerģijas ražošana, izplatīšana un piegāde Spānijā, Portugālē, Nīderlandē, Francijā, Vācijā, Grieķijā, Īrijā, Dienvidamerikā un Ziemeļāfrikā. Tas arī nodarbojas ar elektroenerģijas tirdzniecību visā Eiropā un ar dabas gāzes tirdzniecību, ogļu ieguvi un nekustamajiem īpašumiem Spānijā. |
| --- | --- |

—

Endesa: elektroenerģijas ražošana, izplatīšana un piegāde Spānijā, Portugālē, Nīderlandē, Francijā, Vācijā, Grieķijā, Īrijā, Dienvidamerikā un Ziemeļāfrikā. Tas arī nodarbojas ar elektroenerģijas tirdzniecību visā Eiropā un ar dabas gāzes tirdzniecību, ogļu ieguvi un nekustamajiem īpašumiem Spānijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs +32 22964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5494 — Enel/Endesa uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs +32 22964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5494 — Enel/Endesa uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 17.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 62/23

---

Atzinums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam — termiņa pagarinājums

Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums

(2009/C 62/09)

Komisija 2009. gada 26. februārī saņēma pieprasījumu atbilstoši 30. panta 5. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1).

Šo pieprasījumu nosūtīja “Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V.”, un tas attiecas uz naftas un gāzes izpēti un ieguvi Nīderlandē. Pieprasījums ir publicēts OV C 53, 2009. gada 6. martā, 27. lpp. Sākotnējais termiņš beidzas 2009. gada 27. maijā.

Ņemot vērā, ka Komisijas dienestiem ir jāiegūst un jāizvērtē papildu informācija, un saskaņā ar direktīvas 30. panta 6. punkta otro teikumu Komisijas rīcībā esošo termiņu lēmuma pieņemšanai par šo pieprasījumu pagarina par trim mēnešiem.

Tādējādi galīgais termiņš beidzas 2009. gada 27. augustā.

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

---