# Az Európai Unió L 127/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 127 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. május 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 127

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. május 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/934 végrehajtási rendelete (2023. május 11.) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot, valamint 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/935 végrehajtási rendelete (2023. május 11.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. által előállított, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 58 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/934 végrehajtási rendelete (2023. május 11.) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot, valamint 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2023/935 végrehajtási rendelete (2023. május 11.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. által előállított, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

58

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.5.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/934 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. május 11.)

a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot, valamint 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi és folyamatban lévő vizsgálatok, hatályban lévő intézkedések

Korábbi és folyamatban lévő vizsgálatok, hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 1105/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) vezette be (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 1105/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) vezette be (a továbbiakban: az eredeti intézkedések).

2

| (2) | A bevezetett eredeti intézkedések formája ad valorem vám volt, amelynek mértéke 5,1 % és 9,8 % között mozgott. |
| --- | --- |

(2)

A bevezetett eredeti intézkedések formája ad valorem vám volt, amelynek mértéke 5,1 % és 9,8 % között mozgott.

ad valorem

| (3) | Az eredeti intézkedések a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak valamennyi behozatalára vonatkoztak, kivéve a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (a továbbiakban: Hailide) és a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (a továbbiakban: Huachun) kínai exportáló gyártók által előállított nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalát. Ezekre a vállalatokra nem vetettek ki vámot (1105/2010/EU rendelet), mivel nem állapítottak meg dömpinget. |
| --- | --- |

(3)

Az eredeti intézkedések a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak valamennyi behozatalára vonatkoztak, kivéve a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (a továbbiakban: Hailide) és a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (a továbbiakban: Huachun) kínai exportáló gyártók által előállított nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalát. Ezekre a vállalatokra nem vetettek ki vámot (1105/2010/EU rendelet), mivel nem állapítottak meg dömpinget.

| (4) | Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 rendelet (3) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti első hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság – a különösen az (EU) 2017/1159 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) módosított – (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendelettel (5) fenntartotta az eredeti intézkedéseket. A WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó – A marhahúsra és a rizsre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó jelentésével (6) (a továbbiakban: a WTO Fellebbviteli Testületének jelentése) összhangban a Hailide és a Huachun nem képezte az említett hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 rendelet (3) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti első hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság – a különösen az (EU) 2017/1159 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) módosított – (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendelettel (5) fenntartotta az eredeti intézkedéseket. A WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó – A marhahúsra és a rizsre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó jelentésével (6) (a továbbiakban: a WTO Fellebbviteli Testületének jelentése) összhangban a Hailide és a Huachun nem képezte az említett hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát.

3

4

5

6

| (5) | 2022. június 30-án a Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján vizsgálatot kezdeményezett továbbá a Hailide által gyártott és az Unióba exportált nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: a párhuzamos 5. cikk szerinti vizsgálat) (7). A Hailidétől származó behozatal nem tartozik a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat és időközi felülvizsgálat hatálya alá. A Huachun, a másik exportáló gyártó, amelyre az eredeti dömpingellenes intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat során szintén nem vetettek ki vámot, 2021-ben megszűnt. A Huachun ennélfogva többé már nem számít a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak exportáló gyártójának. |
| --- | --- |

(5)

2022. június 30-án a Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján vizsgálatot kezdeményezett továbbá a Hailide által gyártott és az Unióba exportált nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: a párhuzamos 5. cikk szerinti vizsgálat) (7). A Hailidétől származó behozatal nem tartozik a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat és időközi felülvizsgálat hatálya alá. A Huachun, a másik exportáló gyártó, amelyre az eredeti dömpingellenes intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat során szintén nem vetettek ki vámot, 2021-ben megszűnt. A Huachun ennélfogva többé már nem számít a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak exportáló gyártójának.

7

1.2.   A hatályvesztés felülvizsgálatára és részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem

A hatályvesztés felülvizsgálatára és részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem

| (6) | A Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala tekintetében hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (8) közzétételét követően, 2021. november 24-én a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat). |
| --- | --- |

(6)

A Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala tekintetében hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (8) közzétételét követően, 2021. november 24-én a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat).

8

| (7) | Ezenkívül 2022. április 1-jén az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be (a továbbiakban: részleges időközi felülvizsgálat). A kérelem hatálya a dömpingre korlátozódott. Az e rendeletben szereplő kárelemzés ezért kizárólag a hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozik. |
| --- | --- |

(7)

Ezenkívül 2022. április 1-jén az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be (a továbbiakban: részleges időközi felülvizsgálat). A kérelem hatálya a dömpingre korlátozódott. Az e rendeletben szereplő kárelemzés ezért kizárólag a hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozik.

| (8) | Mindkét kérelmet a Szintetikus Szálak Európai Szövetsége (a továbbiakban: CIRFS vagy kérelmező) nyújtotta be a nagy szakítószilárdságú poliészter fonallal foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében. |
| --- | --- |

(8)

Mindkét kérelmet a Szintetikus Szálak Európai Szövetsége (a továbbiakban: CIRFS vagy kérelmező) nyújtotta be a nagy szakítószilárdságú poliészter fonallal foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében.

| (9) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával járna. |
| --- | --- |

(9)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával járna.

| (10) | A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem a kérelmező által szolgáltatott azon elegendő bizonyítékon alapult, hogy a meglévő intézkedésekhez vezető körülmények a dömping tekintetében megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. |
| --- | --- |

(10)

A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem a kérelmező által szolgáltatott azon elegendő bizonyítékon alapult, hogy a meglévő intézkedésekhez vezető körülmények a dömping tekintetében megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat és részleges időközi felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat és részleges időközi felülvizsgálat megindítása

| (11) | Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat, valamint az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat megindításához, az Európai Unió Hivatalos Lapjában2022. február 23-án, illetve 2022. június 30-án közzétett értesítéssel (9) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette e felülvizsgálatok megindítását. |
| --- | --- |

(11)

Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat, valamint az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat megindításához, az Európai Unió Hivatalos Lapjában2022. február 23-án, illetve 2022. június 30-án közzétett értesítéssel (9) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette e felülvizsgálatok megindítását.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

9

| (12) | Egy felhasználói szövetség tett észrevételeket mindkét eljárás megindítása kapcsán, hangsúlyozva az ellátás stabilitásának fontosságát a felhasználók számára. Azt is állította továbbá, hogy az európai gyártók növelték Kínába irányuló exportjukat a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak terén, és ezzel egyidejűleg nem állíthatják, hogy a kínai behozatal kárt okozott volna nekik. A felhasználói szövetség továbbá azt állítja, hogy az európai gyártókat ért kárt nem bizonyították. A Bizottság az uniós érdekkel kapcsolatos összes állítást elemezte a 3.10. szakaszban. Azt az általános állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem bizonyították a felülvizsgálati kérelemben, nem támasztották alá, ezért azt a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(12)

Egy felhasználói szövetség tett észrevételeket mindkét eljárás megindítása kapcsán, hangsúlyozva az ellátás stabilitásának fontosságát a felhasználók számára. Azt is állította továbbá, hogy az európai gyártók növelték Kínába irányuló exportjukat a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak terén, és ezzel egyidejűleg nem állíthatják, hogy a kínai behozatal kárt okozott volna nekik. A felhasználói szövetség továbbá azt állítja, hogy az európai gyártókat ért kárt nem bizonyították. A Bizottság az uniós érdekkel kapcsolatos összes állítást elemezte a 3.10. szakaszban. Azt az általános állítást, miszerint az uniós gazdasági ágazatot ért kárt nem bizonyították a felülvizsgálati kérelemben, nem támasztották alá, ezért azt a Bizottság elutasította.

| (13) | A Bizottság úgy határozott, hogy ebben e jogi aktusban vonja le a két külön vizsgálattal kapcsolatos következtetéseket, és ismerteti – a vizsgálatok megindításának sorrendjében – először a hatályvesztési felülvizsgálati vizsgálat értékelését, majd a részleges időközi felülvizsgálat ténymegállapításait. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság úgy határozott, hogy ebben e jogi aktusban vonja le a két külön vizsgálattal kapcsolatos következtetéseket, és ismerteti – a vizsgálatok megindításának sorrendjében – először a hatályvesztési felülvizsgálati vizsgálat értékelését, majd a részleges időközi felülvizsgálat ténymegállapításait.

1.4.   Felülvizsgálati időszak, valamint a hatályvesztési felülvizsgálat és a részleges időközi felülvizsgálat során figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak, valamint a hatályvesztési felülvizsgálat és a részleges időközi felülvizsgálat során figyelembe vett időszak

| (14) | A dömpingre, valamint a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1. és 2021. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(14)

A dömpingre, valamint a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1. és 2021. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.

| (15) | A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(15)

A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A hatályvesztési felülvizsgálatban és a részleges időközi felülvizsgálatban a felülvizsgálat tárgyát képező termék

A hatályvesztési felülvizsgálatban és a részleges időközi felülvizsgálatban a felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (16) | Az e felülvizsgálatok tárgyát képező termék a jelenleg az ex 5402 20 00 KN-kód (5402200010 TARIC-kód) alá tartozó, nem a kiskereskedelem számára szokásos módon kiszerelt, nagy szakítószilárdságú poliészter fonal (kivéve a varrócérnát, valamint a varrócérna előállítására szolgáló, „Z”-sodratirányú többágú [sodrott] vagy cérnázott, festésre és befejező kezelésre előkészített, műanyag lyukas csévére lazán felcsévélt fonalat), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). Ezeket a KN- és TARIC-kódokat csak tájékoztató jelleggel, a tarifális besorolás esetleges későbbi változásának sérelme nélkül adjuk meg. |
| --- | --- |

(16)

Az e felülvizsgálatok tárgyát képező termék a jelenleg az ex 5402 20 00 KN-kód (5402200010 TARIC-kód) alá tartozó, nem a kiskereskedelem számára szokásos módon kiszerelt, nagy szakítószilárdságú poliészter fonal (kivéve a varrócérnát, valamint a varrócérna előállítására szolgáló, „Z”-sodratirányú többágú [sodrott] vagy cérnázott, festésre és befejező kezelésre előkészített, műanyag lyukas csévére lazán felcsévélt fonalat), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). Ezeket a KN- és TARIC-kódokat csak tájékoztató jelleggel, a tarifális besorolás esetleges későbbi változásának sérelme nélkül adjuk meg.

| (17) | A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, biztonsági övek, légzsákok, kötelek és hálók előállítására, valamint számos ipari alkalmazásban. |
| --- | --- |

(17)

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, biztonsági övek, légzsákok, kötelek és hálók előállítására, valamint számos ipari alkalmazásban.

2.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (18) | A hatályvesztési felülvizsgálatban és a részleges időközi felülvizsgálatban érintett termék a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

(18)

A hatályvesztési felülvizsgálatban és a részleges időközi felülvizsgálatban érintett termék a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék.

2.3.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (19) | A vizsgálatok rámutattak arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(19)

A vizsgálatok rámutattak arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Kínában gyártott és a belföldi piacon értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínában gyártott és a belföldi piacon értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék.

| (20) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(20)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.

3.   HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT

HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLAT

3.1.   Érdekelt felek és mintavétel

Érdekelt felek és mintavétel

| (21) | A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, az ismert uniós gyártókat, a Kínában működő gyártókat, az ismert és érintett uniós importőröket és felhasználókat, valamint a kínai hatóságokat, és felkérte őket a vizsgálatban való részvételre. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, az ismert uniós gyártókat, a Kínában működő gyártókat, az ismert és érintett uniós importőröket és felhasználókat, valamint a kínai hatóságokat, és felkérte őket a vizsgálatban való részvételre.

| (22) | Minden érdekelt félnek lehetősége volt arra, hogy észrevételeket fogalmazzon meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, valamint arra, hogy kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás lehetőségét. |
| --- | --- |

(22)

Minden érdekelt félnek lehetősége volt arra, hogy észrevételeket fogalmazzon meg a vizsgálat megindításával kapcsolatban, valamint arra, hogy kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás lehetőségét.

| (23) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

3.1.1.   
  Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (24) | A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a termelési és értékesítési volumenek alapján választotta ki, figyelembe véve a földrajzi elhelyezkedésüket. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók összesen több mint 50 %-át képviselték a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének és uniós értékesítésének. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételt az ideiglenes mintával kapcsolatban, amelyet így megerősítettek mint végleges mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a termelési és értékesítési volumenek alapján választotta ki, figyelembe véve a földrajzi elhelyezkedésüket. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók összesen több mint 50 %-át képviselték a hasonló termék teljes becsült uniós termelésének és uniós értékesítésének. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételt az ideiglenes mintával kapcsolatban, amelyet így megerősítettek mint végleges mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

3.1.2.   
  Mintavétel az exportáló gyártók és a független importőrök körében

Mintavétel az exportáló gyártók és a független importőrök körében

| (25) | Annak eldöntése érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók és az uniós független importőrök tekintetében szükséges-e a mintavétel, a Bizottság felkérte a szóban forgó feleket, hogy jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Emellett a Bizottság felkérte Kína Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. Egyetlen exportáló gyártó sem jelentkezett. Egy független importőr jelentkezett érdekelt félként, nem szolgáltatott azonban információkat a mintavételhez. Mintavételre ennélfogva nem volt szükség sem az exportáló gyártók, sem pedig a független importőrök esetében. Mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, a Kínából érkező behozatalra vonatkozó, a hatályvesztési felülvizsgálathoz kapcsolódó ténymegállapítások az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. |
| --- | --- |

(25)

Annak eldöntése érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók és az uniós független importőrök tekintetében szükséges-e a mintavétel, a Bizottság felkérte a szóban forgó feleket, hogy jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Emellett a Bizottság felkérte Kína Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdekeltek lehetnek a vizsgálatban való részvételben, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. Egyetlen exportáló gyártó sem jelentkezett. Egy független importőr jelentkezett érdekelt félként, nem szolgáltatott azonban információkat a mintavételhez. Mintavételre ennélfogva nem volt szükség sem az exportáló gyártók, sem pedig a független importőrök esetében. Mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, a Kínából érkező behozatalra vonatkozó, a hatályvesztési felülvizsgálathoz kapcsolódó ténymegállapítások az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek.

3.2.   
  Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (26) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (27) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő uniós gyártóknak és a felhasználóknak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő uniós gyártóknak és a felhasználóknak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is.

| (28) | A Bizottság a mintában szereplő három uniós gyártótól és két felhasználótól kapott a kérdőívre válaszokat. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság a mintában szereplő három uniós gyártótól és két felhasználótól kapott a kérdőívre válaszokat.

| (29) | A hatályvesztési felülvizsgálat céljából ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyén: | Uniós gyártók






  — | Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Franciaország |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

A hatályvesztési felülvizsgálat céljából ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyén:

Uniós gyártók

—

Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Franciaország

| — | PHP Fibers GmbH, Obernburg, Németország |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Obernburg, Németország

| — | Brilen Tech S.A., Zaragoza, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Brilen Tech S.A., Zaragoza, Spanyolország

| | Felhasználók






  — | Industrias Ponsa S.A., Manresa, Barcelona, Spanyolország |
| --- | --- | --- |

Felhasználók

—

Industrias Ponsa S.A., Manresa, Barcelona, Spanyolország

| — | AMOHR Technische Textilien GmbH, Wuppertal, Németország |
| --- | --- |

—

AMOHR Technische Textilien GmbH, Wuppertal, Németország

3.3.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (30) | A Bizottság 2023. február 20-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság 2023. február 20-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (31) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte.

3.4.   Dömping

Dömping

3.4.1.   
  Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (32) | A (25) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen exportőr, illetve gyártó sem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. |
| --- | --- |

(32)

A (25) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen exportőr, illetve gyártó sem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja.

| (33) | Ennélfogva az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak. |
| --- | --- |

(33)

Ennélfogva az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak.

3.4.2.   
  Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (34) | A hatályvesztési felülvizsgálat megindításakor rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindítsa. |
| --- | --- |

(34)

A hatályvesztési felülvizsgálat megindításakor rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindítsa.

| (35) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az érintett országban működő valamennyi exportáló gyártót felkérte arra, hogy bocsássanak rendelkezésre a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához felhasznált inputokra vonatkozó információkat. A hatályvesztési felülvizsgálat keretében nem szolgáltattak releváns információt. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az érintett országban működő valamennyi exportáló gyártót felkérte arra, hogy bocsássanak rendelkezésre a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához felhasznált inputokra vonatkozó információkat. A hatályvesztési felülvizsgálat keretében nem szolgáltattak releváns információt.

| (36) | Ezenkívül a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló vonatkozó értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(36)

Ezenkívül a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló vonatkozó értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (37) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az adott szakaszban rendelkezésre álló információk alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban Törökország megfelelő reprezentatív ország. |
| --- | --- |

(37)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az adott szakaszban rendelkezésre álló információk alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban Törökország megfelelő reprezentatív ország.

| (38) | A Bizottság azt is jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság azt is jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (39) | A Bizottság 2022. július 19-én a rendes érték megállapításához használandó forrásokra vonatkozóan kiadott egy első feljegyzést (a továbbiakban: első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kívánt használni. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság 2022. július 19-én a rendes érték megállapításához használandó forrásokra vonatkozóan kiadott egy első feljegyzést (a továbbiakban: első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kívánt használni.

| (40) | Az első feljegyzésben a Bizottság – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – összeállította azon ismert termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához felhasználnak. Ezenkívül a Bizottság Törökországot, Brazíliát és Thaiföldet jelölte meg lehetséges megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság az összes érdekelt félnek lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. Bizottsághoz a kérelmezőtől Törökország reprezentatív országként való figyelembevételét alátámasztó észrevételek érkeztek. |
| --- | --- |

(40)

Az első feljegyzésben a Bizottság – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – összeállította azon ismert termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához felhasználnak. Ezenkívül a Bizottság Törökországot, Brazíliát és Thaiföldet jelölte meg lehetséges megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság az összes érdekelt félnek lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. Bizottsághoz a kérelmezőtől Törökország reprezentatív országként való figyelembevételét alátámasztó észrevételek érkeztek.

| (41) | A beérkezett észrevételek és információk elemzése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Törökország megfelelő reprezentatív országnak tekinthető, és a rendes érték megállapításához szükséges torzulástól mentes árakat és költségeket onnan szerzi majd be. E választás mögöttes okait alább a 3.4.4.2. szakasz részletesen ismerteti. |
| --- | --- |

(41)

A beérkezett észrevételek és információk elemzése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Törökország megfelelő reprezentatív országnak tekinthető, és a rendes érték megállapításához szükséges torzulástól mentes árakat és költségeket onnan szerzi majd be. E választás mögöttes okait alább a 3.4.4.2. szakasz részletesen ismerteti.

3.4.3.   
  Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

| (42) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(42)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

3.4.4.   
  Rendes érték

Rendes érték

| (43) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (44) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

az igazgatási, értékesítési és általános költségek

| (45) | Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is tekintettel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(45)

Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is tekintettel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.4.4.1.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

3.4.4.1.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni a következők közül egy vagy több elem lehetséges hatását:






  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni a következők közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”.

| (47) | mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(47)

mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (48) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”.

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban

| (49) | E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés (10)), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. |
| --- | --- |

(49)

E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés (10)), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között.

10

| (50) | Pontosabban, az időközi felülvizsgálat iránti kérelem azt állította, hogy a termelési tényezők, köztük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához szükséges fő nyersanyagok és energia, rendkívül torzultak. A kérelem hivatkozott a jelentésre, valamint a vegyipar, többek között a monoetilén-glikol (a továbbiakban: MEG) és a tisztított tereftálsav (PTA) ágazat tekintetében abban azonosított torzulásokra. Ezenkívül a kérelem – a jelentésre hivatkozva – rámutatott az energiaköltségek tekintetében fennálló torzulásokra. A kérelem megállapította továbbá, hogy a kínai hatóságok támogatják a vegyiparra vonatkozó kedvezményes fiskális és pénzügyi politikák végrehajtását, nem utolsósorban a vegyi szálak ágazatáról szóló, tizenharmadik ötéves iránymutatással összhangban. A kérelem továbbá felhívta a figyelmet a munkaerőpiacba és a földhasználati jogokba történő állami beavatkozásra. |
| --- | --- |

(50)

Pontosabban, az időközi felülvizsgálat iránti kérelem azt állította, hogy a termelési tényezők, köztük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához szükséges fő nyersanyagok és energia, rendkívül torzultak. A kérelem hivatkozott a jelentésre, valamint a vegyipar, többek között a monoetilén-glikol (a továbbiakban: MEG) és a tisztított tereftálsav (PTA) ágazat tekintetében abban azonosított torzulásokra. Ezenkívül a kérelem – a jelentésre hivatkozva – rámutatott az energiaköltségek tekintetében fennálló torzulásokra. A kérelem megállapította továbbá, hogy a kínai hatóságok támogatják a vegyiparra vonatkozó kedvezményes fiskális és pénzügyi politikák végrehajtását, nem utolsósorban a vegyi szálak ágazatáról szóló, tizenharmadik ötéves iránymutatással összhangban. A kérelem továbbá felhívta a figyelmet a munkaerőpiacba és a földhasználati jogokba történő állami beavatkozásra.

| (51) | A (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, beleértve a jelentésben szereplő bizonyítékokat, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen benyújtott, arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(51)

A (42) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, beleértve a jelentésben szereplő bizonyítékokat, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen benyújtott, arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

| (52) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával, amely azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával, amely azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak.

3.4.4.1.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (53) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. A kínai alkotmányban rögzített gondolat meghatározza Kína gazdasági kormányzását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (11). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (12). |
| --- | --- |

(53)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. A kínai alkotmányban rögzített gondolat meghatározza Kína gazdasági kormányzását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (11). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (12).

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

11

12

| (54) | Ezenfelül a kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (13). Ez szemlélteti a KKP vitán felül álló és egyre kiterjedtebb ellenőrzését Kína gazdasági rendszere felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(54)

Ezenfelül a kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (13). Ez szemlélteti a KKP vitán felül álló és egyre kiterjedtebb ellenőrzését Kína gazdasági rendszere felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

13

| (55) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (14). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(55)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (14). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

14

| (56) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig konkrét kimeneti célokat rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.4.4.1.5. szakaszt) (15). |
| --- | --- |

(56)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig konkrét kimeneti célokat rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.4.4.1.5. szakaszt) (15).

15

| (57) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.4.4.1.8. szakaszt) (16). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (17). |
| --- | --- |

(57)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.4.4.1.8. szakaszt) (16). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (17).

16

17

| (58) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. Az alkalmazandó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (18). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (19). |
| --- | --- |

(58)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. Az alkalmazandó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (18). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (19).

18

19

| (59) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (20). |
| --- | --- |

(59)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (20).

20

3.4.4.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (60) | Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(60)

Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (61) | Noha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában az állami tulajdon mértéke nem tűnik jelentősnek, a kínai kormány számos gyártóban birtokol részesedést, például több mint 12 %-os részesedéssel rendelkezik az Unifull csoportban (21). Ezen túlmenően a vállalatok kötelezettséget vállalnak arra, hogy együttműködnek a kormányzati hatóságokkal üzleti kilátásaik javítása reményében, amint az például a Zhejiang Unifull Industrial Fibre 2021-es éves jelentéséből (22) kiderül, amely szerint: „A vállalat még szorosabbra fonja az együttműködést és az eszmecserét a külső érdekelt felekkel, például a helyi önkormányzatokkal azok minden szintjén, valamint a külső pénzügyi intézményekkel, az ügyfelekkel és a beszállítókkal, annak érdekében, hogy a külső érdekelt felek és a részvényesek érdekeire figyelemmel mindenki számára előnyös helyzetet teremtsen.” Ezenfelül figyelemmel arra, hogy általánossá vált, hogy a KKP a magánvállalatok esetében is beavatkozik az operatív döntéshozatalba (23), és a KKP az ország gazdaságának szinte valamennyi területén vezető szerepet követel, az állam által a KKP vállalatokon belüli alapszervezetein keresztül gyakorolt befolyás ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, tekintve, hogy Kínában az állam és a pártszervezetek milyen szorosan összefonódtak egymással. |
| --- | --- |

(61)

Noha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában az állami tulajdon mértéke nem tűnik jelentősnek, a kínai kormány számos gyártóban birtokol részesedést, például több mint 12 %-os részesedéssel rendelkezik az Unifull csoportban (21). Ezen túlmenően a vállalatok kötelezettséget vállalnak arra, hogy együttműködnek a kormányzati hatóságokkal üzleti kilátásaik javítása reményében, amint az például a Zhejiang Unifull Industrial Fibre 2021-es éves jelentéséből (22) kiderül, amely szerint: „A vállalat még szorosabbra fonja az együttműködést és az eszmecserét a külső érdekelt felekkel, például a helyi önkormányzatokkal azok minden szintjén, valamint a külső pénzügyi intézményekkel, az ügyfelekkel és a beszállítókkal, annak érdekében, hogy a külső érdekelt felek és a részvényesek érdekeire figyelemmel mindenki számára előnyös helyzetet teremtsen.” Ezenfelül figyelemmel arra, hogy általánossá vált, hogy a KKP a magánvállalatok esetében is beavatkozik az operatív döntéshozatalba (23), és a KKP az ország gazdaságának szinte valamennyi területén vezető szerepet követel, az állam által a KKP vállalatokon belüli alapszervezetein keresztül gyakorolt befolyás ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, tekintve, hogy Kínában az állam és a pártszervezetek milyen szorosan összefonódtak egymással.

21

22

A vállalat még szorosabbra fonja az együttműködést és az eszmecserét a külső érdekelt felekkel, például a helyi önkormányzatokkal azok minden szintjén, valamint a külső pénzügyi intézményekkel, az ügyfelekkel és a beszállítókkal, annak érdekében, hogy a külső érdekelt felek és a részvényesek érdekeire figyelemmel mindenki számára előnyös helyzetet teremtsen

23

| (62) | Ez nyilvánvaló az ágazati iparszövetség szerepét betöltő Kínai Vegyi Szál Szövetség (a továbbiakban: CCFA) (24) szintjén is, amelynek például a Guxiandao is tagja, és a Guxiandao ügyvezető igazgatója tölti be a szövetség alelnökének tisztjét. A CCFA alapító okiratának 2. cikke szerint a szervezet célja többek között „az ország iparpolitikájának végrehajtása”. A 3. cikk megerősíti, hogy a CCFA alárendelt szerepet tölt be a KKP mellett, kimondva, hogy „[a] Szövetség igazodik a Kínai Kommunista Párt általános vezetéséhez, pártalapszervezeteket hoz létre a Kínai Kommunista Párt számára, fejleszti a párt tevékenységeit, valamint megteremti a pártalapszervezetek működéséhez szükséges feltételeket a Kínai Kommunista Párt alapító okiratával összhangban”. |
| --- | --- |

(62)

Ez nyilvánvaló az ágazati iparszövetség szerepét betöltő Kínai Vegyi Szál Szövetség (a továbbiakban: CCFA) (24) szintjén is, amelynek például a Guxiandao is tagja, és a Guxiandao ügyvezető igazgatója tölti be a szövetség alelnökének tisztjét. A CCFA alapító okiratának 2. cikke szerint a szervezet célja többek között „az ország iparpolitikájának végrehajtása”. A 3. cikk megerősíti, hogy a CCFA alárendelt szerepet tölt be a KKP mellett, kimondva, hogy „[a] Szövetség igazodik a Kínai Kommunista Párt általános vezetéséhez, pártalapszervezeteket hoz létre a Kínai Kommunista Párt számára, fejleszti a párt tevékenységeit, valamint megteremti a pártalapszervezetek működéséhez szükséges feltételeket a Kínai Kommunista Párt alapító okiratával összhangban”.

24

az ország iparpolitikájának végrehajtása

[a] Szövetség igazodik a Kínai Kommunista Párt általános vezetéséhez, pártalapszervezeteket hoz létre a Kínai Kommunista Párt számára, fejleszti a párt tevékenységeit, valamint megteremti a pártalapszervezetek működéséhez szükséges feltételeket a Kínai Kommunista Párt alapító okiratával összhangban

| (63) | Következésképpen a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában még a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy az alábbi 3.4.4.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően az ágazatban az állami és a magán tulajdonban lévő vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(63)

Következésképpen a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában még a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy az alábbi 3.4.4.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően az ágazatban az állami és a magán tulajdonban lévő vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.4.4.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: a vállalatokban való állami jelenlét lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: a vállalatokban való állami jelenlét lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (64) | Amellett, hogy az állami tulajdonban lévő vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (25), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (és ebben a KKP alapszabálya (26) szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalkozásnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy a vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket (27), ideértve a magántulajdonban lévő vállalatokra annak érdekében gyakorolt nyomást, hogy azok a „hazafiságot” helyezzék előtérbe, és tanúsítsanak pártfegyelmet (28). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (29). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(64)

Amellett, hogy az állami tulajdonban lévő vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (25), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (és ebben a KKP alapszabálya (26) szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalkozásnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy a vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket (27), ideértve a magántulajdonban lévő vállalatokra annak érdekében gyakorolt nyomást, hogy azok a „hazafiságot” helyezzék előtérbe, és tanúsítsanak pártfegyelmet (28). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (29). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

25

26

27

28

29

| (65) | Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás (30)), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen;” és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak.” Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (31). |
| --- | --- |

(65)

Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás (30)), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen;” és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak.” Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (31).

A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához

30

[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen;

[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak.

31

| (66) | A vizsgálat megerősítette, hogy a vezetői pozíciók és a KKP-tagság, illetve a pártfunkciók közötti átfedések mindennaposak a vegyi szálak ágazatában. Például az Unifull vezérigazgatója párhuzamosan a párttagozat titkári pozícióját is betölti (32), míg Guxiandao esetében az ügyvezető igazgató a pártbizottság titkáraként is szolgál (33). |
| --- | --- |

(66)

A vizsgálat megerősítette, hogy a vezetői pozíciók és a KKP-tagság, illetve a pártfunkciók közötti átfedések mindennaposak a vegyi szálak ágazatában. Például az Unifull vezérigazgatója párhuzamosan a párttagozat titkári pozícióját is betölti (32), míg Guxiandao esetében az ügyvezető igazgató a pártbizottság titkáraként is szolgál (33).

32

33

| (67) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még alább a 3.4.4.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (34). A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(67)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még alább a 3.4.4.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (34). A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében.

34

3.4.4.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (68) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer eredményeként az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy más okból politikailag fontosnak tartott ágazatokba irányulnak ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erőviszonyok határoznák meg (35). |
| --- | --- |

(68)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer eredményeként az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy más okból politikailag fontosnak tartott ágazatokba irányulnak ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erőviszonyok határoznák meg (35).

35

| (69) | A kínai kormány a vegyi szálak ágazatát kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Ez kitűnik az Ipari és Informatikai Minisztérium Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottsága által 2022-ben kiadott, a vegyi szálak ágazatának minőségi fejlesztéséről szóló iránymutatásból (a továbbiakban: iránymutatás) (36), amely szerint „[a] vegyi szálak ágazata a textilipari értéklánc stabil fejlődésének és folyamatos innovációjának alapvető pillére, nemzetközileg is versenyelőnnyel rendelkező ágazat, az új anyagok ágazatának fontos része”. Az iránymutatás I.2. cikke kifejezetten megfogalmazza a kínai kormány azon szándékát, hogy megszabja az ágazat földrajzi és vállalati szerkezetét, valamint az alapvető termelési paramétereket (37). A kormányzati beavatkozás megvalósulhat a gyártóüzemek áthelyezése formájában („a regionális fejlesztési stratégia végrehajtása az ipari, energiaügyi, környezetvédelmi és egyéb szakpolitikák betartása mellett, a piacvezető vállalkozások ösztönzése arra, hogy integrált bázisokat építsenek ki a vegyi szálból készült textíliák ipari értékláncának egésze számára Guangxiban, Guizhouban, Xinjiangban, valamint más központi és nyugati tartományokban, továbbá hatékony, együttműködésen alapuló ellátásilánc-rendszerek kialakítása a szomszédos országokkal és régiókkal”), az ipari élmezőny létrehozását célzó egyesülések formájában („a vállalkozások ösztönzése a termelési tényezők elosztásának optimalizálására egyesülések és átszervezés révén, valamint az üzleti folyamatok újratervezésének és technológiai korszerűsítésének felgyorsítása. A piacvezető vállalkozások támogatása a magas színvonalú erőforrások, például technológia, márkák, csatornák és tehetségek megszerzésében”), illetve célzott kormányzati programokon keresztül egyes vállalatok speciális támogatásra jogosultként való kijelölése formájában („a nagy-, közép- és kisvállalkozások integrációjának és fejlődésének elősegítése, szakosodott és sajátos, új „kis óriás” vállalkozások és „egyedüli bajnok” vállalkozások létrehozása”) stb. (38) |
| --- | --- |

(69)

A kínai kormány a vegyi szálak ágazatát kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Ez kitűnik az Ipari és Informatikai Minisztérium Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottsága által 2022-ben kiadott, a vegyi szálak ágazatának minőségi fejlesztéséről szóló iránymutatásból (a továbbiakban: iránymutatás) (36), amely szerint „[a] vegyi szálak ágazata a textilipari értéklánc stabil fejlődésének és folyamatos innovációjának alapvető pillére, nemzetközileg is versenyelőnnyel rendelkező ágazat, az új anyagok ágazatának fontos része”. Az iránymutatás I.2. cikke kifejezetten megfogalmazza a kínai kormány azon szándékát, hogy megszabja az ágazat földrajzi és vállalati szerkezetét, valamint az alapvető termelési paramétereket (37). A kormányzati beavatkozás megvalósulhat a gyártóüzemek áthelyezése formájában („a regionális fejlesztési stratégia végrehajtása az ipari, energiaügyi, környezetvédelmi és egyéb szakpolitikák betartása mellett, a piacvezető vállalkozások ösztönzése arra, hogy integrált bázisokat építsenek ki a vegyi szálból készült textíliák ipari értékláncának egésze számára Guangxiban, Guizhouban, Xinjiangban, valamint más központi és nyugati tartományokban, továbbá hatékony, együttműködésen alapuló ellátásilánc-rendszerek kialakítása a szomszédos országokkal és régiókkal”), az ipari élmezőny létrehozását célzó egyesülések formájában („a vállalkozások ösztönzése a termelési tényezők elosztásának optimalizálására egyesülések és átszervezés révén, valamint az üzleti folyamatok újratervezésének és technológiai korszerűsítésének felgyorsítása. A piacvezető vállalkozások támogatása a magas színvonalú erőforrások, például technológia, márkák, csatornák és tehetségek megszerzésében”), illetve célzott kormányzati programokon keresztül egyes vállalatok speciális támogatásra jogosultként való kijelölése formájában („a nagy-, közép- és kisvállalkozások integrációjának és fejlődésének elősegítése, szakosodott és sajátos, új „kis óriás” vállalkozások és „egyedüli bajnok” vállalkozások létrehozása”) stb. (38)

36

37

38

| (70) | A központi kormányzat e stratégiáját számos, a vegyi szálak ágazatára összpontosító, tartományi és önkormányzati szinten kiadott tervdokumentum is megerősíti. |
| --- | --- |

(70)

A központi kormányzat e stratégiáját számos, a vegyi szálak ágazatára összpontosító, tartományi és önkormányzati szinten kiadott tervdokumentum is megerősíti.

| (71) | Jó példa erre Zhejiang, Jiangsu, Fujian és Shandong tartományok, valamint Chongqing önkormányzatának tervdokumentumai. |
| --- | --- |

(71)

Jó példa erre Zhejiang, Jiangsu, Fujian és Shandong tartományok, valamint Chongqing önkormányzatának tervdokumentumai.

| (72) | Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (39) nemcsak részletes rendelkezéseket tartalmaz a fejlesztési célokról a vegyipar számos alágazatára vonatkozóan (40), hanem tükrözi az iparszerkezetre vonatkozó iránymutatásokban szereplő, fent említett politikákat is: | Az erőforrások konszolidációja révén fel kell gyorsítani számos vezető szerepet betöltő nagyvállalat és vállalatcsoport kiépítését, növelni kell az ipari koncentráció szintjét, és létre kell hozni számos világszínvonalú vállalkozást és „egyedüli bajnok” vállalkozást.
   (41)
  [...] |
| --- | --- | --- |

(72)

Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (39) nemcsak részletes rendelkezéseket tartalmaz a fejlesztési célokról a vegyipar számos alágazatára vonatkozóan (40), hanem tükrözi az iparszerkezetre vonatkozó iránymutatásokban szereplő, fent említett politikákat is:

a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve

39

40

Az erőforrások konszolidációja révén fel kell gyorsítani számos vezető szerepet betöltő nagyvállalat és vállalatcsoport kiépítését, növelni kell az ipari koncentráció szintjét, és létre kell hozni számos világszínvonalú vállalkozást és „egyedüli bajnok” vállalkozást.
   (41)
  [...]

Az erőforrások konszolidációja révén fel kell gyorsítani számos vezető szerepet betöltő nagyvállalat és vállalatcsoport kiépítését, növelni kell az ipari koncentráció szintjét, és létre kell hozni számos világszínvonalú vállalkozást és „egyedüli bajnok” vállalkozást.

41

[...]

| | A tartomány vegyiparának felépítése megfelel az országos és tartományi ipari és felépítési tervek követelményeinek; a vegyipari parkok a fejlesztés fontos mozgatórugói, a vegyipar fejlesztésének irányításához is elengedhetetlenek az egyes körzetekben és városokban. Az iparfejlesztés iránya megfelel az állam és Jiangsu tartomány vonatkozó iparpolitikája követelményeinek, összhangban van az ösztönzött iparágakon alapuló fejlesztési koncepcióval, és megvalósítja a hagyományos vegyipar korszerűsítését, valamint az iparágak összehangolt fejlesztését új területeken
   (42). |
| --- | --- |

A tartomány vegyiparának felépítése megfelel az országos és tartományi ipari és felépítési tervek követelményeinek; a vegyipari parkok a fejlesztés fontos mozgatórugói, a vegyipar fejlesztésének irányításához is elengedhetetlenek az egyes körzetekben és városokban. Az iparfejlesztés iránya megfelel az állam és Jiangsu tartomány vonatkozó iparpolitikája követelményeinek, összhangban van az ösztönzött iparágakon alapuló fejlesztési koncepcióval, és megvalósítja a hagyományos vegyipar korszerűsítését, valamint az iparágak összehangolt fejlesztését új területeken
   (42).

A tartomány vegyiparának felépítése megfelel az országos és tartományi ipari és felépítési tervek követelményeinek; a vegyipari parkok a fejlesztés fontos mozgatórugói, a vegyipar fejlesztésének irányításához is elengedhetetlenek az egyes körzetekben és városokban. Az iparfejlesztés iránya megfelel az állam és Jiangsu tartomány vonatkozó iparpolitikája követelményeinek, összhangban van az ösztönzött iparágakon alapuló fejlesztési koncepcióval, és megvalósítja a hagyományos vegyipar korszerűsítését, valamint az iparágak összehangolt fejlesztését új területeken

42

valamint a termelés földrajzi megoszlását is:

| | Az átfogó elrendezési terv a tartomány egészére épít az egyes városok iparfejlesztési sajátosságai szerint, kiemelve az iparfejlesztés előnyeit, tovább javítva a jellemző iparágak fejlettségi szintjét, valamint bővítve a regionális fejlesztési igényeket kiszolgáló iparágakat, figyelembe véve az egyes városok releváns iparágait és a helyi piaci viszonyokat, biztosítva a vegyipar differenciált fejlesztését a tartomány minden városában, és olyan átfogó ipari rendszert létrehozva, amely minden város számára kiegészítő előnyökkel jár
   (43). |
| --- | --- |

Az átfogó elrendezési terv a tartomány egészére épít az egyes városok iparfejlesztési sajátosságai szerint, kiemelve az iparfejlesztés előnyeit, tovább javítva a jellemző iparágak fejlettségi szintjét, valamint bővítve a regionális fejlesztési igényeket kiszolgáló iparágakat, figyelembe véve az egyes városok releváns iparágait és a helyi piaci viszonyokat, biztosítva a vegyipar differenciált fejlesztését a tartomány minden városában, és olyan átfogó ipari rendszert létrehozva, amely minden város számára kiegészítő előnyökkel jár
   (43).

Az átfogó elrendezési terv a tartomány egészére épít az egyes városok iparfejlesztési sajátosságai szerint, kiemelve az iparfejlesztés előnyeit, tovább javítva a jellemző iparágak fejlettségi szintjét, valamint bővítve a regionális fejlesztési igényeket kiszolgáló iparágakat, figyelembe véve az egyes városok releváns iparágait és a helyi piaci viszonyokat, biztosítva a vegyipar differenciált fejlesztését a tartomány minden városában, és olyan átfogó ipari rendszert létrehozva, amely minden város számára kiegészítő előnyökkel jár

43

| (73) | Hasonlóképpen, a
  „Különleges terv Fujian tartomány stratégiai, feltörekvő iparágainak a tizennegyedik ötéves terv időszaka alatti fejlesztésére”
   (44) elnevezésű dokumentum a tartományi hatóságokat megbízza a vegyi szálak ágazatának támogatásával és fejlesztésének irányításával: | Az új textilszövetek fejlesztésének felgyorsítása, valamint a funkcionálisan differenciált szálakkal, a nagy teljesítményű szálkeverékekkel, a nagy szálsűrűségű és kiváló minőségű fonalakkal és az azokból készült szövetekkel, az egészségügyi használatra szánt új, hőszilárdított kompozit szálakkal, és a nagy teljesítményű fémszálakkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés fokozása
   (45). [...] |
| --- | --- | --- |

(73)

Hasonlóképpen, a
  „Különleges terv Fujian tartomány stratégiai, feltörekvő iparágainak a tizennegyedik ötéves terv időszaka alatti fejlesztésére”
   (44) elnevezésű dokumentum a tartományi hatóságokat megbízza a vegyi szálak ágazatának támogatásával és fejlesztésének irányításával:

„Különleges terv Fujian tartomány stratégiai, feltörekvő iparágainak a tizennegyedik ötéves terv időszaka alatti fejlesztésére”

44

Az új textilszövetek fejlesztésének felgyorsítása, valamint a funkcionálisan differenciált szálakkal, a nagy teljesítményű szálkeverékekkel, a nagy szálsűrűségű és kiváló minőségű fonalakkal és az azokból készült szövetekkel, az egészségügyi használatra szánt új, hőszilárdított kompozit szálakkal, és a nagy teljesítményű fémszálakkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés fokozása
   (45). [...]

Az új textilszövetek fejlesztésének felgyorsítása, valamint a funkcionálisan differenciált szálakkal, a nagy teljesítményű szálkeverékekkel, a nagy szálsűrűségű és kiváló minőségű fonalakkal és az azokból készült szövetekkel, az egészségügyi használatra szánt új, hőszilárdított kompozit szálakkal, és a nagy teljesítményű fémszálakkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés fokozása

45

[...]

| | Fuzhou új funkcionális anyagokkal (membránanyagokkal, korszerű textíliákkal, nagy teljesítményű fémes anyagokkal, nagy teljesítményű kompozit anyagokkal stb.) foglalkozó ipari klaszterei, Xiamen új funkcionális anyagokkal foglalkozó ipari klaszterei [...], Putian új funkcionális anyagokkal (új vegyi szálakkal és funkcionális textilanyagokkal stb.) foglalkozó ipari klasztere, és Xiamen orvosbiológiai ipari klasztere kialakításának támogatása [...]. |
| --- | --- |

Fuzhou új funkcionális anyagokkal (membránanyagokkal, korszerű textíliákkal, nagy teljesítményű fémes anyagokkal, nagy teljesítményű kompozit anyagokkal stb.) foglalkozó ipari klaszterei, Xiamen új funkcionális anyagokkal foglalkozó ipari klaszterei [...], Putian új funkcionális anyagokkal (új vegyi szálakkal és funkcionális textilanyagokkal stb.) foglalkozó ipari klasztere, és Xiamen orvosbiológiai ipari klasztere kialakításának támogatása [...].

Fuzhou új funkcionális anyagokkal (membránanyagokkal, korszerű textíliákkal, nagy teljesítményű fémes anyagokkal, nagy teljesítményű kompozit anyagokkal stb.) foglalkozó ipari klaszterei, Xiamen új funkcionális anyagokkal foglalkozó ipari klaszterei [...], Putian új funkcionális anyagokkal (új vegyi szálakkal és funkcionális textilanyagokkal stb.) foglalkozó ipari klasztere, és Xiamen orvosbiológiai ipari klasztere kialakításának támogatása [...].

| (74) | Azt a tényt, hogy Fujian tartomány hatóságai beavatkoznak a vegyi szálak ágazatának fejlesztésébe, még nyilvánvalóbbá teszi a tartománynak a magas színvonalú feldolgozóipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve, amely a következő utasításokat adja az érdekelt feleknek: | Támogatni kell az ipari poliészterszálakkal kapcsolatos Baihong-projektet, és ki kell dolgozni az autóiparban, a hajógépészetben, a katonai felszerelésekben, az egészségügyben és más területeken alkalmazható, speciális vegyi szálakat. Fel kell gyorsítani a legkorszerűbb száltechnológiákkal kapcsolatos kutatásokat, az olyan kulcsfontosságú száltechnológiák terén elért áttörésekre kell összpontosítani, mint a nano-, intelligens és orvosbiológiai szálak, és törekedni kell az olyan csúcskategóriás szálak terén elért áttörésekre, mint a szénszál, az aramidszál, a polifenilén-szulfid és ultra nagy molekulatömegű polietilén
   (46). |
| --- | --- | --- |

(74)

Azt a tényt, hogy Fujian tartomány hatóságai beavatkoznak a vegyi szálak ágazatának fejlesztésébe, még nyilvánvalóbbá teszi a tartománynak a magas színvonalú feldolgozóipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve, amely a következő utasításokat adja az érdekelt feleknek:

magas színvonalú feldolgozóipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve

Támogatni kell az ipari poliészterszálakkal kapcsolatos Baihong-projektet, és ki kell dolgozni az autóiparban, a hajógépészetben, a katonai felszerelésekben, az egészségügyben és más területeken alkalmazható, speciális vegyi szálakat. Fel kell gyorsítani a legkorszerűbb száltechnológiákkal kapcsolatos kutatásokat, az olyan kulcsfontosságú száltechnológiák terén elért áttörésekre kell összpontosítani, mint a nano-, intelligens és orvosbiológiai szálak, és törekedni kell az olyan csúcskategóriás szálak terén elért áttörésekre, mint a szénszál, az aramidszál, a polifenilén-szulfid és ultra nagy molekulatömegű polietilén
   (46).

Támogatni kell az ipari poliészterszálakkal kapcsolatos Baihong-projektet, és ki kell dolgozni az autóiparban, a hajógépészetben, a katonai felszerelésekben, az egészségügyben és más területeken alkalmazható, speciális vegyi szálakat. Fel kell gyorsítani a legkorszerűbb száltechnológiákkal kapcsolatos kutatásokat, az olyan kulcsfontosságú száltechnológiák terén elért áttörésekre kell összpontosítani, mint a nano-, intelligens és orvosbiológiai szálak, és törekedni kell az olyan csúcskategóriás szálak terén elért áttörésekre, mint a szénszál, az aramidszál, a polifenilén-szulfid és ultra nagy molekulatömegű polietilén

46

| (75) | Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (47) szintén hangsúlyozza, hogy szükséges „[a] végfelhasználásra szánt termékként használt, etilén alapú poliolefinek és műgyanták, a propilén-polipropilén, az egyéb műszaki minőségű műanyagok, valamint a módosított anyagok, a buténből és C4-ből készült, szintetikus és gumianyagok, a nagy teljesítményű poliuretánból, izocianátból és toluolból készült végtermékek, a nylonból, benzolból és poliamidból, PX-ből, PTA-ből és poliészterből készült új anyagok, textil- és műszaki anyagok, valamint hat másik jelentős iparági lánc fejlesztésére való összpontosítás” (48); hasonló megfogalmazással él Zhejiang tartománynak az új anyagok iparának fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (49): „A korszerű alapanyagok területén a csúcskategóriás és szűkösen rendelkezésre álló termékekhez kapcsolódó számos digitális és zöld átalakítási projekt, valamint termelésbővítési projekt megvalósítása; a kulcsfontosságú stratégiai anyagok, például a korszerű félvezető anyagok, az új kijelzőanyagok, az orvosbiológiai anyagok, a nagy teljesítményű szálak és a kompozit anyagok területén számos iparosítási és alkalmazásbővítési projekt megvalósítása” (50), illetve Chongqing tartománynak a feldolgozóipar magas színvonalú fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (51) a következőképpen fogalmaz: „A nyersanyagbázisok használata az érintett vállalkozásoknak a nagy teljesítményű PVA (polivinil-alkohol) funkcionális szálak, differenciált rugalmas műszálak, speciális poliészter szálak, poliamid szálak, PU (poliuretán) mikroszálak és egyéb termékek kutatására, fejlesztésére és gyártására való ösztönzésére.” (52) |
| --- | --- |

(75)

Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (47) szintén hangsúlyozza, hogy szükséges „[a] végfelhasználásra szánt termékként használt, etilén alapú poliolefinek és műgyanták, a propilén-polipropilén, az egyéb műszaki minőségű műanyagok, valamint a módosított anyagok, a buténből és C4-ből készült, szintetikus és gumianyagok, a nagy teljesítményű poliuretánból, izocianátból és toluolból készült végtermékek, a nylonból, benzolból és poliamidból, PX-ből, PTA-ből és poliészterből készült új anyagok, textil- és műszaki anyagok, valamint hat másik jelentős iparági lánc fejlesztésére való összpontosítás” (48); hasonló megfogalmazással él Zhejiang tartománynak az új anyagok iparának fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (49): „A korszerű alapanyagok területén a csúcskategóriás és szűkösen rendelkezésre álló termékekhez kapcsolódó számos digitális és zöld átalakítási projekt, valamint termelésbővítési projekt megvalósítása; a kulcsfontosságú stratégiai anyagok, például a korszerű félvezető anyagok, az új kijelzőanyagok, az orvosbiológiai anyagok, a nagy teljesítményű szálak és a kompozit anyagok területén számos iparosítási és alkalmazásbővítési projekt megvalósítása” (50), illetve Chongqing tartománynak a feldolgozóipar magas színvonalú fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (51) a következőképpen fogalmaz: „A nyersanyagbázisok használata az érintett vállalkozásoknak a nagy teljesítményű PVA (polivinil-alkohol) funkcionális szálak, differenciált rugalmas műszálak, speciális poliészter szálak, poliamid szálak, PU (poliuretán) mikroszálak és egyéb termékek kutatására, fejlesztésére és gyártására való ösztönzésére.” (52)

a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve

47

[a] végfelhasználásra szánt termékként használt, etilén alapú poliolefinek és műgyanták, a propilén-polipropilén, az egyéb műszaki minőségű műanyagok, valamint a módosított anyagok, a buténből és C4-ből készült, szintetikus és gumianyagok, a nagy teljesítményű poliuretánból, izocianátból és toluolból készült végtermékek, a nylonból, benzolból és poliamidból, PX-ből, PTA-ből és poliészterből készült új anyagok, textil- és műszaki anyagok, valamint hat másik jelentős iparági lánc fejlesztésére való összpontosítás

48

az új anyagok iparának fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve

49

A korszerű alapanyagok területén a csúcskategóriás és szűkösen rendelkezésre álló termékekhez kapcsolódó számos digitális és zöld átalakítási projekt, valamint termelésbővítési projekt megvalósítása; a kulcsfontosságú stratégiai anyagok, például a korszerű félvezető anyagok, az új kijelzőanyagok, az orvosbiológiai anyagok, a nagy teljesítményű szálak és a kompozit anyagok területén számos iparosítási és alkalmazásbővítési projekt megvalósítása

50

a feldolgozóipar magas színvonalú fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve

51

A nyersanyagbázisok használata az érintett vállalkozásoknak a nagy teljesítményű PVA (polivinil-alkohol) funkcionális szálak, differenciált rugalmas műszálak, speciális poliészter szálak, poliamid szálak, PU (poliuretán) mikroszálak és egyéb termékek kutatására, fejlesztésére és gyártására való ösztönzésére.

52

| (76) | A felsorolt és egyéb eszközökkel tehát a kínai kormány az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi. |
| --- | --- |

(76)

A felsorolt és egyéb eszközökkel tehát a kínai kormány az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi.

| (77) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához szükséges fő nyersanyagokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(77)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához szükséges fő nyersanyagokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.4.4.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (78) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (53). |
| --- | --- |

(78)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (53).

53

| (79) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (54). Minden föld az állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak), és azok kiosztásáról továbbra is kizárólag az állam rendelkezik. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (55). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (56). |
| --- | --- |

(79)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (54). Minden föld az állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak), és azok kiosztásáról továbbra is kizárólag az állam rendelkezik. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (55). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (56).

54

55

56

| (80) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a vegyi szálak ágazatára is. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(80)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a vegyi szálak ágazatára is. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat.

| (81) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vegyi szálak ágazatában – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően. |
| --- | --- |

(81)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vegyi szálak ágazatában – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően.

3.4.4.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (82) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon álló bérrendszer, mivel a munkavállalók és a munkáltatók kollektív önszerveződési jogai korlátozottak. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (57). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (58). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (59). A fenti ténymegállapításokkal jellemzett körülmények a kínai bérköltségek torzulásához vezetnek. |
| --- | --- |

(82)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon álló bérrendszer, mivel a munkavállalók és a munkáltatók kollektív önszerveződési jogai korlátozottak. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (57). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (58). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (59). A fenti ténymegállapításokkal jellemzett körülmények a kínai bérköltségek torzulásához vezetnek.

57

58

59

| (83) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a vegyi szálak ágazatára, ezen belül pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóira ne vonatkozna a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva a vegyi szálak ágazatában a bérköltségek torzulása közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a vegyi szálak ágazatára, ezen belül pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóira ne vonatkozna a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva a vegyi szálak ágazatában a bérköltségek torzulása közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.4.4.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (84) | Kínában a vállalati szereplők tőkéhez jutása többféle szempontból torzult. |
| --- | --- |

(84)

Kínában a vállalati szereplők tőkéhez jutása többféle szempontból torzult.

| (85) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (60), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (61), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kínai kormány által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (62). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (63). |
| --- | --- |

(85)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (60), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (61), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kínai kormány által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (62). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (63).

60

61

62

63

| (86) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(86)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (87) | A kínai kormány például egyértelművé tette, hogy még a kereskedelmi bankok magánjellegű döntéseit is a KKP-nak kell felügyelnie, és e döntéseknek összhangban kell állniuk a nemzeti szakpolitikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a működési és irányítási kérdésekkel kapcsolatban (64). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat (65)”. |
| --- | --- |

(87)

A kínai kormány például egyértelművé tette, hogy még a kereskedelmi bankok magánjellegű döntéseit is a KKP-nak kell felügyelnie, és e döntéseknek összhangban kell állniuk a nemzeti szakpolitikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a működési és irányítási kérdésekkel kapcsolatban (64). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat (65)”.

64

hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot

stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat

65

| (88) | Különösen a vegyi szálak ágazatában számos szakpolitikai dokumentumból kitűnik, hogy az ágazatokat az iparpolitikával kapcsolatos kritériumok alapján, nem pedig egy adott projekt hitelképessége alapján állítják fontossági sorrendbe, például Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves tervéből, amely a vegyiparra vonatkozóan a következőket írja elő (66): | Fokozott pénzügyi támogatás. A fiskális politikai ösztönzők megerősítése, a különleges alapok általános szerepvállalásának biztosítása, a vegyipari vállalkozások támogatása a technológiai és intelligens átalakulás, az ipari technológiaátadás, a parkokba való áttelepülés, az elavult kapacitások felszámolása stb. felgyorsítása érdekében, és olyan politikák végrehajtása, mint például az importált nagyobb műszaki berendezések adómentessége, általános forgalmi adó-jóváírások és -visszatérítések, a kutatási és fejlesztési költségek további levonása, valamint az első műszaki berendezések biztosításának ellentételezése. Mindenféle pénzügyi intézmény és társadalmi tőke tevékeny irányítása a vegyiparba történő beruházások ösztönzésére, teret engedni a politikai alapú finanszírozás, a fejlesztésfinanszírozás és a kereskedelmi finanszírozás előnyeinek, valamint a vegyipar és vegyi technológia kulcsfontosságú területeinek nyújtott pénzügyi támogatás fokozása
   (67). |
| --- | --- | --- |

(88)

Különösen a vegyi szálak ágazatában számos szakpolitikai dokumentumból kitűnik, hogy az ágazatokat az iparpolitikával kapcsolatos kritériumok alapján, nem pedig egy adott projekt hitelképessége alapján állítják fontossági sorrendbe, például Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves tervéből, amely a vegyiparra vonatkozóan a következőket írja elő (66):

a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves tervéből

66

Fokozott pénzügyi támogatás. A fiskális politikai ösztönzők megerősítése, a különleges alapok általános szerepvállalásának biztosítása, a vegyipari vállalkozások támogatása a technológiai és intelligens átalakulás, az ipari technológiaátadás, a parkokba való áttelepülés, az elavult kapacitások felszámolása stb. felgyorsítása érdekében, és olyan politikák végrehajtása, mint például az importált nagyobb műszaki berendezések adómentessége, általános forgalmi adó-jóváírások és -visszatérítések, a kutatási és fejlesztési költségek további levonása, valamint az első műszaki berendezések biztosításának ellentételezése. Mindenféle pénzügyi intézmény és társadalmi tőke tevékeny irányítása a vegyiparba történő beruházások ösztönzésére, teret engedni a politikai alapú finanszírozás, a fejlesztésfinanszírozás és a kereskedelmi finanszírozás előnyeinek, valamint a vegyipar és vegyi technológia kulcsfontosságú területeinek nyújtott pénzügyi támogatás fokozása
   (67).

Fokozott pénzügyi támogatás. A fiskális politikai ösztönzők megerősítése, a különleges alapok általános szerepvállalásának biztosítása, a vegyipari vállalkozások támogatása a technológiai és intelligens átalakulás, az ipari technológiaátadás, a parkokba való áttelepülés, az elavult kapacitások felszámolása stb. felgyorsítása érdekében, és olyan politikák végrehajtása, mint például az importált nagyobb műszaki berendezések adómentessége, általános forgalmi adó-jóváírások és -visszatérítések, a kutatási és fejlesztési költségek további levonása, valamint az első műszaki berendezések biztosításának ellentételezése. Mindenféle pénzügyi intézmény és társadalmi tőke tevékeny irányítása a vegyiparba történő beruházások ösztönzésére, teret engedni a politikai alapú finanszírozás, a fejlesztésfinanszírozás és a kereskedelmi finanszírozás előnyeinek, valamint a vegyipar és vegyi technológia kulcsfontosságú területeinek nyújtott pénzügyi támogatás fokozása

67

| (89) | Hasonlóképpen, Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (68) értelmében a helyi hatóságok kötelesek „[t]eljes mértékben teret engedni az állami beruházási alapok irányító szerepének, rugalmasan bővíteni a finanszírozási csatornákat és irányítani a társadalmitőke-beruházásokat (69)”. |
| --- | --- |

(89)

Hasonlóképpen, Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (68) értelmében a helyi hatóságok kötelesek „[t]eljes mértékben teret engedni az állami beruházási alapok irányító szerepének, rugalmasan bővíteni a finanszírozási csatornákat és irányítani a társadalmitőke-beruházásokat (69)”.

a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve

68

t]eljes mértékben teret engedni az állami beruházási alapok irányító szerepének, rugalmasan bővíteni a finanszírozási csatornákat és irányítani a társadalmitőke-beruházásokat

69

| (90) | A stratégiai iparágaknak nyújtott pénzügyi támogatási politikákat ezután vállalati szinten hajtják végre, amint azt például a Kínai Központi Bank és a Guxiandao között létrejött, pártépítésről szóló megállapodás bizonyítja. Amint azt a vállalat webhelyén kifejtik, a pártépítésről szóló megállapodás, amelynek keretében a Guxiandao és a Kínai Központi Bank helyi fiókja „tovább mélyítik az együttműködést, és megvalósítják a pártépítési tevékenység és az üzletfejlesztés mélyreható integrációját” csak az első lépést jelenti, amelyet követően a Kínai Központi Bank „tovább fokozza a [Guxiandaónak] nyújtott hitelek mennyiségét, figyelembe véve [a] vállalat tényleges szükségleteit [...], a nemzetközi kiegyenlítési volumenek további növelése érdekében”, amely viszont „[...] biztosítja az új üzleti tevékenységek pártépítésnek alárendelt fejlesztését” (70). |
| --- | --- |

(90)

A stratégiai iparágaknak nyújtott pénzügyi támogatási politikákat ezután vállalati szinten hajtják végre, amint azt például a Kínai Központi Bank és a Guxiandao között létrejött, pártépítésről szóló megállapodás bizonyítja. Amint azt a vállalat webhelyén kifejtik, a pártépítésről szóló megállapodás, amelynek keretében a Guxiandao és a Kínai Központi Bank helyi fiókja „tovább mélyítik az együttműködést, és megvalósítják a pártépítési tevékenység és az üzletfejlesztés mélyreható integrációját” csak az első lépést jelenti, amelyet követően a Kínai Központi Bank „tovább fokozza a [Guxiandaónak] nyújtott hitelek mennyiségét, figyelembe véve [a] vállalat tényleges szükségleteit [...], a nemzetközi kiegyenlítési volumenek további növelése érdekében”, amely viszont „[...] biztosítja az új üzleti tevékenységek pártépítésnek alárendelt fejlesztését” (70).

tovább mélyítik az együttműködést, és megvalósítják a pártépítési tevékenység és az üzletfejlesztés mélyreható integrációját

tovább fokozza

nyújtott hitelek mennyiségét, figyelembe véve

vállalat tényleges szükségleteit

a nemzetközi kiegyenlítési volumenek további növelése érdekében

biztosítja az új üzleti tevékenységek pártépítésnek alárendelt fejlesztését

70

| (91) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (71). |
| --- | --- |

(91)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (71).

71

| (92) | Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (72). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(92)

Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (72). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

72

| (93) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségesen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(93)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségesen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (94) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (73). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (74). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(94)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (73). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (74). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

73

a hitelpiaci kamatláb letörését

74

| (95) | A kínai hitelezés általános bővülése a tőkeallokáció hatékonyságának romlására utal, ugyanakkor nem érzékelhetők a hitelfeltételek olyan szigorításának jelei, amelyre torzulásoktól mentes piaci környezetben lehetne számítani. Következésképpen a nemteljesítő hitelek száma gyorsan nőtt, és a kínai kormány számos alkalommal a fizetésképtelenség elkerülése mellett döntött, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása mellett döntött (pl. egyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(95)

A kínai hitelezés általános bővülése a tőkeallokáció hatékonyságának romlására utal, ugyanakkor nem érzékelhetők a hitelfeltételek olyan szigorításának jelei, amelyre torzulásoktól mentes piaci környezetben lehetne számítani. Következésképpen a nemteljesítő hitelek száma gyorsan nőtt, és a kínai kormány számos alkalommal a fizetésképtelenség elkerülése mellett döntött, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása mellett döntött (pl. egyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait.

| (96) | Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(96)

Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.4.4.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (97) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.4.4.1.1–3.4.4.1.5. szakaszban és a jelentés I. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.4.4.1.6–3.4.4.1.8. szakaszban és a jelentés II. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.4.4.1.1–3.4.4.1.5. szakaszban és a jelentés I. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.4.4.1.6–3.4.4.1.8. szakaszban és a jelentés II. részében ismertetett jellemzésre is.

| (98) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához számos különböző inputra van szükség. Amikor a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként mutatnak ki) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához számos különböző inputra van szükség. Amikor a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként mutatnak ki) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (99) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(99)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

3.4.4.1.10.   Következtetés

Következtetés

| (100) | A 3.4.4.1.2–3.4.4.1.9. szakaszban ismertetett, általánosságban a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is magában foglaló vegyi szálak ágazatára irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(100)

A 3.4.4.1.2–3.4.4.1.9. szakaszban ismertetett, általánosságban a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is magában foglaló vegyi szálak ágazatára irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (101) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.4.4.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.4.4.2.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (102) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (75) alapján hasonló Kínáéhoz, |
| --- | --- | --- |

(102)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (75) alapján hasonló Kínáéhoz,

75

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (76), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (76),

76

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (103) | A Bizottság megfelelő reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatos értékelése a következőképpen foglalható össze: |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság megfelelő reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatos értékelése a következőképpen foglalható össze:

3.4.4.2.2.   A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség és a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése

A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség és a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése

| (104) | A felülvizsgálati időszakban a bruttó nemzeti jövedelmük alapján a Világbank a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű országokat „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta. Az első feljegyzésben megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket ezen országok közül csak ötben – Belaruszban, Brazíliában, Mexikóban, Thaiföldön és Törökországban – gyártják számottevő mennyiségben. |
| --- | --- |

(104)

A felülvizsgálati időszakban a bruttó nemzeti jövedelmük alapján a Világbank a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű országokat „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta. Az első feljegyzésben megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket ezen országok közül csak ötben – Belaruszban, Brazíliában, Mexikóban, Thaiföldön és Törökországban – gyártják számottevő mennyiségben.

| (105) | Tekintettel azonban arra, hogy Belarusz nem tagja a WTO-nak és nem is piacgazdasággal rendelkező ország, a Bizottság a továbbiakban nem vizsgálta az említett országot potenciális reprezentatív országként. |
| --- | --- |

(105)

Tekintettel azonban arra, hogy Belarusz nem tagja a WTO-nak és nem is piacgazdasággal rendelkező ország, a Bizottság a továbbiakban nem vizsgálta az említett országot potenciális reprezentatív országként.

| (106) | A Bizottság ezért részletesebben elemezte Brazíliát, Mexikót, Thaiföldet és Törökországot mint lehetséges reprezentatív országot. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság ezért részletesebben elemezte Brazíliát, Mexikót, Thaiföldet és Törökországot mint lehetséges reprezentatív országot.

3.4.4.2.3.   Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (107) | A figyelembe vett és az előzőekben említett országok esetében a Bizottság továbbá ellenőrizte a nyilvános adatok rendelkezésre állását, beleértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a potenciális reprezentatív országokban működő gyártóitól származó, a termelési tényezők behozatalára vonatkozó adatokat, valamint pénzügyi adatokat. |
| --- | --- |

(107)

A figyelembe vett és az előzőekben említett országok esetében a Bizottság továbbá ellenőrizte a nyilvános adatok rendelkezésre állását, beleértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a potenciális reprezentatív országokban működő gyártóitól származó, a termelési tényezők behozatalára vonatkozó adatokat, valamint pénzügyi adatokat.

| (108) | A fő termelési tényezők behozatalának elemzése azt mutatta, hogy Brazíliához, Mexikóhoz vagy Thaiföldhöz képest Törökország összességében jelentősebb és reprezentatívabb, torzulástól mentes mennyiségben importált a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához kulcsfontosságú inputokból (nevezetesen a tisztított tereftálsavból, a monoetilén-glikolból és a polietiléntereftalát-forgácsból). |
| --- | --- |

(108)

A fő termelési tényezők behozatalának elemzése azt mutatta, hogy Brazíliához, Mexikóhoz vagy Thaiföldhöz képest Törökország összességében jelentősebb és reprezentatívabb, torzulástól mentes mennyiségben importált a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához kulcsfontosságú inputokból (nevezetesen a tisztított tereftálsavból, a monoetilén-glikolból és a polietiléntereftalát-forgácsból).

| (109) | Az elemzés továbbá azt mutatta, hogy a török behozatalt érdemben nem befolyásolta a Kínából vagy az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (77) I. mellékletében felsorolt más országok bármelyikéből érkező behozatal. Ezenkívül a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártása jelentős Törökországban, és nem állnak fenn különösebb kereskedelmi torzulások sem a termelési tényezők, sem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak tekintetében az országban. Ezenkívül Törökország esetében az inputok importáraira vonatkozóan részletes és kellően reprezentatív adatok állnak rendelkezésre a Globális Kereskedelmi Atlaszban (GTA). |
| --- | --- |

(109)

Az elemzés továbbá azt mutatta, hogy a török behozatalt érdemben nem befolyásolta a Kínából vagy az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (77) I. mellékletében felsorolt más országok bármelyikéből érkező behozatal. Ezenkívül a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártása jelentős Törökországban, és nem állnak fenn különösebb kereskedelmi torzulások sem a termelési tényezők, sem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak tekintetében az országban. Ezenkívül Törökország esetében az inputok importáraira vonatkozóan részletes és kellően reprezentatív adatok állnak rendelkezésre a Globális Kereskedelmi Atlaszban (GTA).

77

| (110) | A reprezentatív országokban működő gyártók és adataik rendelkezésre állása tekintetében a Bizottság azonosított egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártót, a KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (a továbbiakban: Kordsa Türkiye) társaságot, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak a 2021. évi konszolidált pénzügyi eredmények. Másrészt a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító brazil (KORDSA BRASIL S.A.), mexikói (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations és Akra Polyester SA DE CV), valamint thaiföldi vállalatok (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD és TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) pénzügyi adatai nem állnak azonnal rendelkezésre a teljes vizsgálati időszak vonatkozásában, továbbá nem felelnek meg teljes mértékben a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (a thaiföldi gyártók esetében). |
| --- | --- |

(110)

A reprezentatív országokban működő gyártók és adataik rendelkezésre állása tekintetében a Bizottság azonosított egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártót, a KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (a továbbiakban: Kordsa Türkiye) társaságot, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak a 2021. évi konszolidált pénzügyi eredmények. Másrészt a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító brazil (KORDSA BRASIL S.A.), mexikói (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations és Akra Polyester SA DE CV), valamint thaiföldi vállalatok (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD és TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) pénzügyi adatai nem állnak azonnal rendelkezésre a teljes vizsgálati időszak vonatkozásában, továbbá nem felelnek meg teljes mértékben a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (a thaiföldi gyártók esetében).

| (111) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Kordsa Türkiye nem kizárólag nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat állít elő, de a 2021. évi bevételeinek mintegy 86 %-a az ezeket is lefedő szegmensből származott (78). A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyezte, hogy ha nem állnak azonnal rendelkezésre konkrét, csak a vizsgált termékkel kapcsolatos pénzügyi adatok (ami szinte minden esetben igaz), akkor a Bizottság a legközelebbi rendelkezésre álló helyettesítő értéket keresi, beleértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék üzletágában tevékenykedő gyártó(k) konszolidált adatait is. Ilyen körülmények között a Kordsa Türkiye esetében azonosított konszolidált SGA-költségek és nyereség kellően reprezentatívnak tekinthetők ahhoz, hogy a Bizottság azokat a jelen vizsgálatok céljára alkalmazza. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Kordsa Türkiye nem kizárólag nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat állít elő, de a 2021. évi bevételeinek mintegy 86 %-a az ezeket is lefedő szegmensből származott (78). A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyezte, hogy ha nem állnak azonnal rendelkezésre konkrét, csak a vizsgált termékkel kapcsolatos pénzügyi adatok (ami szinte minden esetben igaz), akkor a Bizottság a legközelebbi rendelkezésre álló helyettesítő értéket keresi, beleértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék üzletágában tevékenykedő gyártó(k) konszolidált adatait is. Ilyen körülmények között a Kordsa Türkiye esetében azonosított konszolidált SGA-költségek és nyereség kellően reprezentatívnak tekinthetők ahhoz, hogy a Bizottság azokat a jelen vizsgálatok céljára alkalmazza.

78

| (112) | mivel a Kordsa Türkiye 2021. évi teljes és átfogó éves jelentése nyilvánosan elérhető (79), a Bizottság az abban foglalt információk felhasználásához folyamodott. |
| --- | --- |

(112)

mivel a Kordsa Türkiye 2021. évi teljes és átfogó éves jelentése nyilvánosan elérhető (79), a Bizottság az abban foglalt információk felhasználásához folyamodott.

79

3.4.4.2.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (113) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(113)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.4.4.2.5.   Következtetés

Következtetés

| (114) | A fenti elemzés alapján Törökország teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(114)

A fenti elemzés alapján Törökország teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

3.4.5.   
  Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (115) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában, és mivel ebből fakadóan nem álltak rendelkezésre konkrét információk a kínai árakra vonatkozóan, a dömpingkülönbözet meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat használták fel. |
| --- | --- |

(115)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában, és mivel ebből fakadóan nem álltak rendelkezésre konkrét információk a kínai árakra vonatkozóan, a dömpingkülönbözet meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat használták fel.

| (116) | A dömpingkülönbözet kiszámításához a Bizottság általában úgy képezné a rendes értéket, hogy az egyes termelési tényezők (a kérelmező által megadott) felhasználásának mennyiségét megszorozza a Törökország esetében megállapított, torzulástól mentes egységköltségekkel, továbbá a 4.5.4. szakasz a gyártási általános költségeket a torzulásmentes gyártási költségekre (lásd a 4.5.9. szakaszt) és a Törökország esetében megállapított SGA-költségekre és nyereségre (lásd a 4.5.8. szakaszt) alkalmazza. Ezenfelül a Bizottság az exportárat nyilvánosan elérhető importstatisztikák alapján határozná meg. |
| --- | --- |

(116)

A dömpingkülönbözet kiszámításához a Bizottság általában úgy képezné a rendes értéket, hogy az egyes termelési tényezők (a kérelmező által megadott) felhasználásának mennyiségét megszorozza a Törökország esetében megállapított, torzulástól mentes egységköltségekkel, továbbá a 4.5.4. szakasz a gyártási általános költségeket a torzulásmentes gyártási költségekre (lásd a 4.5.9. szakaszt) és a Törökország esetében megállapított SGA-költségekre és nyereségre (lásd a 4.5.8. szakaszt) alkalmazza. Ezenfelül a Bizottság az exportárat nyilvánosan elérhető importstatisztikák alapján határozná meg.

| (117) | Azonban ebben az esetben ahelyett, hogy a kérelmező által szolgáltatott információkra és/vagy az importstatisztikákra támaszkodott volna, az időközi felülvizsgálat fényében (ahol nagy mértékű együttműködést tapasztalt, amely a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós behozatalának jelentős részét kitette) (80) a Bizottság az említett időközi felülvizsgálat közzétett eredményére és az annak során megállapított dömpingkülönbözetekre támaszkodott (lásd a (356) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(117)

Azonban ebben az esetben ahelyett, hogy a kérelmező által szolgáltatott információkra és/vagy az importstatisztikákra támaszkodott volna, az időközi felülvizsgálat fényében (ahol nagy mértékű együttműködést tapasztalt, amely a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós behozatalának jelentős részét kitette) (80) a Bizottság az említett időközi felülvizsgálat közzétett eredményére és az annak során megállapított dömpingkülönbözetekre támaszkodott (lásd a (356) preambulumbekezdést).

80

| (118) | Ez alapján a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a 9,7 % és 23,7 % közötti tartományban mozgott. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(118)

Ez alapján a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a 9,7 % és 23,7 % közötti tartományban mozgott. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.5.   A dömping folytatódásának valószínűsége

A dömping folytatódásának valószínűsége

| (119) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta annak valószínűségét, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban megállapított dömping folytatódna-e az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(119)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta annak valószínűségét, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban megállapított dömping folytatódna-e az intézkedések hatályvesztése esetén.

| (120) | Ennek érdekében a Bizottság részletesebben mérlegelte a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását, a kínai belföldi piac helyzetét, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(120)

Ennek érdekében a Bizottság részletesebben mérlegelte a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, a kínai exportőrök más piacokon tanúsított magatartását, a kínai belföldi piac helyzetét, valamint az uniós piac vonzerejét.

3.5.1.   
  Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (121) | Tekintettel arra, hogy a kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálatban, a Bizottság a kínai szabad kapacitást elsősorban a nyilvánosan elérhető statisztikai adatok (az Eurostattól származó információk), a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, az időközi felülvizsgálati kérelem, valamint egy széles körben elismert, többek között a vegyipari ágazatban tevékenykedő, globális kutató és tanácsadó cég (81) (a továbbiakban: Wood Mac) által kiadott független iparági jelentés alapján határozta meg. A Bizottság a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal kapcsolatos korábbi hatályvesztési felülvizsgálat (82) (a továbbiakban: a 2017. évi hatályvesztési felülvizsgálat) ténymegállapításaival való összevetéssel ellenőrizte a Wood Mac iparági jelentésében szereplő számadatok megbízhatóságát, és pontosságuk nagyrészt igazolást nyert. |
| --- | --- |

(121)

Tekintettel arra, hogy a kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt a hatályvesztési felülvizsgálatban, a Bizottság a kínai szabad kapacitást elsősorban a nyilvánosan elérhető statisztikai adatok (az Eurostattól származó információk), a hatályvesztési felülvizsgálati kérelem, az időközi felülvizsgálati kérelem, valamint egy széles körben elismert, többek között a vegyipari ágazatban tevékenykedő, globális kutató és tanácsadó cég (81) (a továbbiakban: Wood Mac) által kiadott független iparági jelentés alapján határozta meg. A Bizottság a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal kapcsolatos korábbi hatályvesztési felülvizsgálat (82) (a továbbiakban: a 2017. évi hatályvesztési felülvizsgálat) ténymegállapításaival való összevetéssel ellenőrizte a Wood Mac iparági jelentésében szereplő számadatok megbízhatóságát, és pontosságuk nagyrészt igazolást nyert.

81

Wood Mac

82

| (122) | A Bizottság részletes szabadkapacitás-számítást végzett, figyelembe véve az intézkedések hatálya alá vont kínai gyártók termelési kapacitását, termelési volumenét, más országokba irányuló kivitelét, valamint belföldi felhasználását. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság részletes szabadkapacitás-számítást végzett, figyelembe véve az intézkedések hatálya alá vont kínai gyártók termelési kapacitását, termelési volumenét, más országokba irányuló kivitelét, valamint belföldi felhasználását.

| (123) | Míg 2018-ban a termelési kapacitás körülbelül [2 126 000–2 716 000] tonna volt (ami egybecseng a 2017-es lejárati felülvizsgálatban körvonalazott 2015-ös kapacitással), a felülvizsgálati időszakban [2 508 000–3 205 000] tonnára emelkedett. Valójában a felülvizsgálati időszakban az intézkedések hatálya alá vont kínai gyártók nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállítására irányuló kapacitása meghaladta az ilyen poliészter fonalak világszintű felhasználását ugyanebben az időszakban. A termelési kapacitás ilyen meredek növekedése azonban stagnáló termeléssel párosult, amely körülbelül [1 187 000–1 746 000] tonna körül ingadozott a 2018 és 2021 közötti időszakban, és a termelési volumen a 2017. évi hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakáéhoz volt hasonlítható. Ugyanakkor a 2018-tól a felülvizsgálati időszakig tartó időszakban a belföldi fogyasztás stabilan [1 048 000–1 566 000] tonna körül alakult, és ugyanazon tartományban mozgott, mint 2015-ben. |
| --- | --- |

(123)

Míg 2018-ban a termelési kapacitás körülbelül [2 126 000–2 716 000] tonna volt (ami egybecseng a 2017-es lejárati felülvizsgálatban körvonalazott 2015-ös kapacitással), a felülvizsgálati időszakban [2 508 000–3 205 000] tonnára emelkedett. Valójában a felülvizsgálati időszakban az intézkedések hatálya alá vont kínai gyártók nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállítására irányuló kapacitása meghaladta az ilyen poliészter fonalak világszintű felhasználását ugyanebben az időszakban. A termelési kapacitás ilyen meredek növekedése azonban stagnáló termeléssel párosult, amely körülbelül [1 187 000–1 746 000] tonna körül ingadozott a 2018 és 2021 közötti időszakban, és a termelési volumen a 2017. évi hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakáéhoz volt hasonlítható. Ugyanakkor a 2018-tól a felülvizsgálati időszakig tartó időszakban a belföldi fogyasztás stabilan [1 048 000–1 566 000] tonna körül alakult, és ugyanazon tartományban mozgott, mint 2015-ben.

| (124) | Ami a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai exportját illeti, a kínai exportstatisztikák fényében a kivitel a 2018. évi 458 246 tonnáról 514 141 tonnára nőtt a felülvizsgálati időszakban. A termelési kapacitás növekedéséhez képest ez a szerény emelkedés elhanyagolható hatást gyakorolt (ha egyáltalán gyakorolt bármilyen hatást) a piac azon képességére, hogy felszívja a hatalmas kínai termelési kapacitást. |
| --- | --- |

(124)

Ami a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai exportját illeti, a kínai exportstatisztikák fényében a kivitel a 2018. évi 458 246 tonnáról 514 141 tonnára nőtt a felülvizsgálati időszakban. A termelési kapacitás növekedéséhez képest ez a szerény emelkedés elhanyagolható hatást gyakorolt (ha egyáltalán gyakorolt bármilyen hatást) a piac azon képességére, hogy felszívja a hatalmas kínai termelési kapacitást.

| (125) | Ennek eredményeként a kínai belföldi fogyasztás és termelés stagnáló szintje, valamint az export szerény növekedése a termelési kapacitás meredek növekedésével párosulva azt eredményezte, hogy nőtt a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártóinak amúgy is óriási szabad kapacitása. |
| --- | --- |

(125)

Ennek eredményeként a kínai belföldi fogyasztás és termelés stagnáló szintje, valamint az export szerény növekedése a termelési kapacitás meredek növekedésével párosulva azt eredményezte, hogy nőtt a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártóinak amúgy is óriási szabad kapacitása.

| (126) | Pontosabban, a nagyságrendet tekintve a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak intézkedések hatálya alá volt kínai gyártóinak szabad kapacitása [1,3–1,5] millió tonna között volt a felülvizsgálati időszakban, ami a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak 2021. évi uniós felhasználásának körülbelül hatszorosa és az uniós gyártók termelési volumenének körülbelül tizenkétszerese. |
| --- | --- |

(126)

Pontosabban, a nagyságrendet tekintve a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak intézkedések hatálya alá volt kínai gyártóinak szabad kapacitása [1,3–1,5] millió tonna között volt a felülvizsgálati időszakban, ami a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak 2021. évi uniós felhasználásának körülbelül hatszorosa és az uniós gyártók termelési volumenének körülbelül tizenkétszerese.

| (127) | Ezenkívül a termelési kapacitást az előrejelzések szerint a 2021 utáni időszakban is fenntartják, egészen 2025-ig, és [2 508 000–3 210 000] tonna marad. |
| --- | --- |

(127)

Ezenkívül a termelési kapacitást az előrejelzések szerint a 2021 utáni időszakban is fenntartják, egészen 2025-ig, és [2 508 000–3 210 000] tonna marad.

| (128) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós piac méretéhez képest a kínai gyártók hatalmas kapacitásfelesleggel rendelkeznek, amelyet valószínűleg nem szív fel a belföldi felhasználás vagy a más harmadik országokba irányuló kivitel. Ha ezeknek a kapacitásoknak csupán egy töredékét teljes mértékben az uniós piacra irányítanák, jelentős mennyiségeket exportálnának az Unióba. |
| --- | --- |

(128)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós piac méretéhez képest a kínai gyártók hatalmas kapacitásfelesleggel rendelkeznek, amelyet valószínűleg nem szív fel a belföldi felhasználás vagy a más harmadik országokba irányuló kivitel. Ha ezeknek a kapacitásoknak csupán egy töredékét teljes mértékben az uniós piacra irányítanák, jelentős mennyiségeket exportálnának az Unióba.

3.5.2.   
  Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (129) | Az uniós piacot Kína következetesen a legvonzóbb exportpiacok között tartja számon, amely a felülvizsgálati időszakban a kínai kivitel első számú exportpiaca volt a jelenleg hatályos intézkedések hatálya alá nem tartozó kivitellel együtt, és anélkül is. Nemcsak, hogy az Unióba irányuló (és intézkedések hatálya alá tartozó) kínai kivitel szintje tartósan magas volt 2018 és a felülvizsgálati időszak között, és piaci részesedése összesen több mint 25 %-ot tett ki az uniós piacon, hanem valójában az intézkedések hatálya alá tartozó kínai kivitel csaknem megduplázódott az eredeti vizsgálat felülvizsgálati időszaka és 2021 között. Ráadásul globális szinten az Unióba irányuló értékesítések a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak teljes kínai kivitelének mintegy 25 %-át (83) tették ki. |
| --- | --- |

(129)

Az uniós piacot Kína következetesen a legvonzóbb exportpiacok között tartja számon, amely a felülvizsgálati időszakban a kínai kivitel első számú exportpiaca volt a jelenleg hatályos intézkedések hatálya alá nem tartozó kivitellel együtt, és anélkül is. Nemcsak, hogy az Unióba irányuló (és intézkedések hatálya alá tartozó) kínai kivitel szintje tartósan magas volt 2018 és a felülvizsgálati időszak között, és piaci részesedése összesen több mint 25 %-ot tett ki az uniós piacon, hanem valójában az intézkedések hatálya alá tartozó kínai kivitel csaknem megduplázódott az eredeti vizsgálat felülvizsgálati időszaka és 2021 között. Ráadásul globális szinten az Unióba irányuló értékesítések a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak teljes kínai kivitelének mintegy 25 %-át (83) tették ki.

83

| (130) | Egyénileg figyelembe véve a kínai nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak jelentős exportpiacainak árait, a kínai gyártók több mint 13 %-kal csökkentették az Unióba irányuló exportáraikat, hogy exportvolumenüket a 2018-tól a felülvizsgálati időszakig tartó időszakban állandóan tartsák. A statisztikákból az is kitűnik továbbá, hogy míg az USA-ban (amely a második legnagyobb exportpiac volt a felülvizsgálati időszakban) felszámított árak az uniós árakhoz hasonló szinten voltak, a koreai piacon az árak körülbelül 10 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az Unióba irányuló export árai. Ugyanakkor a Koreába irányuló export mennyisége több mint 50 %-kal nőtt a 2018 és 2021 közötti időszakban. Ez a magatartás az exportpiacokon a kapacitáskihasználás növelése érdekében követett agresszív árpolitika megnyilvánulása. |
| --- | --- |

(130)

Egyénileg figyelembe véve a kínai nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak jelentős exportpiacainak árait, a kínai gyártók több mint 13 %-kal csökkentették az Unióba irányuló exportáraikat, hogy exportvolumenüket a 2018-tól a felülvizsgálati időszakig tartó időszakban állandóan tartsák. A statisztikákból az is kitűnik továbbá, hogy míg az USA-ban (amely a második legnagyobb exportpiac volt a felülvizsgálati időszakban) felszámított árak az uniós árakhoz hasonló szinten voltak, a koreai piacon az árak körülbelül 10 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az Unióba irányuló export árai. Ugyanakkor a Koreába irányuló export mennyisége több mint 50 %-kal nőtt a 2018 és 2021 közötti időszakban. Ez a magatartás az exportpiacokon a kapacitáskihasználás növelése érdekében követett agresszív árpolitika megnyilvánulása.

| (131) | Továbbá India, amely a felülvizsgálati időszak alatt a kínai nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak negyedik legnagyobb exportpiaca volt, 2018-ban dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára (ez jelenleg is hatályos) (84). Ezek a más exportpiacokon bevezetett piacvédelmi intézkedések tovább növelik az uniós piac vonzerejét, és arra ösztönöznék a kínai exportáló gyártókat, hogy exportjukat az Unió felé tereljék, ha az Unióban a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék. |
| --- | --- |

(131)

Továbbá India, amely a felülvizsgálati időszak alatt a kínai nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak negyedik legnagyobb exportpiaca volt, 2018-ban dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára (ez jelenleg is hatályos) (84). Ezek a más exportpiacokon bevezetett piacvédelmi intézkedések tovább növelik az uniós piac vonzerejét, és arra ösztönöznék a kínai exportáló gyártókat, hogy exportjukat az Unió felé tereljék, ha az Unióban a dömpingellenes intézkedések hatályukat vesztenék.

84

| (132) | Ezenkívül a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai ágazatának két jelentős szereplője (85), a Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. és a Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd. vállalatok azt kérték a Bizottságtól, hogy új exportáló gyártóknak járó elbánásban részesülhessenek, amely kérelmet a Bizottság 2022 júniusában jóvá is hagyott (86), ami tovább mutatja, mennyire vonzó az uniós piac a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(132)

Ezenkívül a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai ágazatának két jelentős szereplője (85), a Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. és a Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd. vállalatok azt kérték a Bizottságtól, hogy új exportáló gyártóknak járó elbánásban részesülhessenek, amely kérelmet a Bizottság 2022 júniusában jóvá is hagyott (86), ami tovább mutatja, mennyire vonzó az uniós piac a kínai exportáló gyártók számára.

85

86

| (133) | Ezért valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók továbbra is agresszív árképzési gyakorlatot folytatnának, hogy növeljék (a már amúgy is magas) piaci részesedésüket az Unióban, és jelentős kapacitásfeleslegüket az uniós piacra irányítsák át. |
| --- | --- |

(133)

Ezért valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók továbbra is agresszív árképzési gyakorlatot folytatnának, hogy növeljék (a már amúgy is magas) piaci részesedésüket az Unióban, és jelentős kapacitásfeleslegüket az uniós piacra irányítsák át.

3.6.   Következtetés a dömping fennállásáról és folytatódásának valószínűségéről

Következtetés a dömping fennállásáról és folytatódásának valószínűségéről

| (134) | A vizsgálat kimutatta, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártói a felülvizsgálati időszak alatt dömpinget folytattak. |
| --- | --- |

(134)

A vizsgálat kimutatta, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártói a felülvizsgálati időszak alatt dömpinget folytattak.

| (135) | A 2017. évi hatályvesztési felülvizsgálattal összhangban továbbá megállapítást nyert, hogy Kínában az uniós piac méretéhez képest hatalmas szabad kapacitás áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(135)

A 2017. évi hatályvesztési felülvizsgálattal összhangban továbbá megállapítást nyert, hogy Kínában az uniós piac méretéhez képest hatalmas szabad kapacitás áll rendelkezésre.

| (136) | Ezen túlmenően, tekintettel a kínai piacon tapasztalható stagnáló felhasználásra és az uniós piac kínai exportáló gyártókra régóta gyakorolt nagy vonzerejére, valószínű, hogy intézkedések hiányában a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártói továbbra is egyre nagyobb mennyiségű, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal lépnének be az uniós piacra dömpingelt áron. |
| --- | --- |

(136)

Ezen túlmenően, tekintettel a kínai piacon tapasztalható stagnáló felhasználásra és az uniós piac kínai exportáló gyártókra régóta gyakorolt nagy vonzerejére, valószínű, hogy intézkedések hiányában a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártói továbbra is egyre nagyobb mennyiségű, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal lépnének be az uniós piacra dömpingelt áron.

| (137) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű a dömping folytatódása. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű a dömping folytatódása.

3.7.   Kár

Kár

3.7.1.   
  Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (138) | A figyelembe vett időszakban hat gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ez a vállalat alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(138)

A figyelembe vett időszakban hat gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ez a vállalat alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (139) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 117 000 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például az uniós gyártók által szolgáltatott számadatok alapján határozta meg. A (24) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 50 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(139)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 117 000 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például az uniós gyártók által szolgáltatott számadatok alapján határozta meg. A (24) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 50 %-át képviselték.

3.7.2.   
  Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (140) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített volumen és a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak teljes behozatali volumenének összegeként határozta meg. Mivel a Kínából származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala intézkedések hatálya alá tartozott a figyelembe vett időszak során, a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése (87) (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szerint összegyűjtött statisztikai adatokat használta az ezen országból származó behozatal volumene és átlagára megállapításához a figyelembe vett időszak során, mert kellően részletes információkat tartalmaztak a 10-jegyű TARIC kódok és TARIC-kiegészítő kódok szintjén. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített volumen és a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak teljes behozatali volumenének összegeként határozta meg. Mivel a Kínából származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala intézkedések hatálya alá tartozott a figyelembe vett időszak során, a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése (87) (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szerint összegyűjtött statisztikai adatokat használta az ezen országból származó behozatal volumene és átlagára megállapításához a figyelembe vett időszak során, mert kellően részletes információkat tartalmaztak a 10-jegyű TARIC kódok és TARIC-kiegészítő kódok szintjén.

87

| (141) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonnában) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 244 112 | 228 168 | 208 516 | 253 039 |
| Index | 100 | 93 | 85 | 104 |
| Kötött piac | 16 046 | 13 911 | 16 563 | 22 322 |
| Index | 100 | 87 | 103 | 139 |
| Szabadpiac | 228 065 | 214 256 | 191 953 | 230 717 |
| Index | 100 | 94 | 84 | 101 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek, az Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(141)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonnában)

Uniós felhasználás (tonnában)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

244 112

228 168

208 516

253 039

Index

Index

100

100

93

93

85

85

104

104

Kötött piac

16 046

13 911

16 563

22 322

Index

Index

100

100

87

87

103

103

139

139

Szabadpiac

228 065

214 256

191 953

230 717

Index

Index

100

100

94

94

84

84

101

101

Forrás:

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek, az Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (142) | Az uniós szabadpiaci fogyasztás a figyelembe vett időszakban először 6 százalékponttal csökkent 2018 és 2019 között, majd 2020-ban meredek, 10 százalékpontos csökkenés következett be a Covid19-világjárvány miatt. A felhasználás azonban ezután helyreállt, és a felülvizsgálati időszakban 1 százalékponttal magasabb volt, mint 2018-ban. |
| --- | --- |

(142)

Az uniós szabadpiaci fogyasztás a figyelembe vett időszakban először 6 százalékponttal csökkent 2018 és 2019 között, majd 2020-ban meredek, 10 százalékpontos csökkenés következett be a Covid19-világjárvány miatt. A felhasználás azonban ezután helyreállt, és a felülvizsgálati időszakban 1 százalékponttal magasabb volt, mint 2018-ban.

3.7.2.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (143) | A Bizottság a behozatal volumenét, valamint annak piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő, az érintett országból érkező behozatalra vonatkozó importstatisztikák alapján állapította meg, amely 10 számjegyű TARIC-kódonként és exportáló gyártónként (TARIC-kiegészítő kód) szolgáltat adatokat. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság a behozatal volumenét, valamint annak piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő, az érintett országból érkező behozatalra vonatkozó importstatisztikák alapján állapította meg, amely 10 számjegyű TARIC-kódonként és exportáló gyártónként (TARIC-kiegészítő kód) szolgáltat adatokat.

| (144) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök esetében következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőröktől származó behozatal volumene (tonna) | [58 000 –63 000 ] (88) | [59 000 –64 000 ] | [58 000 –63 000 ] | [69 000 –74 000 ] |
| Index | 100 | 101 | 99 | 117 |
| Piaci részesedés | [25  %–30  %] | [27  %–32  %] | [30  %–35  %] | [29  %–34  %] |
| Index | 100 | 107 | 118 | 115 |
| Forrás: | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(144)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök esetében következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőröktől származó behozatal volumene (tonna)

[58 000 –63 000 ] (88)

88

[59 000 –64 000 ]

[58 000 –63 000 ]

[69 000 –74 000 ]

Index

Index

100

100

101

101

99

99

117

117

Piaci részesedés

[25  %–30  %]

[27  %–32  %]

[30  %–35  %]

[29  %–34  %]

Index

Index

100

100

107

107

118

118

115

115

Forrás:

Forrás:

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (145) | A felülvizsgálat tárgyát képező vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök a figyelembe vett időszakban 17 %-kal növelték exportvolumenüket. Az exportvolumen 2020-ban bekövetkezett átmeneti csökkenése az abban az évben tapasztalt alacsonyabb felhasználással függ össze. Mindazonáltal ezek az exportőrök az érintett időszakban 4 százalékponttal tovább tudták növelni piaci részesedésüket. A piaci részesedés 2020-tól a felülvizsgálati időszakig tartó enyhe csökkenése a Kínából történő szállításhoz szükséges szállítókonténerek hiányával és az e szállítások költségeinek ehhez kapcsolódó meredek növekedésével magyarázható. |
| --- | --- |

(145)

A felülvizsgálat tárgyát képező vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök a figyelembe vett időszakban 17 %-kal növelték exportvolumenüket. Az exportvolumen 2020-ban bekövetkezett átmeneti csökkenése az abban az évben tapasztalt alacsonyabb felhasználással függ össze. Mindazonáltal ezek az exportőrök az érintett időszakban 4 százalékponttal tovább tudták növelni piaci részesedésüket. A piaci részesedés 2020-tól a felülvizsgálati időszakig tartó enyhe csökkenése a Kínából történő szállításhoz szükséges szállítókonténerek hiányával és az e szállítások költségeinek ehhez kapcsolódó meredek növekedésével magyarázható.

3.7.2.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai: áralákínálás és árlenyomás

Az érintett országból érkező behozatal árai: áralákínálás és árlenyomás

| (146) | Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság a behozatali árakat a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis importstatisztikái alapján állapította meg. A behozatal áralákínálását a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő számadatok és a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött árainak összevetése alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(146)

Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a hatályvesztési felülvizsgálat során a Bizottság a behozatali árakat a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis importstatisztikái alapján állapította meg. A behozatal áralákínálását a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő számadatok és a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött árainak összevetése alapján állapította meg.

| (147) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök esetében, valamint az összesen minden exportőr esetében következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína (a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök) | 1 655 | 1 531 | 1 195 | 1 440 |
| Index | 100 | 92 | 72 | 87 |
| Forrás: | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(147)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök esetében, valamint az összesen minden exportőr esetében következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Kína (a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök)

1 655

1 531

1 195

1 440

Index

Index

100

100

92

92

72

72

87

87

Forrás:

Forrás:

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (148) | A jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök importára ingadozó volt: 2020-ban 28 %-kal, tonnánként 1 195 EUR-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 15 százalékponttal nőtt. Annak ellenére, hogy a felülvizsgálati időszakban az ár tonnánként 1 440 EUR-ra emelkedett, ez még mindig összességében 13 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszak során. Jóllehet az árak általános csökkenő tendenciája a piacirészesedés-szerzési stratégiához kapcsolódik, a felülvizsgálati időszakban tapasztalt növekedést a megnövekedett szállítási költségek és a felülvizsgálati időszakban tapasztalt számottevő kereslet okozták. |
| --- | --- |

(148)

A jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök importára ingadozó volt: 2020-ban 28 %-kal, tonnánként 1 195 EUR-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 15 százalékponttal nőtt. Annak ellenére, hogy a felülvizsgálati időszakban az ár tonnánként 1 440 EUR-ra emelkedett, ez még mindig összességében 13 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszak során. Jóllehet az árak általános csökkenő tendenciája a piacirészesedés-szerzési stratégiához kapcsolódik, a felülvizsgálati időszakban tapasztalt növekedést a megnövekedett szállítási költségek és a felülvizsgálati időszakban tapasztalt számottevő kereslet okozták.

| (149) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  a) | a mintában szereplő három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított, súlyozott átlagát; valamint |
| --- | --- | --- |

(149)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

a)

a mintában szereplő három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított, súlyozott átlagát; valamint

| b) | a kínai behozatal terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára. Mivel a hatályvesztési felülvizsgálat során nem tanúsítottak együttműködést, a Bizottság a rendelkezésre álló legjobb tényekre támaszkodott. Mivel a párhuzamos időközi felülvizsgálatban az érintettek együttműködést tanúsítottak, az említett eljárásban a mintában szereplő kínai gyártók által az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) – a dömpingellenes vámot is figyelembe véve – megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárak rendelkezésre álló tényként szolgáltak; |
| --- | --- |

b)

a kínai behozatal terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára. Mivel a hatályvesztési felülvizsgálat során nem tanúsítottak együttműködést, a Bizottság a rendelkezésre álló legjobb tényekre támaszkodott. Mivel a párhuzamos időközi felülvizsgálatban az érintettek együttműködést tanúsítottak, az említett eljárásban a mintában szereplő kínai gyártók által az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) – a dömpingellenes vámot is figyelembe véve – megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárak rendelkezésre álló tényként szolgáltak;

| c) | az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az uniós piacon az érintett országból érkező, jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök által megvalósított behozatal súlyozott átlaggal számított alákínálási különbözete 26 % volt. A dömpingellenes vámok nélkül az alákínálás 29 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

c)

az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az uniós piacon az érintett országból érkező, jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök által megvalósított behozatal súlyozott átlaggal számított alákínálási különbözete 26 % volt. A dömpingellenes vámok nélkül az alákínálás 29 %-ot tett ki.

| (150) | Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait a termelési költsége szintje fölé emelni a kínai exportáló gyártók árnyomása miatt, akiknek árai a teljes érintett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költsége alatt maradtak. |
| --- | --- |

(150)

Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait a termelési költsége szintje fölé emelni a kínai exportáló gyártók árnyomása miatt, akiknek árai a teljes érintett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költsége alatt maradtak.

3.7.3.   
  Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

3.7.3.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (151) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének felmérése magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(151)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének felmérése magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (152) | A Bizottság a (24) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság a (24) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (153) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott, ellenőrzött adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött és ellenőrzött kérdőívek alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(153)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott, ellenőrzött adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött és ellenőrzött kérdőívek alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (154) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(154)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (155) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(155)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

3.7.3.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

3.7.3.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (156) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 104 834 | 100 373 | 90 470 | 116 803 |
| Index | 100 | 96 | 86 | 111 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 128 826 | 133 544 | 134 426 | 133 517 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Kapacitáskihasználás | 81  % | 75  % | 67  % | 87  % |
| Index | 100 | 92 | 83 | 108 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(156)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

104 834

100 373

90 470

116 803

Index

Index

100

100

96

96

86

86

111

111

Termelési kapacitás (tonna)

128 826

133 544

134 426

133 517

Index

Index

100

100

104

104

104

104

104

104

Kapacitáskihasználás

81  %

75  %

67  %

87  %

Index

Index

100

100

92

92

83

83

108

108

Forrás:

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

| (157) | A termelési volumen először 14 %-kal csökkent 2018-ról 2020-ra, majd 25 százalékponttal nőtt 2020-tól a felülvizsgálati időszakig, ami összességében 11 %-os növekedést jelent a figyelembe vett időszakban. A kapacitáskihasználás 2018-ról 2020-ra 17 %-kal csökkent, de összességében 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(157)

A termelési volumen először 14 %-kal csökkent 2018-ról 2020-ra, majd 25 százalékponttal nőtt 2020-tól a felülvizsgálati időszakig, ami összességében 11 %-os növekedést jelent a figyelembe vett időszakban. A kapacitáskihasználás 2018-ról 2020-ra 17 %-kal csökkent, de összességében 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

3.7.3.2.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (158) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 70 753 | 64 150 | 59 880 | 67 335 |
| Index | 100 | 91 | 85 | 95 |
| Piaci részesedés | 31  % | 30  % | 31  % | 29  % |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(158)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

70 753

64 150

59 880

67 335

Index

Index

100

100

91

91

85

85

95

95

Piaci részesedés

31  %

30  %

31  %

29  %

Forrás:

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

| (159) | Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési volumene az Unió piacán 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent. A piaci részesedés csökkenő tendenciát mutat a figyelembe vett időszakban, amit megszakított egy 2020-ban bekövetkezett, a Covid19-világjárvánnyal és a 2020-as konténerhiánnyal magyarázható emelkedő tendencia, ami megnehezítette a kelet-ázsiai országokból történő szállítást. |
| --- | --- |

(159)

Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési volumene az Unió piacán 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent. A piaci részesedés csökkenő tendenciát mutat a figyelembe vett időszakban, amit megszakított egy 2020-ban bekövetkezett, a Covid19-világjárvánnyal és a 2020-as konténerhiánnyal magyarázható emelkedő tendencia, ami megnehezítette a kelet-ázsiai országokból történő szállítást.

3.7.3.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (160) | 2018 és a felülvizsgálati időszak között az uniós szabadpiaci felhasználás 1 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent; ez a piaci részesedést tekintve 2 százalékpontnyi veszteséget jelentett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(160)

2018 és a felülvizsgálati időszak között az uniós szabadpiaci felhasználás 1 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent; ez a piaci részesedést tekintve 2 százalékpontnyi veszteséget jelentett a figyelembe vett időszakban.

3.7.3.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (161) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 1 024 | 1 014 | 993 | 1 034 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 102 | 99 | 91 | 113 |
| Index | 100 | 97 | 89 | 110 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(161)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

1 024

1 014

993

1 034

Index

Index

100

100

99

99

97

97

101

101

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

102

99

91

113

Index

Index

100

100

97

97

89

89

110

110

Forrás:

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

| (162) | A felülvizsgálati időszakban tapasztalt keresletélénkülés miatt az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt 1 %-kal nőtt annak ellenére, hogy 2018 és 2020 között negatív tendenciát mutatott. Hasonlóképpen, a termelékenység is csökkent a 2018 és 2020 közötti időszakban. A teljes figyelembe vett időszak tekintetében azonban a termelékenység növekedést mutat. |
| --- | --- |

(162)

A felülvizsgálati időszakban tapasztalt keresletélénkülés miatt az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt 1 %-kal nőtt annak ellenére, hogy 2018 és 2020 között negatív tendenciát mutatott. Hasonlóképpen, a termelékenység is csökkent a 2018 és 2020 közötti időszakban. A teljes figyelembe vett időszak tekintetében azonban a termelékenység növekedést mutat.

3.7.3.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásai alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásai alól

| (163) | Minden dömpingkülönbözet meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőröktől származó behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(163)

Minden dömpingkülönbözet meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőröktől származó behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

de minimis

| (164) | Ezenkívül a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök folytatólagos tisztességtelen árképzése miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a korábbi dömpingelési gyakorlat hatásaiból. Az általuk felszámított tonnánként 1 440 EUR-s átlagár 31 %-kal volt alacsonyabb a dél-korai importárnál, 6 %-kal a vietnami importárnál és 21 %-kal a tajvani importárnál. |
| --- | --- |

(164)

Ezenkívül a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök folytatólagos tisztességtelen árképzése miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes felépülni a korábbi dömpingelési gyakorlat hatásaiból. Az általuk felszámított tonnánként 1 440 EUR-s átlagár 31 %-kal volt alacsonyabb a dél-korai importárnál, 6 %-kal a vietnami importárnál és 21 %-kal a tajvani importárnál.

3.7.3.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

3.7.3.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (165) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna) | 2 042 | 1 974 | 1 713 | 1 957 |
| Index | 100 | 97 | 84 | 96 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 2 371 | 2 357 | 2 039 | 2 246 |
| Index | 100 | 99 | 86 | 95 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(165)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)

2 042

1 974

1 713

1 957

Index

Index

100

100

97

97

84

84

96

96

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

2 371

2 357

2 039

2 246

Index

Index

100

100

99

99

86

86

95

95

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

| (166) | Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé, Unión belül felszámított, átlagos értékesítési egységára 2018-ról 2020-ra 16 %-kal csökkent, és csak részben áll helyre 12 százalékpontos növekedéssel a felülvizsgálati időszakban, elérve a tonnánként 1 957 EUR-t. Az értékesítési ár csökkenése leginkább a kínai export árnyomásával függ össze. Emellett 2019-ben és 2020-ban a világgazdasági lassulás csökkentette a nyersanyagok és ennek következtében az ipari poliészter fonalak árait is. |
| --- | --- |

(166)

Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé, Unión belül felszámított, átlagos értékesítési egységára 2018-ról 2020-ra 16 %-kal csökkent, és csak részben áll helyre 12 százalékpontos növekedéssel a felülvizsgálati időszakban, elérve a tonnánként 1 957 EUR-t. Az értékesítési ár csökkenése leginkább a kínai export árnyomásával függ össze. Emellett 2019-ben és 2020-ban a világgazdasági lassulás csökkentette a nyersanyagok és ennek következtében az ipari poliészter fonalak árait is.

| (167) | A termelési költségek is hasonló trendet követtek, részben a 2019-ben és 2020-ban bekövetkező világgazdasági lassulás során csökkenő nyersanyagáraknak, részben pedig az olyan racionalizálásoknak köszönhetően, mint ezekben az években végrehajtott létszámleépítések. 2019-ben és 2020-ban az egységköltség 1 százalékponttal, illetve 13 százalékponttal csökkent. Az árak azonban nagyobb mértékben, 16 százalékponttal csökkentek ebben a két évben. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott profitálni ezekből a költségcsökkenésekből. A felülvizsgálati időszakban az egységköltségek 9 százalékponttal, míg az eladási ár 12 százalékponttal nőtt. A figyelembe vett időszak elejéhez képest azonban az árak az egységköltséggel csaknem azonos százalékban csökkentek, ami azt mutatja, hogy az árakat leszorították. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni a költségcsökkenésből; nem tudta emelni az árakat, sőt még az eredeti szinten sem tudta tartani azokat. |
| --- | --- |

(167)

A termelési költségek is hasonló trendet követtek, részben a 2019-ben és 2020-ban bekövetkező világgazdasági lassulás során csökkenő nyersanyagáraknak, részben pedig az olyan racionalizálásoknak köszönhetően, mint ezekben az években végrehajtott létszámleépítések. 2019-ben és 2020-ban az egységköltség 1 százalékponttal, illetve 13 százalékponttal csökkent. Az árak azonban nagyobb mértékben, 16 százalékponttal csökkentek ebben a két évben. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott profitálni ezekből a költségcsökkenésekből. A felülvizsgálati időszakban az egységköltségek 9 százalékponttal, míg az eladási ár 12 százalékponttal nőtt. A figyelembe vett időszak elejéhez képest azonban az árak az egységköltséggel csaknem azonos százalékban csökkentek, ami azt mutatja, hogy az árakat leszorították. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni a költségcsökkenésből; nem tudta emelni az árakat, sőt még az eredeti szinten sem tudta tartani azokat.

3.7.3.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (168) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 48 153 | 49 499 | 46 821 | 51 680 |
| Index | 100 | 103 | 97 | 107 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(168)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

48 153

49 499

46 821

51 680

Index

Index

100

100

103

103

97

97

107

107

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

| (169) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség folyamatosan, 7 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez a tendencia csak 2020-ban szakadt meg, részben az észszerűsítések, részben pedig a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó különös intézkedések, például a rövidített munkaidő miatt. |
| --- | --- |

(169)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség folyamatosan, 7 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez a tendencia csak 2020-ban szakadt meg, részben az észszerűsítések, részben pedig a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó különös intézkedések, például a rövidített munkaidő miatt.

3.7.3.3.3.   Készletek

Készletek

| (170) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 7 721 | 8 052 | 6 510 | 6 991 |
| Index | 100 | 104 | 84 | 91 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 14 | 16 | 13 | 12 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(170)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

7 721

8 052

6 510

6 991

Index

Index

100

100

104

104

84

84

91

91

Zárókészlet a termelés százalékában

14

16

13

12

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

| (171) | A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós gazdasági ágazat termelésének mintegy 12 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(171)

A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós gazdasági ágazat termelésének mintegy 12 %-át tette ki.

3.7.3.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (172) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka) | –10 | –15 | –17 | –8 |
| Index | 100 | 153 | 174 | 86 |
| Pénzforgalom (EUR) | –8 902 195 | –4 318 803 | –2 067 021 | –5 374 726 |
| Index | 100 | 49 | 23 | 60 |
| Beruházások (EUR) | 12 926 148 | 7 405 795 | 2 087 298 | 4 495 812 |
| Index | 100 | 57 | 16 | 35 |
| A beruházások megtérülése | –4  % | –6  % | –6  % | –4  % |
| Index | 100 | 158 | 154 | 101 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(172)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka)

–10

–15

–17

–8

Index

Index

100

100

153

153

174

174

86

86

Pénzforgalom (EUR)

–8 902 195

–4 318 803

–2 067 021

–5 374 726

Index

Index

100

100

49

49

23

23

60

60

Beruházások (EUR)

12 926 148

7 405 795

2 087 298

4 495 812

Index

Index

100

100

57

57

16

16

35

35

A beruházások megtérülése

–4  %

–6  %

–6  %

–4  %

Index

Index

100

100

158

158

154

154

101

101

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

| (173) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban végig negatív volt: –10 %-ról indult 2018-ban, és 2020-ra –17 %-ra romlott. A felülvizsgálati időszakban a nagy kereslet miatt képes volt enyhén, –8 %-ra javulni. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban végig negatív volt: –10 %-ról indult 2018-ban, és 2020-ra –17 %-ra romlott. A felülvizsgálati időszakban a nagy kereslet miatt képes volt enyhén, –8 %-ra javulni.

| (174) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak egészében. Míg 2018 és 2020 között fokozatosan javult, a felülvizsgálati időszakban ismét csökkent. Noha 40 %-os javulást mutatott a figyelembe vett időszakban, továbbra is negatív maradt. Következésképpen a pénzforgalom javulása nem az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének stabilizálódását jelzi, mivel a pénzforgalom továbbra is negatív. |
| --- | --- |

(174)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak egészében. Míg 2018 és 2020 között fokozatosan javult, a felülvizsgálati időszakban ismét csökkent. Noha 40 %-os javulást mutatott a figyelembe vett időszakban, továbbra is negatív maradt. Következésképpen a pénzforgalom javulása nem az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének stabilizálódását jelzi, mivel a pénzforgalom továbbra is negatív.

| (175) | A figyelembe vett időszakban a beruházások 65 %-kal csökkentek. Az egészségügyi, a biztonsági és a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés javításához kapcsolódó beruházások, a gyártó üzemek kapacitásának és hatékonyságának növekedése. Noha 2018-ban lehetőség nyílt kapacitásbővítési beruházásokra, ezekre a következő években már nem volt mód. |
| --- | --- |

(175)

A figyelembe vett időszakban a beruházások 65 %-kal csökkentek. Az egészségügyi, a biztonsági és a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés javításához kapcsolódó beruházások, a gyártó üzemek kapacitásának és hatékonyságának növekedése. Noha 2018-ban lehetőség nyílt kapacitásbővítési beruházásokra, ezekre a következő években már nem volt mód.

| (176) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése hasonló tendenciát követett, mint a jövedelmezőség. 2018 és 2020 között visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakban visszatért egy 2018-ashoz közelebbi szintre. A teljes figyelembe vett időszak alatt negatív maradt. Következésképpen a beruházások megtérülése az uniós gazdasági ágazat negatív pénzügyi helyzetét jelzi a figyelembe vett időszak egészében. |
| --- | --- |

(176)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése hasonló tendenciát követett, mint a jövedelmezőség. 2018 és 2020 között visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakban visszatért egy 2018-ashoz közelebbi szintre. A teljes figyelembe vett időszak alatt negatív maradt. Következésképpen a beruházások megtérülése az uniós gazdasági ágazat negatív pénzügyi helyzetét jelzi a figyelembe vett időszak egészében.

3.7.4.   
  Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (177) | A vizsgálat kimutatta, hogy makroszinten az uniós gazdasági ágazat helyzete nem javult, és még a felülvizsgálati időszak alatti megnövekedett kereslet sem vezetett magasabb értékesítésekhez az uniós piacon, mint a figyelembe vett időszak elején. A kapacitásbővítési beruházások ellenére az Unió nem volt képes még megőrizni sem piaci részesedését. |
| --- | --- |

(177)

A vizsgálat kimutatta, hogy makroszinten az uniós gazdasági ágazat helyzete nem javult, és még a felülvizsgálati időszak alatti megnövekedett kereslet sem vezetett magasabb értékesítésekhez az uniós piacon, mint a figyelembe vett időszak elején. A kapacitásbővítési beruházások ellenére az Unió nem volt képes még megőrizni sem piaci részesedését.

| (178) | A vizsgálat azt is feltárta, hogy a gazdasági ágazat helyzete mikroszinten nem érte el a fenntartható szintet, és a gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett a figyelembe vett időszak minden évében, még a felülvizsgálati időszakban is, amikor a kereslet helyreállt. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét tehát kár érte annak ellenére, hogy a jelenlegi szinten hatályban vannak a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőröktől származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések. |
| --- | --- |

(178)

A vizsgálat azt is feltárta, hogy a gazdasági ágazat helyzete mikroszinten nem érte el a fenntartható szintet, és a gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett a figyelembe vett időszak minden évében, még a felülvizsgálati időszakban is, amikor a kereslet helyreállt. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét tehát kár érte annak ellenére, hogy a jelenlegi szinten hatályban vannak a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőröktől származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések.

| (179) | A jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőröktől származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 17 %-kal nőtt, miközben ára tovább csökkent, 13 %-kal. |
| --- | --- |

(179)

A jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőröktől származó behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 17 %-kal nőtt, miközben ára tovább csökkent, 13 %-kal.

| (180) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(180)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.

3.8.   Ok-okozati összefüggés

Ok-okozati összefüggés

3.8.1.   
  A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (181) | A teljes figyelembe vett időszak alatt a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök kivitele az Unióba irányuló behozatal jelentős részét tette ki. Piaci részesedésük még emelkedett is, 4 százalékponttal, 27 %-ról 31 %-ra. A kivitelük árszintje 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. a felülvizsgálati időszakban tonnánként 1 440 EUR áron 26 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. A jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök ezáltal leszorították az uniós gazdasági ágazat árszintjét, ami hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban folyamatosan veszteségeket szenvedett. Egyértelmű időbeli egybeesés állapítható meg a jelentős, 31 %-os piaci részesedést képviselő behozatal árnyomása és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. Ezért az ezen export volumene és az általa gyakorolt jelentős árnyomás miatt valódi és lényeges ok-okozati összefüggés állt fenn a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Kínából érkező, dömpingellenes vámok hatálya alá tartozó behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(181)

A teljes figyelembe vett időszak alatt a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök kivitele az Unióba irányuló behozatal jelentős részét tette ki. Piaci részesedésük még emelkedett is, 4 százalékponttal, 27 %-ról 31 %-ra. A kivitelük árszintje 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. a felülvizsgálati időszakban tonnánként 1 440 EUR áron 26 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. A jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök ezáltal leszorították az uniós gazdasági ágazat árszintjét, ami hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban folyamatosan veszteségeket szenvedett. Egyértelmű időbeli egybeesés állapítható meg a jelentős, 31 %-os piaci részesedést képviselő behozatal árnyomása és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. Ezért az ezen export volumene és az általa gyakorolt jelentős árnyomás miatt valódi és lényeges ok-okozati összefüggés állt fenn a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Kínából érkező, dömpingellenes vámok hatálya alá tartozó behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

3.8.2.   
  Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

3.8.2.1.   A jelenleg vámok hatálya alá nem tartozó exportőröktől származó behozatal

A jelenleg vámok hatálya alá nem tartozó exportőröktől származó behozatal

| (182) | A Hangzhou Huachun Chemical Fiber 2021-ben megszűnt. Kivitele 99 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható volt (nem érte el az uniós piaci részesedés 0,01 %-át). Ezenkívül az exportár jelentősen meghaladta az uniós gazdasági ágazat árát, valamint az uniós gazdasági ágazat termelési költségét. Következésképpen az említett kivitel a felülvizsgálati időszak alatt nem járult hozzá a kárhoz. |
| --- | --- |

(182)

A Hangzhou Huachun Chemical Fiber 2021-ben megszűnt. Kivitele 99 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és a felülvizsgálati időszakban elhanyagolható volt (nem érte el az uniós piaci részesedés 0,01 %-át). Ezenkívül az exportár jelentősen meghaladta az uniós gazdasági ágazat árát, valamint az uniós gazdasági ágazat termelési költségét. Következésképpen az említett kivitel a felülvizsgálati időszak alatt nem járult hozzá a kárhoz.

| (183) | Az érintett országban működő Hailidétől az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

  11. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Hailide Chinától származó, az Unióba irányuló behozatal volumene | [50 000 –55 000 ] | [51 000 –56 000 ] | [43 000 –48 000 ] | [43 000 –48 000 ] |
| Index | 100 | 102 | 86 | 86 |
| Piaci részesedés | [20  %–25  %] | [23  %–28  %] | [21  %–26  %] | [18  %–23  %] |
| Index | 100 | 109 | 102 | 85 |
| Forrás: | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(183)

Az érintett országban működő Hailidétől az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

11. táblázat

11. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A Hailide Chinától származó, az Unióba irányuló behozatal volumene

[50 000 –55 000 ]

[51 000 –56 000 ]

[43 000 –48 000 ]

[43 000 –48 000 ]

Index

Index

100

100

102

102

86

86

86

86

Piaci részesedés

[20  %–25  %]

[23  %–28  %]

[21  %–26  %]

[18  %–23  %]

Index

Index

100

100

109

109

102

102

85

85

Forrás:

Forrás:

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (184) | A Hailidétől az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  12. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide | [1 700 –1 800 ] | [1 600 –1 700 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Index | 100 | 96 | 77 | 91 |
| Forrás: | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(184)

A Hailidétől az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

12. táblázat

12. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Hailide

[1 700 –1 800 ]

[1 600 –1 700 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Index

Index

100

100

96

96

77

77

91

91

Forrás:

Forrás:

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (185) | A Hailide azáltal, hogy a figyelembe vett időszakban magas szinten tartotta az Európai Unióba irányuló exportvolumenét, amely [18–23 %-os] piaci részesedést tett ki a felülvizsgálati időszakban, és árai alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat árainak, hozzájárult az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A Hailide tonnánként [1 500–1 600] EUR áron értékesített a felülvizsgálati időszakban, és árai a figyelembe vett időszak során összességében 9 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(185)

A Hailide azáltal, hogy a figyelembe vett időszakban magas szinten tartotta az Európai Unióba irányuló exportvolumenét, amely [18–23 %-os] piaci részesedést tett ki a felülvizsgálati időszakban, és árai alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat árainak, hozzájárult az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A Hailide tonnánként [1 500–1 600] EUR áron értékesített a felülvizsgálati időszakban, és árai a figyelembe vett időszak során összességében 9 %-kal csökkentek.

| (186) | E behozatal azonban nem gyengítette olyan mértékben a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök által megvalósított dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított összefüggést, hogy azt többé ne lehetne valódi és lényeges ok-okozati összefüggésnek tekinteni. A jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök kivitele [29–34 %-os] piaci részesedést képviselt az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban. Ez a magas piaci részesedés az alacsony árakkal párosulva olyan jelentős súllyal bír a piacon, hogy önmagában jelentős árnyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(186)

E behozatal azonban nem gyengítette olyan mértékben a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök által megvalósított dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított összefüggést, hogy azt többé ne lehetne valódi és lényeges ok-okozati összefüggésnek tekinteni. A jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök kivitele [29–34 %-os] piaci részesedést képviselt az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban. Ez a magas piaci részesedés az alacsony árakkal párosulva olyan jelentős súllyal bír a piacon, hogy önmagában jelentős árnyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (187) | Ennek megfelelően a Hailidétől származó export hatásai, még ha hozzájárultak is a kárhoz, nem csökkentették lényegesen a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök dömpingelt behozatalának relatív fontosságát a kár folytatódásában. |
| --- | --- |

(187)

Ennek megfelelően a Hailidétől származó export hatásai, még ha hozzájárultak is a kárhoz, nem csökkentették lényegesen a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök dömpingelt behozatalának relatív fontosságát a kár folytatódásában.

3.8.2.2.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (188) | A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Kínán kívüli harmadik országokból az Unióba irányuló behozatala főként Dél-Koreából, Vietnamból és Tajvanról érkezett. |
| --- | --- |

(188)

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Kínán kívüli harmadik országokból az Unióba irányuló behozatala főként Dél-Koreából, Vietnamból és Tajvanról érkezett.

| (189) | Az Unióba irányuló behozatal (összesített) volumene, valamint az egyéb harmadik országokból érkező, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala terén a piaci részesedés és árak tendenciái a következőképpen alakultak:

  13. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dél-Korea | Volumen (tonna) | 15 150 | 13 025 | 9 259 | 15 167 |
| | Index | 100 | 86 | 61 | 100 |
| | Piaci részesedés | 7  % | 6  % | 5  % | 7  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 024 | 2 051 | 1 803 | 2 077 |
| | Index | 100 | 101 | 89 | 103 |
| Vietnám | Volumen (tonna) | 500 | 129 | 776 | 12 231 |
| | Index | 100 | 26 | 155 | 2 444 |
| | Piaci részesedés | 0  % | 0  % | 0  % | 5  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 340 | 4 136 | 2 276 | 1 537 |
| | Index | 100 | 177 | 97 | 66 |
| Tajvan | Volumen (tonna) | 6 776 | 4 485 | 3 795 | 7 375 |
| | Index | 100 | 66 | 56 | 109 |
| | Piaci részesedés | 3  % | 2  % | 2  % | 3  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 874 | 1 858 | 1 636 | 1 816 |
| | Index | 100 | 99 | 87 | 97 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 19 759 | 15 261 | 11 917 | 11 364 |
| | Index | 100 | 77 | 60 | 58 |
| | Piaci részesedés | 9  % | 7  % | 6  % | 5  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 586 | 2 780 | 2 683 | 2 740 |
| | Index | 100 | 108 | 104 | 106 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 42 185 | 32 900 | 25 747 | 46 137 |
| | Index | 100 | 78 | 61 | 109 |
| | Piaci részesedés | 18  % | 15  % | 13  % | 20  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 267 | 2 371 | 2 200 | 2 055 |
| | Index | 100 | 105 | 97 | 91 |
| Forrás: | Eurostat |

(189)

Az Unióba irányuló behozatal (összesített) volumene, valamint az egyéb harmadik országokból érkező, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala terén a piaci részesedés és árak tendenciái a következőképpen alakultak:

13. táblázat

13. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Dél-Korea

Volumen (tonna)

15 150

13 025

9 259

15 167

Index

Index

100

100

86

86

61

61

100

100

Piaci részesedés

7  %

6  %

5  %

7  %

Átlagár (EUR/tonna)

2 024

2 051

1 803

2 077

Index

Index

100

100

101

101

89

89

103

103

Vietnám

Volumen (tonna)

500

129

776

12 231

Index

Index

100

100

26

26

155

155

2 444

2 444

Piaci részesedés

0  %

0  %

0  %

5  %

Átlagár (EUR/tonna)

2 340

4 136

2 276

1 537

Index

Index

100

100

177

177

97

97

66

66

Tajvan

Volumen (tonna)

6 776

4 485

3 795

7 375

Index

Index

100

100

66

66

56

56

109

109

Piaci részesedés

3  %

2  %

2  %

3  %

Átlagár (EUR/tonna)

1 874

1 858

1 636

1 816

Index

Index

100

100

99

99

87

87

97

97

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

19 759

15 261

11 917

11 364

Index

Index

100

100

77

77

60

60

58

58

Piaci részesedés

9  %

7  %

6  %

5  %

Átlagár (EUR/tonna)

2 586

2 780

2 683

2 740

Index

Index

100

100

108

108

104

104

106

106

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

42 185

32 900

25 747

46 137

Index

Index

100

100

78

78

61

61

109

109

Piaci részesedés

18  %

15  %

13  %

20  %

Átlagár (EUR/tonna)

2 267

2 371

2 200

2 055

Index

Index

100

100

105

105

97

97

91

91

Forrás:

Forrás:

Eurostat

| (190) | A felülvizsgálati időszakban 46 137 tonna nagy szakítószilárdságú poliészter fonalat importáltak a Kínán kívüli harmadik országokból – ez a mennyiség az uniós piac 20 %-át teszi ki. Összességében piaci részesedésük a 2018-as 18 %-ról 2020-ra 13 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 20 %-ra emelkedett. Ez követi az uniós fogyasztás tendenciáját, de még annál is markánsabb. A Kínán kívüli harmadik országokból származó import átlagára 2019-ben 5 %-kal nőtt, 2020-ban 8 százalékponttal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban további 6 százalékponttal csökkent. Ez a behozatal főként Dél-Koreából (az uniós piac 7 %-a), Vietnamból (az uniós piac 5 %-a) és Tajvanról (az uniós piac 3 %-a) érkezett. Tekintettel arra, hogy ezek az országok mindegyike Kelet-Ázsiában található, őket is érintette a szállítókonténer-hiány és az ebből eredő magas szállítási költségek, ami megmagyarázza, hogy 2020-ban miért csökkent ezeknek a harmadik országoknak a piaci részesedése. |
| --- | --- |

(190)

A felülvizsgálati időszakban 46 137 tonna nagy szakítószilárdságú poliészter fonalat importáltak a Kínán kívüli harmadik országokból – ez a mennyiség az uniós piac 20 %-át teszi ki. Összességében piaci részesedésük a 2018-as 18 %-ról 2020-ra 13 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 20 %-ra emelkedett. Ez követi az uniós fogyasztás tendenciáját, de még annál is markánsabb. A Kínán kívüli harmadik országokból származó import átlagára 2019-ben 5 %-kal nőtt, 2020-ban 8 százalékponttal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban további 6 százalékponttal csökkent. Ez a behozatal főként Dél-Koreából (az uniós piac 7 %-a), Vietnamból (az uniós piac 5 %-a) és Tajvanról (az uniós piac 3 %-a) érkezett. Tekintettel arra, hogy ezek az országok mindegyike Kelet-Ázsiában található, őket is érintette a szállítókonténer-hiány és az ebből eredő magas szállítási költségek, ami megmagyarázza, hogy 2020-ban miért csökkent ezeknek a harmadik országoknak a piaci részesedése.

| (191) | Az összes harmadik országból érkező behozatal együttesen 2 százalékponttal növelte piaci részesedését az uniós piacon. Azonban az összes harmadik országból érkező behozatal átlagára a felülvizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak összes korábbi évében is jelentősen meghaladta az átlagos uniós értékesítési árat. Ezért az összes harmadik ország együttesen nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A Bizottság ezért elemezte, hogy egy konkrét harmadik országból érkező behozatal hozzájárult-e az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(191)

Az összes harmadik országból érkező behozatal együttesen 2 százalékponttal növelte piaci részesedését az uniós piacon. Azonban az összes harmadik országból érkező behozatal átlagára a felülvizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak összes korábbi évében is jelentősen meghaladta az átlagos uniós értékesítési árat. Ezért az összes harmadik ország együttesen nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A Bizottság ezért elemezte, hogy egy konkrét harmadik országból érkező behozatal hozzájárult-e az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

| (192) | A Dél-Koreából érkező behozatal hangsúlyosabban követte az uniós felhasználás tendenciáját: 2018 és 2020 között csökkent, a felülvizsgálati időszakban pedig csekély mértékben a 2018-as szint fölé emelkedett. A piaci részesedés 2018 és 2020 között fokozatosan, 7 %-ról 5 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban visszaállt 7 %-ra. A Dél-Koreából érkező behozatal árszintje az érintett időszakban fokozatosan emelkedett, kivéve 2020-at, amely az abban az évben tapasztalt alacsony kereslethez köthető árcsökkenést mutat. |
| --- | --- |

(192)

A Dél-Koreából érkező behozatal hangsúlyosabban követte az uniós felhasználás tendenciáját: 2018 és 2020 között csökkent, a felülvizsgálati időszakban pedig csekély mértékben a 2018-as szint fölé emelkedett. A piaci részesedés 2018 és 2020 között fokozatosan, 7 %-ról 5 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban visszaállt 7 %-ra. A Dél-Koreából érkező behozatal árszintje az érintett időszakban fokozatosan emelkedett, kivéve 2020-at, amely az abban az évben tapasztalt alacsony kereslethez köthető árcsökkenést mutat.

| (193) | A Dél-Koreából érkező behozatal árszintje a felülvizsgálati időszakban és az azt megelőző két évben magasabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára. A magasabb árszint miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Dél-Koreából érkező behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(193)

A Dél-Koreából érkező behozatal árszintje a felülvizsgálati időszakban és az azt megelőző két évben magasabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára. A magasabb árszint miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Dél-Koreából érkező behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

| (194) | A Vietnamból érkező behozatal 2018 és 2020 között nagyon alacsony szinten volt, és ebben az időszakban egyértelműen 1 % alatti piaci részesedést képviselt; a felülvizsgálati időszakban az uniós piaci részesedés 5 %-át kitevő mennyiségre nőtt. Ez időben egybeesett azzal, hogy az ár az uniós gazdasági ágazat által felszámított átlagos értékesítési ár feletti szintről a felülvizsgálati időszakban tonnánként 1 537 EUR-ra csökkent, ami lényegesen alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által felszámított értékesítési ár. |
| --- | --- |

(194)

A Vietnamból érkező behozatal 2018 és 2020 között nagyon alacsony szinten volt, és ebben az időszakban egyértelműen 1 % alatti piaci részesedést képviselt; a felülvizsgálati időszakban az uniós piaci részesedés 5 %-át kitevő mennyiségre nőtt. Ez időben egybeesett azzal, hogy az ár az uniós gazdasági ágazat által felszámított átlagos értékesítési ár feletti szintről a felülvizsgálati időszakban tonnánként 1 537 EUR-ra csökkent, ami lényegesen alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat által felszámított értékesítési ár.

| (195) | A jelenleg vám hatálya alá tartozó kínai exportőrök Unióba irányuló behozatala azonban lényegesen magasabb volt a felülvizsgálati időszakban. A Kínából érkező behozatal mennyisége [69 000–74 000] tonna volt, míg a Vietnamból érkező behozatal csak 12 231 tonnát ért el, így a Kínából az Unióba irányuló behozatalnak csupán kis részét tette ki. |
| --- | --- |

(195)

A jelenleg vám hatálya alá tartozó kínai exportőrök Unióba irányuló behozatala azonban lényegesen magasabb volt a felülvizsgálati időszakban. A Kínából érkező behozatal mennyisége [69 000–74 000] tonna volt, míg a Vietnamból érkező behozatal csak 12 231 tonnát ért el, így a Kínából az Unióba irányuló behozatalnak csupán kis részét tette ki.

| (196) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy bár a Vietnamból érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, nem gyengíti az ok-okozati összefüggést, mivel a Vietnamból érkező behozatal volumene csupán töredékét teszi ki a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök Unióba irányuló kivitelének, és nem rendelkezik kellően összehasonlítható súllyal ahhoz, hogy nyomást tudjon gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(196)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy bár a Vietnamból érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, nem gyengíti az ok-okozati összefüggést, mivel a Vietnamból érkező behozatal volumene csupán töredékét teszi ki a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök Unióba irányuló kivitelének, és nem rendelkezik kellően összehasonlítható súllyal ahhoz, hogy nyomást tudjon gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra.

| (197) | A Tajvanról érkező behozatal 3 %-os piaci részesedést képviselt a figyelembe vett időszak elején és a felülvizsgálati időszakban. Jóllehet a felülvizsgálati időszakban felszámított tonnánként 1 816 EUR importár valamivel alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára, lényegesen magasabb volt, mint a jelenleg vám hatálya alá tartozó kínai exportőrök tonnánként 1 440 EUR-s ára. |
| --- | --- |

(197)

A Tajvanról érkező behozatal 3 %-os piaci részesedést képviselt a figyelembe vett időszak elején és a felülvizsgálati időszakban. Jóllehet a felülvizsgálati időszakban felszámított tonnánként 1 816 EUR importár valamivel alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára, lényegesen magasabb volt, mint a jelenleg vám hatálya alá tartozó kínai exportőrök tonnánként 1 440 EUR-s ára.

| (198) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy bár a Tajvanról érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, nem gyengíti az ok-okozati összefüggést, mivel a Tajvanról érkező behozatal mennyisége csupán töredékét teszi ki a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőröktől érkező behozatalnak, és e behozatal árai jelentősen meghaladták a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök behozatali árait, és nem rendelkeznek kellően összehasonlítható súllyal ahhoz, hogy nyomást tudjanak gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(198)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy bár a Tajvanról érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, nem gyengíti az ok-okozati összefüggést, mivel a Tajvanról érkező behozatal mennyisége csupán töredékét teszi ki a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőröktől érkező behozatalnak, és e behozatal árai jelentősen meghaladták a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök behozatali árait, és nem rendelkeznek kellően összehasonlítható súllyal ahhoz, hogy nyomást tudjanak gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra.

| (199) | A Tajvanról és Vietnamból érkező behozatal, a Hailide behozatalával együttesen figyelembe véve nem gyengítette olyan mértékben a vámok hatálya alá tartozó exportáló gyártók által megvalósított dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított összefüggést, hogy azt ne lehetne valódi és lényeges ok-okozati összefüggésnek tekinteni. A vámok hatálya alá tartozó exportáló gyártók exportja [29–34 %-os] piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban, és átlagosan lényegesen az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatti áron értékesítettek. Figyelembe véve ennek nagyságát és az ebből eredő árnyomást, a Tajvanról, Vietnamból és a Hailidétől érkező behozatal nem csökkentette lényegesen a vám hatálya alá tartozó exportáló gyártók dömpingelt behozatalának relatív fontosságát a kár előidézésében. |
| --- | --- |

(199)

A Tajvanról és Vietnamból érkező behozatal, a Hailide behozatalával együttesen figyelembe véve nem gyengítette olyan mértékben a vámok hatálya alá tartozó exportáló gyártók által megvalósított dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított összefüggést, hogy azt ne lehetne valódi és lényeges ok-okozati összefüggésnek tekinteni. A vámok hatálya alá tartozó exportáló gyártók exportja [29–34 %-os] piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban, és átlagosan lényegesen az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatti áron értékesítettek. Figyelembe véve ennek nagyságát és az ebből eredő árnyomást, a Tajvanról, Vietnamból és a Hailidétől érkező behozatal nem csökkentette lényegesen a vám hatálya alá tartozó exportáló gyártók dömpingelt behozatalának relatív fontosságát a kár előidézésében.

3.8.2.3.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (200) | A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  14. táblázat


  A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 21 674 | 19 603 | 18 729 | 21 299 |
| Index | 100 | 90 | 86 | 98 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 208 | 2 161 | 1 767 | 2 272 |
| Index | 100 | 98 | 80 | 103 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek |

(200)

A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

14. táblázat

14. táblázat

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

21 674

19 603

18 729

21 299

Index

Index

100

100

90

90

86

86

98

98

Átlagár (EUR/tonna)

2 208

2 161

1 767

2 272

Index

Index

100

100

98

98

80

80

103

103

Forrás:

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek

| (201) | Míg az exportvolumen a figyelembe vett időszakban az uniós piaci értékesítéshez hasonló tendenciát követett, a felülvizsgálati időszakban a volumenek csak 2 %-kal maradtak el a 2018-as számadatoktól, és erőteljesebb fellendülést mutattak, mint az uniós piaci értékesítések, amelyek még mindig 5 %-kal maradtak el a 2018-as volumenektől. |
| --- | --- |

(201)

Míg az exportvolumen a figyelembe vett időszakban az uniós piaci értékesítéshez hasonló tendenciát követett, a felülvizsgálati időszakban a volumenek csak 2 %-kal maradtak el a 2018-as számadatoktól, és erőteljesebb fellendülést mutattak, mint az uniós piaci értékesítések, amelyek még mindig 5 %-kal maradtak el a 2018-as volumenektől.

| (202) | Az export átlagára minden évben egyértelműen meghaladta az uniós piacon alkalmazott eladási árat; a felülvizsgálati időszakban több mint 10 %-kal volt magasabb. Az export átlagára az uniós piaci árakhoz hasonló tendenciát követett. Mindazonáltal, jóllehet 2020-ban az exportár erőteljesebben visszaesett, a felülvizsgálati időszakban gyorsabban helyre állt, mint az uniós piaci árak, és 3 %-kal magasabb szintet ért el a 2018-as átlagárnál, míg az uniós piacon az eladási ár a felülvizsgálati időszakban még mindig 4 %-kal volt alacsonyabb, mint a 2018-as ár. |
| --- | --- |

(202)

Az export átlagára minden évben egyértelműen meghaladta az uniós piacon alkalmazott eladási árat; a felülvizsgálati időszakban több mint 10 %-kal volt magasabb. Az export átlagára az uniós piaci árakhoz hasonló tendenciát követett. Mindazonáltal, jóllehet 2020-ban az exportár erőteljesebben visszaesett, a felülvizsgálati időszakban gyorsabban helyre állt, mint az uniós piaci árak, és 3 %-kal magasabb szintet ért el a 2018-as átlagárnál, míg az uniós piacon az eladási ár a felülvizsgálati időszakban még mindig 4 %-kal volt alacsonyabb, mint a 2018-as ár.

| (203) | Az összehasonlítás azt mutatja, hogy az uniós gyártók erősen elkötelezettek az uniós piac iránt, míg magasabb árakat tudnak elérni az exportértékesítések esetében. |
| --- | --- |

(203)

Az összehasonlítás azt mutatja, hogy az uniós gyártók erősen elkötelezettek az uniós piac iránt, míg magasabb árakat tudnak elérni az exportértékesítések esetében.

| (204) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá a kárhoz, sőt, éppen ellenkezőleg, hozzájárult a veszteség mérsékléséhez. |
| --- | --- |

(204)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá a kárhoz, sőt, éppen ellenkezőleg, hozzájárult a veszteség mérsékléséhez.

3.8.2.4.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (205) | Az uniós gazdasági ágazat belső felhasználása jelentősen nőtt a felülvizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 39 %-kal növekedett. Ugyanakkor az a döntés, hogy növelni fogják a belső felhasználást annak érdekében, hogy magasabb kidolgozottsági szintű downstream termékeket értékesíthessenek, annak közvetlen következménye, hogy a dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem sikerült tisztességes piaci árat elérni a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szabadpiacán. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez nem olyan tényező, amely hozzájárult volna a kárhoz. |
| --- | --- |

(205)

Az uniós gazdasági ágazat belső felhasználása jelentősen nőtt a felülvizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 39 %-kal növekedett. Ugyanakkor az a döntés, hogy növelni fogják a belső felhasználást annak érdekében, hogy magasabb kidolgozottsági szintű downstream termékeket értékesíthessenek, annak közvetlen következménye, hogy a dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem sikerült tisztességes piaci árat elérni a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szabadpiacán. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez nem olyan tényező, amely hozzájárult volna a kárhoz.

3.8.2.5.   Magas energiaárak és infláció

Magas energiaárak és infláció

| (206) | A kérelmezőnek a felülvizsgálati időszak utáni fejleményekről szóló beadványára reagálva több felhasználó és egy felhasználói szövetség azt állította, hogy a növekvő energiaköltségek és az inflációs válság megszakítja a kínai nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. A kérelmező beadványában ismertetett növekvő energiaköltségek és infláció azonban a felülvizsgálati időszak után merültek fel. A felhasználók nem számoltak be arról, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ilyen fejlemény történt volna. A Bizottság ezért elutasította ezt az érvet. |
| --- | --- |

(206)

A kérelmezőnek a felülvizsgálati időszak utáni fejleményekről szóló beadványára reagálva több felhasználó és egy felhasználói szövetség azt állította, hogy a növekvő energiaköltségek és az inflációs válság megszakítja a kínai nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. A kérelmező beadványában ismertetett növekvő energiaköltségek és infláció azonban a felülvizsgálati időszak után merültek fel. A felhasználók nem számoltak be arról, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ilyen fejlemény történt volna. A Bizottság ezért elutasította ezt az érvet.

3.8.3.   
  Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (207) | Egyértelmű időbeli egybeesés állapítható meg a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök jelentős kivitele és az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása között. |
| --- | --- |

(207)

Egyértelmű időbeli egybeesés állapítható meg a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök jelentős kivitele és az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása között.

| (208) | A Bizottság további kárt okozó tényezőket is megvizsgált, de nem talált olyan egyéb tényezőt, amely enyhítené a Kínából érkező export és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság további kárt okozó tényezőket is megvizsgált, de nem talált olyan egyéb tényezőt, amely enyhítené a Kínából érkező export és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (209) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök dömpingelt kivitele jelentősen hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, és egyetlen egyéb tényező sem gyengíti – egyénileg vagy együttesen – a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök dömpingelt kivitele és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(209)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök dömpingelt kivitele jelentősen hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, és egyetlen egyéb tényező sem gyengíti – egyénileg vagy együttesen – a jelenleg vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök dömpingelt kivitele és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést.

3.9.   A kár folytatódásának valószínűsége

A kár folytatódásának valószínűsége

| (210) | A Bizottságnak a (180) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e az érintett Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódása. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottságnak a (180) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e az érintett Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódása.

| (211) | Ennek érdekében a Bizottság a következőket elemezte: a kínai gyártási és szabad kapacitást, valamint a harmadik országokba irányuló kínai exportárak és az uniós árszint közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(211)

Ennek érdekében a Bizottság a következőket elemezte: a kínai gyártási és szabad kapacitást, valamint a harmadik országokba irányuló kínai exportárak és az uniós árszint közötti kapcsolatot.

3.9.1.   
  A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

| (212) | Amint azt a 3.5.1. szakaszban részletes elemeztük, az uniós piac méretéhez képest a kínai gyártók hatalmas kapacitásfelesleggel rendelkeznek, amelyet valószínűleg nem szív fel a belföldi felhasználás vagy a más harmadik országokba irányuló kivitel. |
| --- | --- |

(212)

Amint azt a 3.5.1. szakaszban részletes elemeztük, az uniós piac méretéhez képest a kínai gyártók hatalmas kapacitásfelesleggel rendelkeznek, amelyet valószínűleg nem szív fel a belföldi felhasználás vagy a más harmadik országokba irányuló kivitel.

3.9.2.   
  A harmadik országokba irányuló kínai export árai, illetve az uniós árszínvonal közötti kapcsolat

A harmadik országokba irányuló kínai export árai, illetve az uniós árszínvonal közötti kapcsolat

| (213) | Amint azt a 3.5.2. szakaszban részletes elemeztük, az uniós piac továbbra is a legnagyobb exportpiac a kínai exportőrök számára, többek között annak vonzó árszintje miatt. Valójában a kínai árak – a dömpingellenes vámok alkalmazása ellenére – továbbra is átlagosan 26 %-kal kínálnak alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Míg az USA-ban (amely a második legnagyobb exportpiac volt a felülvizsgálati időszakban) felszámított árak az uniós árakhoz hasonló szinten voltak, a koreai piacon felszámított kínai exportárak körülbelül 10 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az Unióba irányuló export árai. A más exportpiacokon bevezetett piacvédelmi intézkedések tovább növelik az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(213)

Amint azt a 3.5.2. szakaszban részletes elemeztük, az uniós piac továbbra is a legnagyobb exportpiac a kínai exportőrök számára, többek között annak vonzó árszintje miatt. Valójában a kínai árak – a dömpingellenes vámok alkalmazása ellenére – továbbra is átlagosan 26 %-kal kínálnak alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Míg az USA-ban (amely a második legnagyobb exportpiac volt a felülvizsgálati időszakban) felszámított árak az uniós árakhoz hasonló szinten voltak, a koreai piacon felszámított kínai exportárak körülbelül 10 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az Unióba irányuló export árai. A más exportpiacokon bevezetett piacvédelmi intézkedések tovább növelik az uniós piac vonzerejét.

| (214) | Ezért valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók továbbra is agresszív árképzési gyakorlatot folytatnának, hogy növeljék (a már amúgy is magas) piaci részesedésüket az Unióban, és jelentős kapacitásfeleslegüket az uniós piacon használják ki. |
| --- | --- |

(214)

Ezért valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók továbbra is agresszív árképzési gyakorlatot folytatnának, hogy növeljék (a már amúgy is magas) piaci részesedésüket az Unióban, és jelentős kapacitásfeleslegüket az uniós piacon használják ki.

3.9.3.   
  Következtetés

Következtetés

| (215) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árszintű, dömpingelt behozatal jelentős növekedéséhez vezetne, és ezért tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(215)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árszintű, dömpingelt behozatal jelentős növekedéséhez vezetne, és ezért tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

3.10.   Az uniós érdek

Az uniós érdek

| (216) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedéseknek az időközi kombinált felülvizsgálatot követően módosított vámmértéken való fenntartása ellentétes lenne-e az Unió érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(216)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedéseknek az időközi kombinált felülvizsgálatot követően módosított vámmértéken való fenntartása ellentétes lenne-e az Unió érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (217) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(217)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (218) | Ennek alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak ne állna érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. |
| --- | --- |

(218)

Ennek alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak ne állna érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek.

| (219) | Ezenkívül a Bizottság megvizsgálta az intézkedések szintjének az időközi felülvizsgálat eredményeként bekövetkezett változása által a felhasználókra gyakorolt hatást. Ugyanis, jóllehet magának az időközi felülvizsgálatnak nem része az uniós érdek elemzése, a hatályvesztési felülvizsgálatot követő meghosszabbított intézkedések szükségszerűen az időközi felülvizsgálat által meghatározott vámtételek szintjén lépnek hatályba, mivel a két eljárás időben egybeesik. A Bizottság ezért az időközi felülvizsgálat során megállapított vámtételeket is figyelembe vette annak elemzésekor, hogy léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak ne állna érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(219)

Ezenkívül a Bizottság megvizsgálta az intézkedések szintjének az időközi felülvizsgálat eredményeként bekövetkezett változása által a felhasználókra gyakorolt hatást. Ugyanis, jóllehet magának az időközi felülvizsgálatnak nem része az uniós érdek elemzése, a hatályvesztési felülvizsgálatot követő meghosszabbított intézkedések szükségszerűen az időközi felülvizsgálat által meghatározott vámtételek szintjén lépnek hatályba, mivel a két eljárás időben egybeesik. A Bizottság ezért az időközi felülvizsgálat során megállapított vámtételeket is figyelembe vette annak elemzésekor, hogy léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak ne állna érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

3.10.1.   
  Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (220) | A (215) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árszintű, dömpingelt behozatal jelentős növekedéséhez vezetne, és ezért tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(220)

A (215) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árszintű, dömpingelt behozatal jelentős növekedéséhez vezetne, és ezért tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

| (221) | Ezért a Kínával szembeni intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat javát szolgálná. |
| --- | --- |

(221)

Ezért a Kínával szembeni intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat javát szolgálná.

3.10.2.   
  A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (222) | A jelenlegi felülvizsgálatok során egyetlen független importőr sem működött együtt. |
| --- | --- |

(222)

A jelenlegi felülvizsgálatok során egyetlen független importőr sem működött együtt.

| (223) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a független importőrök szempontjából nem áll fenn olyan nyomós ok, amely miatt ne lehetne meghosszabbítani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(223)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a független importőrök szempontjából nem áll fenn olyan nyomós ok, amely miatt ne lehetne meghosszabbítani az intézkedéseket.

3.10.3.   
  A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (224) | A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat számos alkalmazásban használják. A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak különféle felhasználóinak két fő csoportja van: a gumiabroncs-gyártók, amelyek a becslések szerint az Unióban a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak iránti kereslet 50 %-át támasztják, valamint a műszakiszövet-, szalag-, heveder-, pánt-, kötél- és övgyártók, amelyektől szintén az uniós kereslet körülbelül 50 %-a származik. A műszaki szöveteket, hevedereket, pántokat, köteleket és öveket az autóiparban, rakodó- és emelőberendezésekben, szállítmányok rögzítéséhez és mindenféle gépekben alkalmazzák. Az alkalmazások nagy száma miatt a felhasználói iparágak ebben a szegmensben meglehetősen széttagoltak. |
| --- | --- |

(224)

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat számos alkalmazásban használják. A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak különféle felhasználóinak két fő csoportja van: a gumiabroncs-gyártók, amelyek a becslések szerint az Unióban a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak iránti kereslet 50 %-át támasztják, valamint a műszakiszövet-, szalag-, heveder-, pánt-, kötél- és övgyártók, amelyektől szintén az uniós kereslet körülbelül 50 %-a származik. A műszaki szöveteket, hevedereket, pántokat, köteleket és öveket az autóiparban, rakodó- és emelőberendezésekben, szállítmányok rögzítéséhez és mindenféle gépekben alkalmazzák. Az alkalmazások nagy száma miatt a felhasználói iparágak ebben a szegmensben meglehetősen széttagoltak.

| (225) | A hatályvesztési felülvizsgálat megindításakor a Bizottság 64 ismert uniós felhasználót és felhasználói szövetséget keresett meg, és kért fel az együttműködésre. |
| --- | --- |

(225)

A hatályvesztési felülvizsgálat megindításakor a Bizottság 64 ismert uniós felhasználót és felhasználói szövetséget keresett meg, és kért fel az együttműködésre.

| (226) | A hatályvesztési felülvizsgálat keretében két felhasználó nyújtott be válaszokat a kérdőívre, amelyek adatait a Bizottság ellenőrizte. Az időközi felülvizsgálat megindítását követően további öt felhasználó és egy felhasználói szervezet jelentkezett (összesen 9 felhasználó képviseltette magát), hogy részt kívánnak venni a párhuzamosan zajló eljárásokban. A jelentkező felhasználók a műszaki szövetek, szalagok, hevederek, pántok, kötelek és övek szegmensében tevékenykedő gyártók. A résztvevő felhasználók a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós felhasználásának több mint 10 %-át teszik ki. A gumiabroncsgyártó szegmensből egyetlen felhasználó sem jelentkezett. |
| --- | --- |

(226)

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében két felhasználó nyújtott be válaszokat a kérdőívre, amelyek adatait a Bizottság ellenőrizte. Az időközi felülvizsgálat megindítását követően további öt felhasználó és egy felhasználói szervezet jelentkezett (összesen 9 felhasználó képviseltette magát), hogy részt kívánnak venni a párhuzamosan zajló eljárásokban. A jelentkező felhasználók a műszaki szövetek, szalagok, hevederek, pántok, kötelek és övek szegmensében tevékenykedő gyártók. A résztvevő felhasználók a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós felhasználásának több mint 10 %-át teszik ki. A gumiabroncsgyártó szegmensből egyetlen felhasználó sem jelentkezett.

| (227) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tíz felhasználótól, egy felhasználói szövetségtől, valamint egy szőtt termékeket is előállító, integrált gyártótól érkeztek észrevételek az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban, és ellenezték a Bizottság azon szándékát, hogy az eredeti intézkedésekhez képest növelje a dömpingellenes vámok mértékét. |
| --- | --- |

(227)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tíz felhasználótól, egy felhasználói szövetségtől, valamint egy szőtt termékeket is előállító, integrált gyártótól érkeztek észrevételek az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban, és ellenezték a Bizottság azon szándékát, hogy az eredeti intézkedésekhez képest növelje a dömpingellenes vámok mértékét.

| (228) | Több felhasználó és a felhasználói szövetség azt állították, hogy a Bizottság elemzése hiányos tényeken alapul, mivel a Bizottság csak a mintában szereplő két felhasználó kérdőívre adott válaszait ellenőrizte, és figyelmen kívül hagyta a többi, kkv-nak minősülő felhasználó vállalat beadványát, annak ellenére, hogy e vállalatok felajánlották, hogy a Bizottság a helyszínen vagy távellenőrzéssel ellenőrizheti adataikat. |
| --- | --- |

(228)

Több felhasználó és a felhasználói szövetség azt állították, hogy a Bizottság elemzése hiányos tényeken alapul, mivel a Bizottság csak a mintában szereplő két felhasználó kérdőívre adott válaszait ellenőrizte, és figyelmen kívül hagyta a többi, kkv-nak minősülő felhasználó vállalat beadványát, annak ellenére, hogy e vállalatok felajánlották, hogy a Bizottság a helyszínen vagy távellenőrzéssel ellenőrizheti adataikat.

| (229) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Valójában a Bizottság valamennyi felhasználó beadványát figyelembe vette az uniós érdek elemzésekor. Mivel azonban a Bizottság által ellenőrzött két felhasználó szintén a kkv kategóriába esik, és mivel azok üzleti modellje, ellátási szükségletei és pénzügyi helyzete hasonló volt a szövetség által képviselt vállalatokéhoz, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség további ellenőrzésre a következtetései meghozatalához. |
| --- | --- |

(229)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Valójában a Bizottság valamennyi felhasználó beadványát figyelembe vette az uniós érdek elemzésekor. Mivel azonban a Bizottság által ellenőrzött két felhasználó szintén a kkv kategóriába esik, és mivel azok üzleti modellje, ellátási szükségletei és pénzügyi helyzete hasonló volt a szövetség által képviselt vállalatokéhoz, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség további ellenőrzésre a következtetései meghozatalához.

3.10.3.1.   Pénzügyi hatás

Pénzügyi hatás

| (230) | A résztvevő felhasználók elsősorban a vám emelését ellenezték. Több felhasználó azzal érvelt, hogy amikor az intézkedéseket az eredeti eljárás során bevezették, a Bizottság megfelelő egyensúlyt teremtett a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós gyártóinak és a felhasználói iparágaknak az érdekei között. Ezért az intézkedések eredeti szinten történő fenntartását a felhasználói iparág át tudná vállalni. |
| --- | --- |

(230)

A résztvevő felhasználók elsősorban a vám emelését ellenezték. Több felhasználó azzal érvelt, hogy amikor az intézkedéseket az eredeti eljárás során bevezették, a Bizottság megfelelő egyensúlyt teremtett a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós gyártóinak és a felhasználói iparágaknak az érdekei között. Ezért az intézkedések eredeti szinten történő fenntartását a felhasználói iparág át tudná vállalni.

| (231) | Másrészt a vámtételek lényeges emelése jelentősen károsítaná a műszaki szövetek, szalagok, hevederek, pántok, kötelek és övek szegmensébe tartozó gyártókat. Noha az abroncsipar nem szolgáltatott adatokat, a Bizottság a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóitól olyan információkra tett szert, amelyek azt mutatják, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak a gumiabroncsok gyártási költségeinek csak alacsonyabb hányadát teszik ki. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések e felhasználói iparágra gyakorolt pénzügyi hatása csekély lesz. |
| --- | --- |

(231)

Másrészt a vámtételek lényeges emelése jelentősen károsítaná a műszaki szövetek, szalagok, hevederek, pántok, kötelek és övek szegmensébe tartozó gyártókat. Noha az abroncsipar nem szolgáltatott adatokat, a Bizottság a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóitól olyan információkra tett szert, amelyek azt mutatják, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak a gumiabroncsok gyártási költségeinek csak alacsonyabb hányadát teszik ki. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések e felhasználói iparágra gyakorolt pénzügyi hatása csekély lesz.

| (232) | A mintában szereplő felhasználókból látható, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat is tartalmazó övtermékek nyereségi szintje alacsony. A Bizottság azonban azt is megállapította, hogy a múltban a nyersanyagköltségek emelkedése miatt csak szerény áremelésekre volt lehetőség. Emellett a mintában szereplő felhasználók egyike sem gyárt kizárólag nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat tartalmazó termékeket, és általános pénzügyi helyzetük stabil. Ennek nem mondanak ellent a mintában nem szereplő felhasználók által szolgáltatott, ellenőrizetlen információk. A módosított vámtételek 9,7 % és 23,7 % között mozognak, ami jelentős növekedést jelent a jelenleg hatályos, 5,1 % és 9,8 % közötti vámtételekhez képest. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a felhasználók továbbra is választhatnak olyan exportáló gyártót, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó. |
| --- | --- |

(232)

A mintában szereplő felhasználókból látható, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat is tartalmazó övtermékek nyereségi szintje alacsony. A Bizottság azonban azt is megállapította, hogy a múltban a nyersanyagköltségek emelkedése miatt csak szerény áremelésekre volt lehetőség. Emellett a mintában szereplő felhasználók egyike sem gyárt kizárólag nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat tartalmazó termékeket, és általános pénzügyi helyzetük stabil. Ennek nem mondanak ellent a mintában nem szereplő felhasználók által szolgáltatott, ellenőrizetlen információk. A módosított vámtételek 9,7 % és 23,7 % között mozognak, ami jelentős növekedést jelent a jelenleg hatályos, 5,1 % és 9,8 % közötti vámtételekhez képest. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a felhasználók továbbra is választhatnak olyan exportáló gyártót, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó.

| (233) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a módosított vámtartomány felhasználókra gyakorolt pénzügyi hatása sem képez olyan nyomós okot, amely az intézkedések módosított szinten való fenntartása ellen szólna. |
| --- | --- |

(233)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a módosított vámtartomány felhasználókra gyakorolt pénzügyi hatása sem képez olyan nyomós okot, amely az intézkedések módosított szinten való fenntartása ellen szólna.

| (234) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tíz felhasználó, a felhasználói szövetség, valamint az integrált gyártó azzal érveltek, hogy a fő nyersanyagukra kivetett, megnövelt vámok miatti további költségnövekedés uniós székhelyű gyártóként tovább rontja versenyhelyzetüket. Számos példát hoztak arra, hogy a kínai gyártók nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak felhasználásával gyártott downstream termékeket kínáltak európai ügyfeleknek, amelyek ára nagyon közel volt a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalaknak a javasolt vámok hozzáadását követő árához, sőt, esetenként alatta maradt annak. Azzal érveltek, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett, megnövelt dömpingellenes vámok legnagyobb problémája, hogy azok nem terjednek ki az olyan downstream termékekre, mint a szövetek, övek, rögzítőhevederek, kör keresztmetszetű hevederek és szövethevederek. |
| --- | --- |

(234)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tíz felhasználó, a felhasználói szövetség, valamint az integrált gyártó azzal érveltek, hogy a fő nyersanyagukra kivetett, megnövelt vámok miatti további költségnövekedés uniós székhelyű gyártóként tovább rontja versenyhelyzetüket. Számos példát hoztak arra, hogy a kínai gyártók nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak felhasználásával gyártott downstream termékeket kínáltak európai ügyfeleknek, amelyek ára nagyon közel volt a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalaknak a javasolt vámok hozzáadását követő árához, sőt, esetenként alatta maradt annak. Azzal érveltek, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett, megnövelt dömpingellenes vámok legnagyobb problémája, hogy azok nem terjednek ki az olyan downstream termékekre, mint a szövetek, övek, rögzítőhevederek, kör keresztmetszetű hevederek és szövethevederek.

| (235) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kérelmezők azzal is érveltek, hogy a felhasználók fő aggodalma a downstream piacokon tanúsított tisztességtelen kínai versennyel kapcsolatos. Ezt az aggodalmat tovább súlyosbítaná, ha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára kivetett dömpingellenes vámok mértékét megemelnék. A felhasználók valójában többször jelezték, hogy nem ellenzik az eredeti dömpingellenes intézkedések meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(235)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kérelmezők azzal is érveltek, hogy a felhasználók fő aggodalma a downstream piacokon tanúsított tisztességtelen kínai versennyel kapcsolatos. Ezt az aggodalmat tovább súlyosbítaná, ha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára kivetett dömpingellenes vámok mértékét megemelnék. A felhasználók valójában többször jelezték, hogy nem ellenzik az eredeti dömpingellenes intézkedések meghosszabbítását.

| (236) | A downstream termékeket érintő tisztességtelen verseny problémájának kezelése érdekében öt felhasználó és egy felhasználói szövetség arra kérte a Bizottságot, hogy terjessze ki a vámokat az importált szövetszalagokban és tűzoltótömlőkben található nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra is. Hivatkoztak a Kínából származó acél szélerőműtornyokról szóló bizottsági rendeletre (89), amelyben nemcsak a szélerőműtornyok, hanem – az acél szélerőműtornyokat magában foglaló – szélturbinák is a dömpingellenes vám hatálya alá tartoztak. |
| --- | --- |

(236)

A downstream termékeket érintő tisztességtelen verseny problémájának kezelése érdekében öt felhasználó és egy felhasználói szövetség arra kérte a Bizottságot, hogy terjessze ki a vámokat az importált szövetszalagokban és tűzoltótömlőkben található nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra is. Hivatkoztak a Kínából származó acél szélerőműtornyokról szóló bizottsági rendeletre (89), amelyben nemcsak a szélerőműtornyok, hanem – az acél szélerőműtornyokat magában foglaló – szélturbinák is a dömpingellenes vám hatálya alá tartoztak.

89

| (237) | Először is, a Bizottság elismerte, hogy a downstream termékek kínai exportőrei által támasztott verseny korlátozza a felhasználók azon lehetőségét, hogy emeljék áraikat, valamint a megnövelt vámok jelentette többletköltségeket továbbhárítsák. Mindazonáltal a felhasználók szintjén fennálló esetleges tisztességtelen verseny önmagában nem jelenthet kényszerítő okot arra, hogy a Bizottság ne foglalkozzon a kárt okozó dömpinggel, amely az upstream piacon tapasztalható volt. Jóllehet a felhasználók bizonyították, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett, megnövelt vámok versenyhátrányba hozzák őket ugyanazon termék kínai gyártóival szemben, azt is jelezték, hogy a downstream termékek e behozatalával szembeni védelmet az ezekre a termékekre kivetett dömpingellenes vámokkal meg lehetne valósítani. Nem bizonyították, hogy a felhasználói ágazat számára ne lenne lehetséges, hogy panaszt nyújtson be a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakból készült szövetek vagy egyéb származtatott termékek potenciálisan dömpingelt behozatala ellen. |
| --- | --- |

(237)

Először is, a Bizottság elismerte, hogy a downstream termékek kínai exportőrei által támasztott verseny korlátozza a felhasználók azon lehetőségét, hogy emeljék áraikat, valamint a megnövelt vámok jelentette többletköltségeket továbbhárítsák. Mindazonáltal a felhasználók szintjén fennálló esetleges tisztességtelen verseny önmagában nem jelenthet kényszerítő okot arra, hogy a Bizottság ne foglalkozzon a kárt okozó dömpinggel, amely az upstream piacon tapasztalható volt. Jóllehet a felhasználók bizonyították, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett, megnövelt vámok versenyhátrányba hozzák őket ugyanazon termék kínai gyártóival szemben, azt is jelezték, hogy a downstream termékek e behozatalával szembeni védelmet az ezekre a termékekre kivetett dömpingellenes vámokkal meg lehetne valósítani. Nem bizonyították, hogy a felhasználói ágazat számára ne lenne lehetséges, hogy panaszt nyújtson be a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakból készült szövetek vagy egyéb származtatott termékek potenciálisan dömpingelt behozatala ellen.

| (238) | Ezen túlmenően a felhasználók továbbra is választhatnak olyan exportáló gyártót, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó, és lehetőségük van más harmadik országokból, például Dél-Koreából, Tajvanról és Vietnamból is beszerezni, amelyek növelik termelési kapacitásukat. |
| --- | --- |

(238)

Ezen túlmenően a felhasználók továbbra is választhatnak olyan exportáló gyártót, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó, és lehetőségük van más harmadik országokból, például Dél-Koreából, Tajvanról és Vietnamból is beszerezni, amelyek növelik termelési kapacitásukat.

| (239) | Azt a javaslatot illetően, mely szerint az intézkedéseket ki kellene terjeszteni a downstream termékekbe beépített nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra, a Bizottság megjegyezte, hogy – az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos üggyel ellentétben – a termékek, amelyekre kiterjesztenék a vámokat, nem tartoznak a vizsgált termékkörbe. Ugyanis az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos ügyben az érintett termék meghatározása már magában foglalta a szélturbina részeként importált tornyokat is: „Az érintett termék a jelenleg az ex 7308 20 00 (TARIC-kód: 7308200011) és az ex 7308 90 98 (TARIC-kód: 7308909811) KN-kód alá tartozó, [...] egyes acélból készült, közüzemi méretű széltornyok, [...]
  és – amennyiben szélturbina részeként importálják –
  jelenleg az ex 8502 31 00 [...] KN-kód alá tartoznak”. A Bizottság főszabály szerint nem vethet ki vámot olyan termékre, amely nem tartozott a vizsgálat hatálya alá. Különösen ebben az esetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a javasolt KN-kódok alá eső lehetséges feldolgozási módok sokfélesége miatt a vámok alkalmazása a vizsgálat hatályán túlra is kiterjedne. |
| --- | --- |

(239)

Azt a javaslatot illetően, mely szerint az intézkedéseket ki kellene terjeszteni a downstream termékekbe beépített nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra, a Bizottság megjegyezte, hogy – az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos üggyel ellentétben – a termékek, amelyekre kiterjesztenék a vámokat, nem tartoznak a vizsgált termékkörbe. Ugyanis az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos ügyben az érintett termék meghatározása már magában foglalta a szélturbina részeként importált tornyokat is: „Az érintett termék a jelenleg az ex 7308 20 00 (TARIC-kód: 7308200011) és az ex 7308 90 98 (TARIC-kód: 7308909811) KN-kód alá tartozó, [...] egyes acélból készült, közüzemi méretű széltornyok, [...]
  és – amennyiben szélturbina részeként importálják –
  jelenleg az ex 8502 31 00 [...] KN-kód alá tartoznak”. A Bizottság főszabály szerint nem vethet ki vámot olyan termékre, amely nem tartozott a vizsgálat hatálya alá. Különösen ebben az esetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a javasolt KN-kódok alá eső lehetséges feldolgozási módok sokfélesége miatt a vámok alkalmazása a vizsgálat hatályán túlra is kiterjedne.

Az érintett termék a jelenleg az ex 7308 20 00 (TARIC-kód: 7308200011) és az ex 7308 90 98 (TARIC-kód: 7308909811) KN-kód alá tartozó, [...] egyes acélból készült, közüzemi méretű széltornyok, [...]

és – amennyiben szélturbina részeként importálják –

jelenleg az ex 8502 31 00 [...] KN-kód alá tartoznak

| (240) | Ezért a Bizottság megállapította, hogy a felhasználók kérése az alkalmazási körön túlra is kiterjesztette volna a vizsgálat hatályát. A kérelmet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(240)

Ezért a Bizottság megállapította, hogy a felhasználók kérése az alkalmazási körön túlra is kiterjesztette volna a vizsgálat hatályát. A kérelmet ezért a Bizottság elutasította.

| (241) | Következésképpen a Bizottság megerősítette a vámok módosított mértékével kapcsolatos eredeti álláspontját. |
| --- | --- |

(241)

Következésképpen a Bizottság megerősítette a vámok módosított mértékével kapcsolatos eredeti álláspontját.

3.10.3.2.   Az ellátás stabilitása

Az ellátás stabilitása

| (242) | A felhasználók rámutattak továbbá az uniós gyártók kapacitáshiányára. A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós felhasználása 230 000 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, ami 73 %-kal magasabb, mint az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása, amely mindössze 134 000 tonnát tesz ki. Ez mutatja, hogy összességében szükség van behozatalra. |
| --- | --- |

(242)

A felhasználók rámutattak továbbá az uniós gyártók kapacitáshiányára. A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós felhasználása 230 000 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, ami 73 %-kal magasabb, mint az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása, amely mindössze 134 000 tonnát tesz ki. Ez mutatja, hogy összességében szükség van behozatalra.

| (243) | Ezenkívül a felülvizsgálati időszakot követően, 2022-ben számos uniós gyártó az európai energiaárak növekedésére reagálva átmenetileg visszafogta vagy teljesen leállította termelését. Ez azonban csak átmeneti intézkedés volt, és nem nyilvánvaló, hogy ez az uniós gyártók termelési volumenének hosszú távú csökkenéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(243)

Ezenkívül a felülvizsgálati időszakot követően, 2022-ben számos uniós gyártó az európai energiaárak növekedésére reagálva átmenetileg visszafogta vagy teljesen leállította termelését. Ez azonban csak átmeneti intézkedés volt, és nem nyilvánvaló, hogy ez az uniós gyártók termelési volumenének hosszú távú csökkenéséhez vezetne.

| (244) | Valamennyi együttműködő felhasználó azzal érvelt, hogy szegmensükben csak egy uniós gyártó szállít a termékeiben használt kiváló minőségű nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat, míg a többi uniós gyártó javarészt az abroncsipar ellátására összpontosít, vagy integrált versenytársak. A felhasználók továbbá azzal érveltek, hogy más harmadik országok drága, specializáltabb minőségű termékeket állítanak elő, mint például Dél-Korea, illetve – Vietnam kivételével – nem rendelkeznek elegendő gyártókapacitással vagy nem megfelelő a termékeik minősége. |
| --- | --- |

(244)

Valamennyi együttműködő felhasználó azzal érvelt, hogy szegmensükben csak egy uniós gyártó szállít a termékeiben használt kiváló minőségű nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat, míg a többi uniós gyártó javarészt az abroncsipar ellátására összpontosít, vagy integrált versenytársak. A felhasználók továbbá azzal érveltek, hogy más harmadik országok drága, specializáltabb minőségű termékeket állítanak elő, mint például Dél-Korea, illetve – Vietnam kivételével – nem rendelkeznek elegendő gyártókapacitással vagy nem megfelelő a termékeik minősége.

| (245) | A felülvizsgálati időszak alatt a vietnami export 5 %-os uniós piaci részesedéssel rendelkezett. A vietnami kivitel azonban csak 12 000 tonnát tett ki, és az uniós piaci kereslet kielégítéséhez szükséges behozatalnak csak töredékét fedezte. A Bizottság ezért megjegyezte, hogy az uniós piac ellátási stabilitásának biztosításához általában Kínából érkező behozatalra van szükség. |
| --- | --- |

(245)

A felülvizsgálati időszak alatt a vietnami export 5 %-os uniós piaci részesedéssel rendelkezett. A vietnami kivitel azonban csak 12 000 tonnát tett ki, és az uniós piaci kereslet kielégítéséhez szükséges behozatalnak csak töredékét fedezte. A Bizottság ezért megjegyezte, hogy az uniós piac ellátási stabilitásának biztosításához általában Kínából érkező behozatalra van szükség.

| (246) | A Bizottság azonban az előző szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a 9,7 %-tól 23,7 %-ig terjedő, módosított vámok nem lesznek gátló hatással a Kínából történő beszerzésre, különös tekintettel arra a tényre, hogy a felhasználók továbbra is választhatnak olyan exportáló gyártót, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó. Következésképpen az ellátás stabilitását nem veszélyezteti a vámok módosított szinten történő meghosszabbítása. |
| --- | --- |

(246)

A Bizottság azonban az előző szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a 9,7 %-tól 23,7 %-ig terjedő, módosított vámok nem lesznek gátló hatással a Kínából történő beszerzésre, különös tekintettel arra a tényre, hogy a felhasználók továbbra is választhatnak olyan exportáló gyártót, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó. Következésképpen az ellátás stabilitását nem veszélyezteti a vámok módosított szinten történő meghosszabbítása.

| (247) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók ellátási stabilitáshoz fűződő érdeke nem eredményez az intézkedések fenntartása ellen szóló kényszerítő okot. |
| --- | --- |

(247)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók ellátási stabilitáshoz fűződő érdeke nem eredményez az intézkedések fenntartása ellen szóló kényszerítő okot.

3.10.3.3.   A termelési kapacitások EU-n kívülre történő áthelyezésének kockázata

A termelési kapacitások EU-n kívülre történő áthelyezésének kockázata

| (248) | Több felhasználó és az integrált gyártó hangsúlyozta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szövésével és bevonásával foglalkozó ágazat jelentőségét a munkaerőpiac tekintetében, valamint azt a tényt, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett vámok emelése a termelési kapacitások EU-n kívülre történő áthelyezését eredményezheti. Az integrált gyártó azzal érvelt, hogy az EU-ban a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakból előállított downstream termékek gyártásával foglalkozó munkaerő körülbelül 100 000 szakmunkást tesz ki. |
| --- | --- |

(248)

Több felhasználó és az integrált gyártó hangsúlyozta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szövésével és bevonásával foglalkozó ágazat jelentőségét a munkaerőpiac tekintetében, valamint azt a tényt, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett vámok emelése a termelési kapacitások EU-n kívülre történő áthelyezését eredményezheti. Az integrált gyártó azzal érvelt, hogy az EU-ban a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakból előállított downstream termékek gyártásával foglalkozó munkaerő körülbelül 100 000 szakmunkást tesz ki.

| (249) | A Bizottság elismerte, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szövésével és bevonásával foglalkozó ágazat jelentős munkaadó az EU munkaerőpiacán. A (238) és (240) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban a felhasználók továbbra is beszerezhetnek olyan féltől, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó vagy más harmadik országokból, és a módosított vámok várható pénzügyi hatása nem jelent a vámok kivetése ellen szóló, kényszerítő okot. Ezenkívül nem nyújtottak be konkrét bizonyítékot ezen állítások alátámasztására. |
| --- | --- |

(249)

A Bizottság elismerte, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szövésével és bevonásával foglalkozó ágazat jelentős munkaadó az EU munkaerőpiacán. A (238) és (240) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban a felhasználók továbbra is beszerezhetnek olyan féltől, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó vagy más harmadik országokból, és a módosított vámok várható pénzügyi hatása nem jelent a vámok kivetése ellen szóló, kényszerítő okot. Ezenkívül nem nyújtottak be konkrét bizonyítékot ezen állítások alátámasztására.

| (250) | A Bizottság így fenntartotta következtetéseit. |
| --- | --- |

(250)

A Bizottság így fenntartotta következtetéseit.

3.10.4.   
  Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (251) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása és azok módosított szinteken történő kiterjesztése ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(251)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása és azok módosított szinteken történő kiterjesztése ne szolgálná az Unió érdekét.

| (252) | A felhasználó, a felhasználói szövetség és egy integrált gyártó fenti észrevételeit követően a Bizottság megerősítette értékelését. |
| --- | --- |

(252)

A felhasználó, a felhasználói szövetség és egy integrált gyártó fenti észrevételeit követően a Bizottság megerősítette értékelését.

3.11.   Az Unifull és az OTIZ felfüggesztés iránti kérelme

Az Unifull és az OTIZ felfüggesztés iránti kérelme

| (253) | Két kínai exportáló gyártó, az Unifull és az OTIZ azt állította, hogy az intézkedések felfüggesztésének az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerinti feltételei teljesültek. Az állítás a kínai importárak felülvizsgálati időszak utáni növekedésén, valamint azon az érven alapul, miszerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az energiaválság és az autóiparban a félvezetők hiánya (ami a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak iránti kereslet csökkenését eredményezte az uniós gazdasági ágazat esetében), valamint a nemzetközi tengeri szállítási költségek csökkenése okozta. |
| --- | --- |

(253)

Két kínai exportáló gyártó, az Unifull és az OTIZ azt állította, hogy az intézkedések felfüggesztésének az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerinti feltételei teljesültek. Az állítás a kínai importárak felülvizsgálati időszak utáni növekedésén, valamint azon az érven alapul, miszerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az energiaválság és az autóiparban a félvezetők hiánya (ami a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak iránti kereslet csökkenését eredményezte az uniós gazdasági ágazat esetében), valamint a nemzetközi tengeri szállítási költségek csökkenése okozta.

| (254) | E két exportőr szerint a Kínából érkező behozatal segíthet az uniós downstream ágazatnak abban, hogy leküzdje a jelenlegi ellátási hiányt, és elkerülje az uniós gyártók által előállított, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak árainak a felülvizsgálati időszak utáni emelkedését. |
| --- | --- |

(254)

E két exportőr szerint a Kínából érkező behozatal segíthet az uniós downstream ágazatnak abban, hogy leküzdje a jelenlegi ellátási hiányt, és elkerülje az uniós gyártók által előállított, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak árainak a felülvizsgálati időszak utáni emelkedését.

| (255) | Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerint az intézkedések csak akkor függeszthetők fel, amennyiben a piaci viszonyok átmenetileg olyan mértékben megváltoznak, hogy a felfüggesztés eredményeként további kár nem valószínűsíthető, és a felfüggesztés az Unió érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(255)

Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerint az intézkedések csak akkor függeszthetők fel, amennyiben a piaci viszonyok átmenetileg olyan mértékben megváltoznak, hogy a felfüggesztés eredményeként további kár nem valószínűsíthető, és a felfüggesztés az Unió érdekét szolgálja.

| (256) | Helyes azon állítás, mely szerint a kínai árak a felülvizsgálati időszak után 36 %-kal emelkedtek. Ezek a megnövekedett kínai árak azonban még mindig az uniós gazdasági ágazat termelési költsége alatt voltak a felülvizsgálati időszakban. Ezért a felülvizsgálati időszak utáni magasabb kínai árak következtében nem állt elő olyan megváltozott helyzet, amelyben a kár valószínűleg nem folytatódik. Éppen ellenkezőleg, az intézkedések felfüggesztése olyan helyzetet eredményezne, amelyben a magas energiaárakon túlmenően az uniós gyártók jelenlegi hátrányos helyzetét tovább súlyosbítaná, hogy a kínai versenytársak dömpingáraival szembesülnek. Jóllehet a felhasználók érdeke, hogy hozzáférjenek olcsóbb nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakhoz, az Unifull és az OTIZ nem részletezte, hogy miért lenne elsődleges fontosságú uniós érdek az intézkedések felfüggesztése. Mindenesetre a felhasználók érdekeit a 3.10. szakaszban részletesen elemezzük. |
| --- | --- |

(256)

Helyes azon állítás, mely szerint a kínai árak a felülvizsgálati időszak után 36 %-kal emelkedtek. Ezek a megnövekedett kínai árak azonban még mindig az uniós gazdasági ágazat termelési költsége alatt voltak a felülvizsgálati időszakban. Ezért a felülvizsgálati időszak utáni magasabb kínai árak következtében nem állt elő olyan megváltozott helyzet, amelyben a kár valószínűleg nem folytatódik. Éppen ellenkezőleg, az intézkedések felfüggesztése olyan helyzetet eredményezne, amelyben a magas energiaárakon túlmenően az uniós gyártók jelenlegi hátrányos helyzetét tovább súlyosbítaná, hogy a kínai versenytársak dömpingáraival szembesülnek. Jóllehet a felhasználók érdeke, hogy hozzáférjenek olcsóbb nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakhoz, az Unifull és az OTIZ nem részletezte, hogy miért lenne elsődleges fontosságú uniós érdek az intézkedések felfüggesztése. Mindenesetre a felhasználók érdekeit a 3.10. szakaszban részletesen elemezzük.

| (257) | Az Unifull és az OTIZ azt sem részletezi, hogy a nemzetközi tengeri szállítási költségek állítólagos csökkenése hogyan kapcsolódik az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. |
| --- | --- |

(257)

Az Unifull és az OTIZ azt sem részletezi, hogy a nemzetközi tengeri szállítási költségek állítólagos csökkenése hogyan kapcsolódik az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez.

| (258) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(258)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.12.   Következtetés

Következtetés

| (259) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a kárt okozó dömping folytatódott, így az Unió érdekében áll, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően fenntartsák a dömpingellenes intézkedéseket a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára. |
| --- | --- |

(259)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy a kárt okozó dömping folytatódott, így az Unió érdekében áll, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően fenntartsák a dömpingellenes intézkedéseket a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára.

4.   RÉSZLEGES IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT

RÉSZLEGES IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT

4.1.   Érdekelt felek és mintavétel

Érdekelt felek és mintavétel

| (260) | A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, a Kínában működő gyártókat, az ismert és érintett uniós importőröket, valamint a kínai hatóságokat, és felkérte őket a felülvizsgálatban való részvételre. |
| --- | --- |

(260)

A Bizottság a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezenfelül külön értesítette a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, a Kínában működő gyártókat, az ismert és érintett uniós importőröket, valamint a kínai hatóságokat, és felkérte őket a felülvizsgálatban való részvételre.

| (261) | Minden érdekelt félnek lehetősége volt arra, hogy észrevételeket fogalmazzon meg a részleges időközi felülvizsgálat megindításával kapcsolatban, valamint arra, hogy kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás lehetőségét. |
| --- | --- |

(261)

Minden érdekelt félnek lehetősége volt arra, hogy észrevételeket fogalmazzon meg a részleges időközi felülvizsgálat megindításával kapcsolatban, valamint arra, hogy kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatás lehetőségét.

| (262) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(262)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

4.1.1.   
  Mintavétel az exportáló gyártók és a független importőrök körében

Mintavétel az exportáló gyártók és a független importőrök körében

| (263) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót és az uniós független importőröket az eljárás megindításáról szóló vonatkozó értesítésben meghatározott információk benyújtására. Ezenfelül a Bizottság felkérte Kína Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(263)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót és az uniós független importőröket az eljárás megindításáról szóló vonatkozó értesítésben meghatározott információk benyújtására. Ezenfelül a Bizottság felkérte Kína Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (264) | Egy független importőr jelentkezett érdekelt félként, nem szolgáltatott azonban információkat a mintavételhez. Az érintett ország nyolc exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két vállalatcsoportba tartozó négy vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. E vállalatok a felülvizsgálat tárgyát képező és intézkedések hatálya alá tartozó termék uniós behozatalának több mint 70 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság valamennyi ismert érintett exportáló gyártó és az érintett ország hatóságai számára lehetőséget biztosított arra, hogy a mintavétellel kapcsolatos észrevételeket tegyenek. Észrevételek nem érkeztek. |
| --- | --- |

(264)

Egy független importőr jelentkezett érdekelt félként, nem szolgáltatott azonban információkat a mintavételhez. Az érintett ország nyolc exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két vállalatcsoportba tartozó négy vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. E vállalatok a felülvizsgálat tárgyát képező és intézkedések hatálya alá tartozó termék uniós behozatalának több mint 70 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság valamennyi ismert érintett exportáló gyártó és az érintett ország hatóságai számára lehetőséget biztosított arra, hogy a mintavétellel kapcsolatos észrevételeket tegyenek. Észrevételek nem érkeztek.

4.1.2.   
  Egyedi vizsgálat iránti kérelem

Egyedi vizsgálat iránti kérelem

| (265) | Egy kínai exportáló gyártó (Oriental Industries (Suzhou) Ltd. [a továbbiakban: OTIZ]) az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kért, és a határidőn belül benyújtotta válaszait a kérdőívre. Meg kell jegyezni, hogy az időközi felülvizsgálatra a hatályvesztési felülvizsgálattal, valamint az alaprendelet 5. cikke alapján indított vizsgálattal párhuzamosan került sor. Tekintettel arra, hogy a helyzetet még összetettebbé teszi a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak három vizsgálatban való egyidejű és különálló értékelése, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e kérés elbírálása a vizsgálat végleges szakaszában is túl nagy és aránytalan terhet jelentett volna, és akadályozta volna a vizsgálat időben történő megfelelő elvégzését. Ezért a Bizottság az OTIZ-t nem vonta egyedi vizsgálat alá. |
| --- | --- |

(265)

Egy kínai exportáló gyártó (Oriental Industries (Suzhou) Ltd. [a továbbiakban: OTIZ]) az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kért, és a határidőn belül benyújtotta válaszait a kérdőívre. Meg kell jegyezni, hogy az időközi felülvizsgálatra a hatályvesztési felülvizsgálattal, valamint az alaprendelet 5. cikke alapján indított vizsgálattal párhuzamosan került sor. Tekintettel arra, hogy a helyzetet még összetettebbé teszi a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak három vizsgálatban való egyidejű és különálló értékelése, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e kérés elbírálása a vizsgálat végleges szakaszában is túl nagy és aránytalan terhet jelentett volna, és akadályozta volna a vizsgálat időben történő megfelelő elvégzését. Ezért a Bizottság az OTIZ-t nem vonta egyedi vizsgálat alá.

4.2.   Kitöltött kérdőívek és távoli ellenőrzések

Kitöltött kérdőívek és távoli ellenőrzések

| (266) | A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(266)

A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (267) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő exportáló gyártóknak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is. |
| --- | --- |

(267)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő exportáló gyártóknak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is.

| (268) | A Bizottság az exportáló gyártók három csoportjától kapott válaszokat a kérdőívre (a mintában szereplő exportáló gyártóktól és az OTIZ-tól). |
| --- | --- |

(268)

A Bizottság az exportáló gyártók három csoportjától kapott válaszokat a kérdőívre (a mintában szereplő exportáló gyártóktól és az OTIZ-tól).

| (269) | A Covid19-világjárvány kitörése, valamint a különböző harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni az exportáló gyártók telephelyein. |
| --- | --- |

(269)

A Covid19-világjárvány kitörése, valamint a különböző harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni az exportáló gyártók telephelyein.

| (270) | A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (90). |
| --- | --- |

(270)

A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (90).

90

| (271) | A Bizottság a következő exportáló gyártók esetében végzett távoli adatellenőrzést:






  — | Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. és Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. (a továbbiakban együttesen: Unifull), |
| --- | --- | --- |

(271)

A Bizottság a következő exportáló gyártók esetében végzett távoli adatellenőrzést:

—

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. és Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. (a továbbiakban együttesen: Unifull),

| — | Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. (a továbbiakban Guxiandao). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. (a továbbiakban Guxiandao).

4.3.   Felfüggesztésre vonatkozó kérés

Felfüggesztésre vonatkozó kérés

| (272) | A fenti (253) preambulumbekezdésben foglaltak szerint két kínai exportőr, az Unifull és az OTIZ azt állította, hogy teljesültek az intézkedések felfüggesztésének az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerinti feltételei. |
| --- | --- |

(272)

A fenti (253) preambulumbekezdésben foglaltak szerint két kínai exportőr, az Unifull és az OTIZ azt állította, hogy teljesültek az intézkedések felfüggesztésének az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (4) bekezdése szerinti feltételei.

| (273) | A Bizottság az időközi felülvizsgálat tekintetében is elutasította ezt az állítást a (253)–(258) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt. |
| --- | --- |

(273)

A Bizottság az időközi felülvizsgálat tekintetében is elutasította ezt az állítást a (253)–(258) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt.

4.4.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (274) | A Bizottság 2023. február 20-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján felül kívánta vizsgálni a dömpingellenes vámok mértékét. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(274)

A Bizottság 2023. február 20-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján felül kívánta vizsgálni a dömpingellenes vámok mértékét. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (275) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte. |
| --- | --- |

(275)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte.

4.5.   Dömping

Dömping

4.5.1.   
  A rendes érték meghatározása

A rendes érték meghatározása

| (276) | A fenti 3.4.4.1. szakaszban foglaltaknak megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása a Kínából származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala tekintetében a rendes érték megállapításához, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások miatt. |
| --- | --- |

(276)

A fenti 3.4.4.1. szakaszban foglaltaknak megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása a Kínából származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala tekintetében a rendes érték megállapításához, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások miatt.

| (277) | A Bizottság ezért a részleges időközi felülvizsgálatban a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – vagyis egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján képezte. |
| --- | --- |

(277)

A Bizottság ezért a részleges időközi felülvizsgálatban a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – vagyis egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján képezte.

| (278) | A 3.4.4.2. szakaszban foglalt elemzésből következik, hogy Törökország teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(278)

A 3.4.4.2. szakaszban foglalt elemzésből következik, hogy Törökország teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

| (279) | Az első feljegyzésen túlmenően (lásd a (39)–(40) preambulumbekezdést) és az azzal kapcsolatosan beérkezett észrevételek elemzését követően a Bizottság 2022. november 30-án kibocsátott egy második feljegyzést a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról (a továbbiakban: második feljegyzés) (az első feljegyzés és a második feljegyzés a továbbiakban együttesen: feljegyzések). |
| --- | --- |

(279)

Az első feljegyzésen túlmenően (lásd a (39)–(40) preambulumbekezdést) és az azzal kapcsolatosan beérkezett észrevételek elemzését követően a Bizottság 2022. november 30-án kibocsátott egy második feljegyzést a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról (a továbbiakban: második feljegyzés) (az első feljegyzés és a második feljegyzés a továbbiakban együttesen: feljegyzések).

| (280) | A második feljegyzésben a Bizottság frissítette a termelési tényezők jegyzékét, és tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Törökországot kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első francia bekezdése szerinti reprezentatív országként használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint a nyereséget a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak törökországi gyártóinak nyilvánosan elérhető éves beszámolói alapján állapítja meg. Ezen túlmenően a Bizottság 2022. december 16-án közzétett, és az ügy nyilvánosan megtekinthető iratai között elhelyezett egy további feljegyzést, amely számos referenciaértékre vonatkozóan felülvizsgált átváltási árfolyamokat, valamint a munkaerőköltség-számítási referenciaérték részletesebb ismertetését tartalmazta. |
| --- | --- |

(280)

A második feljegyzésben a Bizottság frissítette a termelési tényezők jegyzékét, és tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Törökországot kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első francia bekezdése szerinti reprezentatív országként használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint a nyereséget a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak törökországi gyártóinak nyilvánosan elérhető éves beszámolói alapján állapítja meg. Ezen túlmenően a Bizottság 2022. december 16-án közzétett, és az ügy nyilvánosan megtekinthető iratai között elhelyezett egy további feljegyzést, amely számos referenciaértékre vonatkozóan felülvizsgált átváltási árfolyamokat, valamint a munkaerőköltség-számítási referenciaérték részletesebb ismertetését tartalmazta.

| (281) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket a feljegyzésekkel kapcsolatban. A Bizottsághoz a mintában szereplő összes exportáló gyártótól, a kérelmezőtől (Törökország reprezentatív országként való figyelembevételét támogatandó), valamint felhasználók egy csoportjától (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex és Jakob Eschbach) érkeztek észrevételek. A Bizottság a felek érvelésével az alábbi 4.5.3. szakaszban foglalkozik. |
| --- | --- |

(281)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket a feljegyzésekkel kapcsolatban. A Bizottsághoz a mintában szereplő összes exportáló gyártótól, a kérelmezőtől (Törökország reprezentatív országként való figyelembevételét támogatandó), valamint felhasználók egy csoportjától (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex és Jakob Eschbach) érkeztek észrevételek. A Bizottság a felek érvelésével az alábbi 4.5.3. szakaszban foglalkozik.

4.5.2.   
  A jelentős torzulások fennállásával kapcsolatosan az érdekelt felek által tett észrevételek

A jelentős torzulások fennállásával kapcsolatosan az érdekelt felek által tett észrevételek

| (282) | A jelentős torzulások fennállásának az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti megállapítását követően, amelyet a fenti 3.4.4.1. szakasz ismertet, a részleges időközi felülvizsgálattal összefüggésben a következő észrevételek érkeztek, amelyeket a Bizottság az alábbiak szerint figyelembe vett. |
| --- | --- |

(282)

A jelentős torzulások fennállásának az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti megállapítását követően, amelyet a fenti 3.4.4.1. szakasz ismertet, a részleges időközi felülvizsgálattal összefüggésben a következő észrevételek érkeztek, amelyeket a Bizottság az alábbiak szerint figyelembe vett.

| (283) | A vizsgálat során észrevételek érkeztek a mintában szereplő exportáló gyártóktól, az OTIZ-tól és a felhasználók egy csoportjától. |
| --- | --- |

(283)

A vizsgálat során észrevételek érkeztek a mintában szereplő exportáló gyártóktól, az OTIZ-tól és a felhasználók egy csoportjától.

| (284) | Az első feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a Guxiandao, azon kívül, hogy kijelentette, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása összeegyeztethetetlen lenne a WTO szabályaival, azt állította, hogy a kérelemben a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan szereplő elemzés – Kínában általánosságban, valamint kifejezetten a Guxiandao esetében – a következő okok miatt hibás volt: i. az időközi felülvizsgálati kérelem állításai általános jellegűek – például amikor az energia- vagy munkaerőköltségre hivatkoznak –, és Kínára vagy annak vegyiparára vonatkoznak, nem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak piacára; az állítások továbbá kizárólag a jelentésre támaszkodnak, nem pedig egyértelmű bizonyítékokra, ii. a kérelmező annak értékelésekor, hogy fennállnak-e jelentős torzulások, olyan alátámasztó bizonyítékokra hagyatkozik, amelyek vagy irrelevánsak (jellemzően elavultak) vagy tényszerűen tévesek, és olyan múltbeli, torzulásokat előidéző kötelezettségekre hivatkozik, amelyek a kínai jog szerint már nem léteznek, iii. a nyersanyagok (a PTA és a MEG) két olyan áru, amelyekkel globálisan kereskednek, árképzésük átlátható módon és a nemzetközi árakkal összhangban történik, ezért hibásak a kérelem azok állításai, melyek szerint ezek ára torzult Kínában, iv. a kérelmező nem nyújtott be semmilyen egyértelmű és konkrét bizonyítékot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt tényezőkre vonatkozóan, és ezért nem vonható le érvényes következtetés a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(284)

Az első feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a Guxiandao, azon kívül, hogy kijelentette, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása összeegyeztethetetlen lenne a WTO szabályaival, azt állította, hogy a kérelemben a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan szereplő elemzés – Kínában általánosságban, valamint kifejezetten a Guxiandao esetében – a következő okok miatt hibás volt: i. az időközi felülvizsgálati kérelem állításai általános jellegűek – például amikor az energia- vagy munkaerőköltségre hivatkoznak –, és Kínára vagy annak vegyiparára vonatkoznak, nem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak piacára; az állítások továbbá kizárólag a jelentésre támaszkodnak, nem pedig egyértelmű bizonyítékokra, ii. a kérelmező annak értékelésekor, hogy fennállnak-e jelentős torzulások, olyan alátámasztó bizonyítékokra hagyatkozik, amelyek vagy irrelevánsak (jellemzően elavultak) vagy tényszerűen tévesek, és olyan múltbeli, torzulásokat előidéző kötelezettségekre hivatkozik, amelyek a kínai jog szerint már nem léteznek, iii. a nyersanyagok (a PTA és a MEG) két olyan áru, amelyekkel globálisan kereskednek, árképzésük átlátható módon és a nemzetközi árakkal összhangban történik, ezért hibásak a kérelem azok állításai, melyek szerint ezek ára torzult Kínában, iv. a kérelmező nem nyújtott be semmilyen egyértelmű és konkrét bizonyítékot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt tényezőkre vonatkozóan, és ezért nem vonható le érvényes következtetés a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan.

i.

ii.

iii.

iv.

| (285) | Hasonlóképpen, az Unifull és az OTIZ kifejtette azon véleményét, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkével és a WTO joggyakorlatával, valamint hogy nincs bizonyíték a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai ágazatát érintő, állítólagos jelentős torzulásokra. A felhasználók egy csoportja hasonló, az exportáló gyártókat támogató állítást tett. |
| --- | --- |

(285)

Hasonlóképpen, az Unifull és az OTIZ kifejtette azon véleményét, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodás 2.2. és 2.2.1.1. cikkével és a WTO joggyakorlatával, valamint hogy nincs bizonyíték a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai ágazatát érintő, állítólagos jelentős torzulásokra. A felhasználók egy csoportja hasonló, az exportáló gyártókat támogató állítást tett.

| (286) | A felek által felhozott érveket a Bizottság nem tudta elfogadni. Elöljáróban állásfoglalásában a Bizottság hangsúlyozta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO keretében fennálló kötelezettségeivel. A jelentős torzulásoknak az időközi felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő, állítólagosan hibás elemzésére vonatkozó érvekkel kapcsolatban a Bizottság mindenekelőtt emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Következésképpen távolról sem arról van szó, hogy a Bizottság a jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetéseket vont volna le, hanem csupán elegendőnek ítélte a kérelmező által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat a vizsgálat megindításához. Ezenkívül a Bizottság rámutatott, hogy a Kínában fennálló bizonyos típusú torzulások – például az energiával vagy a munkával kapcsolatos torzulások – horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és a kínai gazdaság egészét, ezáltal pedig a felülvizsgálat tárgyát képező termék árait, illetve nyersanyagait és előállítási költségeit is érintik. Továbbá azzal a kijelentéssel kapcsolatban, hogy az időközi felülvizsgálati kérelemben szereplő állítások kizárólag a jelentésre támaszkodnak, és egyébként elavult vagy pontatlan információkon alapulnak, a Bizottság rámutatott arra, hogy a kérelem a jelentős torzulások változatlanságát próbálhatja bizonyítani azáltal, hogy a 12. vagy 13. tervezési ciklus szakpolitikai dokumentumaira hivatkozik. Ezenkívül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének d) pontja kifejezetten lehetőséget biztosít az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a panasz vagy felülvizsgálati kérelem benyújtásakor a jelentésben foglalt információkra támaszkodjon. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a kérelemben azonosított és az eljárás megindításáról szóló vonatkozó értesítésben hivatkozott bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Ami azt az állítást illeti, hogy a PTA és a MEG nyersanyagokat a nemzetközi kereskedelemben forgalmazzák, és ezért kínai áraik nem torzultak, ezt az érvet el kell vetni (a külföldről beszerzett nyersanyagok torzulástól mentes voltára vonatkozó konkrét állítás értékelésének sérelme nélkül, a (309)–(310) preambulumbekezdésben említettek szerint, a fentiekben, így különösen a (98)–(100) preambulumbekezdésekben ismertetett okokból. |
| --- | --- |

(286)

A felek által felhozott érveket a Bizottság nem tudta elfogadni. Elöljáróban állásfoglalásában a Bizottság hangsúlyozta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO keretében fennálló kötelezettségeivel. A jelentős torzulásoknak az időközi felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő, állítólagosan hibás elemzésére vonatkozó érvekkel kapcsolatban a Bizottság mindenekelőtt emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Következésképpen távolról sem arról van szó, hogy a Bizottság a jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetéseket vont volna le, hanem csupán elegendőnek ítélte a kérelmező által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat a vizsgálat megindításához. Ezenkívül a Bizottság rámutatott, hogy a Kínában fennálló bizonyos típusú torzulások – például az energiával vagy a munkával kapcsolatos torzulások – horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és a kínai gazdaság egészét, ezáltal pedig a felülvizsgálat tárgyát képező termék árait, illetve nyersanyagait és előállítási költségeit is érintik. Továbbá azzal a kijelentéssel kapcsolatban, hogy az időközi felülvizsgálati kérelemben szereplő állítások kizárólag a jelentésre támaszkodnak, és egyébként elavult vagy pontatlan információkon alapulnak, a Bizottság rámutatott arra, hogy a kérelem a jelentős torzulások változatlanságát próbálhatja bizonyítani azáltal, hogy a 12. vagy 13. tervezési ciklus szakpolitikai dokumentumaira hivatkozik. Ezenkívül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének d) pontja kifejezetten lehetőséget biztosít az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a panasz vagy felülvizsgálati kérelem benyújtásakor a jelentésben foglalt információkra támaszkodjon. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a kérelemben azonosított és az eljárás megindításáról szóló vonatkozó értesítésben hivatkozott bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Ami azt az állítást illeti, hogy a PTA és a MEG nyersanyagokat a nemzetközi kereskedelemben forgalmazzák, és ezért kínai áraik nem torzultak, ezt az érvet el kell vetni (a külföldről beszerzett nyersanyagok torzulástól mentes voltára vonatkozó konkrét állítás értékelésének sérelme nélkül, a (309)–(310) preambulumbekezdésben említettek szerint, a fentiekben, így különösen a (98)–(100) preambulumbekezdésekben ismertetett okokból.

4.5.3.   
  A felek reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételei

A felek reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételei

| (287) | A reprezentatív ország kiválasztását illetően a felhasználók egy csoportja a második feljegyzésre válaszul azt javasolta, hogy a Koreai Köztársaság a legmegfelelőbb reprezentatív ország, tekintettel a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintjére, arra a tényre, hogy előállít nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat, a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állására, valamint a szociális védelem és a környezetvédelem megfelelő szintjére. |
| --- | --- |

(287)

A reprezentatív ország kiválasztását illetően a felhasználók egy csoportja a második feljegyzésre válaszul azt javasolta, hogy a Koreai Köztársaság a legmegfelelőbb reprezentatív ország, tekintettel a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintjére, arra a tényre, hogy előállít nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat, a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állására, valamint a szociális védelem és a környezetvédelem megfelelő szintjére.

| (288) | Emlékeztetni kell arra, hogy a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szinttel rendelkező országok azonosítása céljából a Bizottság a Világbank adatbázisa (91) alapján csak a bruttó nemzeti jövedelem alapján a „közepes jövedelmű országok felső sávjába” tartozó országokat veszi figyelembe. Azonban a Koreai Köztársaságot a felülvizsgálati időszak alatt és azt megelőzően a Világbank „magas jövedelmű” országnak minősítette, ezért nem tekinthető potenciális reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(288)

Emlékeztetni kell arra, hogy a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szinttel rendelkező országok azonosítása céljából a Bizottság a Világbank adatbázisa (91) alapján csak a bruttó nemzeti jövedelem alapján a „közepes jövedelmű országok felső sávjába” tartozó országokat veszi figyelembe. Azonban a Koreai Köztársaságot a felülvizsgálati időszak alatt és azt megelőzően a Világbank „magas jövedelmű” országnak minősítette, ezért nem tekinthető potenciális reprezentatív országnak.

91

| (289) | A feljegyzésekre adott válaszában a Guxiandao azt állította, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártáshoz szükséges fő nyersanyagokra vonatkozóan a GTA-ban szereplő adatok pontatlanok, ha összehasonlítjuk azokat a Török Statisztikai Intézet hivatalos portálján közzétett statisztikákkal. A Bizottság megjegyezte, hogy a GTA-rendszerben Törökország esetében jelentett adatok egy általános kereskedelmi nézeten alapulnak, míg a hivatalos török statisztikákból összegyűjtött adatok egy speciális kereskedelmi nézeten alapulnak (amely nem tartalmazza a szabadkereskedelmi övezetbe vagy vámraktárba belépő vagy onnan kilépő árukat). Ezért a számbeli eltérések kellően indokoltak, és nem tehetik megbízhatatlanná a GTA-adatokat. Ezért a Guxiandao nem hivatkozhat eredményesen arra, hogy a GTA adatok pontatlanok, és érvelését el kell utasítani. |
| --- | --- |

(289)

A feljegyzésekre adott válaszában a Guxiandao azt állította, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártáshoz szükséges fő nyersanyagokra vonatkozóan a GTA-ban szereplő adatok pontatlanok, ha összehasonlítjuk azokat a Török Statisztikai Intézet hivatalos portálján közzétett statisztikákkal. A Bizottság megjegyezte, hogy a GTA-rendszerben Törökország esetében jelentett adatok egy általános kereskedelmi nézeten alapulnak, míg a hivatalos török statisztikákból összegyűjtött adatok egy speciális kereskedelmi nézeten alapulnak (amely nem tartalmazza a szabadkereskedelmi övezetbe vagy vámraktárba belépő vagy onnan kilépő árukat). Ezért a számbeli eltérések kellően indokoltak, és nem tehetik megbízhatatlanná a GTA-adatokat. Ezért a Guxiandao nem hivatkozhat eredményesen arra, hogy a GTA adatok pontatlanok, és érvelését el kell utasítani.

| (290) | A második feljegyzésre válaszul a Guxiandao előadta továbbá, hogy az I. mellékletben („A termelési tényezők listája és azok árai Törökországban”) közzétett török nyersanyagárak nincsenek összhangban a II. mellékletben („Az importstatisztikák összehasonlítása a potenciális reprezentatív országok esetében”) közzétett adatokkal. A Bizottság megjegyezte, hogy a II. mellékletben szereplő statisztikák csupán a különböző országok összehasonlítására szolgáló nyers adatok, a HR közös, hat számjegyű szintjén összesítve, az egyes importáló országokra alkalmazandó vámok nélkül. Az I. mellékletben szereplő adatok viszont a török nemzeti vámtarifaszámok szintjén ismertetik az értékeket, és tartalmazzák a vámokat is. Ezért az I. és a II. mellékletben szereplő árszintek nem tekintendők azonosnak, és a fél érvelését annak megalapozatlansága miatt el kell utasítani. |
| --- | --- |

(290)

A második feljegyzésre válaszul a Guxiandao előadta továbbá, hogy az I. mellékletben („A termelési tényezők listája és azok árai Törökországban”) közzétett török nyersanyagárak nincsenek összhangban a II. mellékletben („Az importstatisztikák összehasonlítása a potenciális reprezentatív országok esetében”) közzétett adatokkal. A Bizottság megjegyezte, hogy a II. mellékletben szereplő statisztikák csupán a különböző országok összehasonlítására szolgáló nyers adatok, a HR közös, hat számjegyű szintjén összesítve, az egyes importáló országokra alkalmazandó vámok nélkül. Az I. mellékletben szereplő adatok viszont a török nemzeti vámtarifaszámok szintjén ismertetik az értékeket, és tartalmazzák a vámokat is. Ezért az I. és a II. mellékletben szereplő árszintek nem tekintendők azonosnak, és a fél érvelését annak megalapozatlansága miatt el kell utasítani.

| (291) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Guxiandao azt állította, hogy a Bizottság nem bocsátott rendelkezésre számítási munkalapot a behozatali vámok I. mellékletben meghatározott kiigazítására vonatkozóan, amelynek eredményeként a Bizottság általi tájékoztatás nem volt megfelelő. A Bizottság megjegyezte, hogy a törökországi termelési tényezők áraira vonatkozó adatokat a GTA automatikusan generálta a török nemzeti vámtarifaszámok szintjén (a Market Access Map [MacMap] adatbázis alapján ezek magukban foglalták az összes szerződéses és kedvezményes vámtételt is), az adatokat megfelelően nyilvánosságra hozták, és jelen ügyben azokat a Bizottság további módosítás nélkül használta fel. A Bizottság megjegyezte, hogy erre a célra nem készített további számítási munkalapot vagy hasonló dokumentumot. A Guxiandao állítását ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(291)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Guxiandao azt állította, hogy a Bizottság nem bocsátott rendelkezésre számítási munkalapot a behozatali vámok I. mellékletben meghatározott kiigazítására vonatkozóan, amelynek eredményeként a Bizottság általi tájékoztatás nem volt megfelelő. A Bizottság megjegyezte, hogy a törökországi termelési tényezők áraira vonatkozó adatokat a GTA automatikusan generálta a török nemzeti vámtarifaszámok szintjén (a Market Access Map [MacMap] adatbázis alapján ezek magukban foglalták az összes szerződéses és kedvezményes vámtételt is), az adatokat megfelelően nyilvánosságra hozták, és jelen ügyben azokat a Bizottság további módosítás nélkül használta fel. A Bizottság megjegyezte, hogy erre a célra nem készített további számítási munkalapot vagy hasonló dokumentumot. A Guxiandao állítását ezért el kell utasítani.

| (292) | A Guxiandao azt állította, hogy nem helyénvaló Törökország reprezentatív országként való kiválasztása. A vállalat előadta, hogy először is a valuta leértékelődése és a magas infláció abnormális piaci feltételekhez vezetett Törökországban, ami elkerülhetetlenül hatással volt a helyi költségekre, ami viszont nyilvánvalóan alkalmatlanná tette Törökországot a reprezentatív országként történő figyelembevételre. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao megismételte ezt az állítását, hozzátéve, hogy Törökországban a hazai fizetőeszköz komoly leértékelődése által érintett helyi árak és/vagy importárak nem képesek tükrözni a torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket. Másodszor, a Guxiandao szerint a Kordsa Türkiye nem tekinthető a nyílt piacra szánt nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártójának, mivel korlátozott poliészterfonal-gyártási kapacitását főként, ha nem kizárólagosan belső felhasználásra használja fel saját downstream kerékköpenykordszövet-gyártásához. Ezt a nézetet a felhasználók egy csoportja is támogatta, amely azt állította, hogy a Kordsa Türkiye a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat leginkább saját gyártásához, gumiabroncsok készítéséhez szükséges anyagokhoz használja. A Guxiandao azt állította, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak csupán marginális, a kordszövetgyártásnak alárendelt üzleti tevékenységet képeznek, valamint hogy az „Ipari fonalak és kordszövetek” szegmensében a külső bevételek túlnyomó többsége (ha nem egésze) az ipari szövetek és nejlonfonalak, nem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak értékesítéséből származik. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao megismételte ezt az érvet. A felek arra a következtetésre jutottak, hogy a vállalat pénzügyi eredménye tehát nem reprezentatív egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártóra nézve, ezért nem állnak rendelkezésre pénzügyi információk a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak törökországi gyártása kapcsán. Harmadszor, a Guxiandao a második feljegyzésre adott észrevételében fenntartotta, hogy a Kordsa Türkiye a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak csak egy meghatározott típusát gyártja (magas hozzáadott értékű, autóipari használatra szánt HMLS), ami alkalmatlanná teszi a reprezentatív országként való figyelembevételre, mivel az egyetlen terméktípus által elért üzemi eredmény nem reprezentatív a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak típusainak széles skáláját előállító kínai gyártók üzemi eredményére nézve. Végezetül a Guxiandao azt állította, hogy a Bizottságnak figyelmen kívül kell hagynia a Kordsa Türkiye haszonkulcsát, és olyan észszerűbb haszonkulcsot kell alkalmaznia, amely a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártóit jobban jellemzi. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao fenntartotta, hogy a Bizottság által megállapított 15,3 %-os nyereségszint túlzottan magas egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártó esetében, tehát legfeljebb 6 % (ez a jelen esetben megegyezik a mintában szereplő uniós gyártóknak az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésének alkalmazásával megállapított nyereségcéljával) lehet az észszerű helyettesítő értéke annak a torzulástól mentes és észszerű nyereségnek, amelyet egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártó általában elérhet. |
| --- | --- |

(292)

A Guxiandao azt állította, hogy nem helyénvaló Törökország reprezentatív országként való kiválasztása. A vállalat előadta, hogy először is a valuta leértékelődése és a magas infláció abnormális piaci feltételekhez vezetett Törökországban, ami elkerülhetetlenül hatással volt a helyi költségekre, ami viszont nyilvánvalóan alkalmatlanná tette Törökországot a reprezentatív országként történő figyelembevételre. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao megismételte ezt az állítását, hozzátéve, hogy Törökországban a hazai fizetőeszköz komoly leértékelődése által érintett helyi árak és/vagy importárak nem képesek tükrözni a torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket. Másodszor, a Guxiandao szerint a Kordsa Türkiye nem tekinthető a nyílt piacra szánt nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártójának, mivel korlátozott poliészterfonal-gyártási kapacitását főként, ha nem kizárólagosan belső felhasználásra használja fel saját downstream kerékköpenykordszövet-gyártásához. Ezt a nézetet a felhasználók egy csoportja is támogatta, amely azt állította, hogy a Kordsa Türkiye a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat leginkább saját gyártásához, gumiabroncsok készítéséhez szükséges anyagokhoz használja. A Guxiandao azt állította, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak csupán marginális, a kordszövetgyártásnak alárendelt üzleti tevékenységet képeznek, valamint hogy az „Ipari fonalak és kordszövetek” szegmensében a külső bevételek túlnyomó többsége (ha nem egésze) az ipari szövetek és nejlonfonalak, nem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak értékesítéséből származik. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao megismételte ezt az érvet. A felek arra a következtetésre jutottak, hogy a vállalat pénzügyi eredménye tehát nem reprezentatív egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártóra nézve, ezért nem állnak rendelkezésre pénzügyi információk a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak törökországi gyártása kapcsán. Harmadszor, a Guxiandao a második feljegyzésre adott észrevételében fenntartotta, hogy a Kordsa Türkiye a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak csak egy meghatározott típusát gyártja (magas hozzáadott értékű, autóipari használatra szánt HMLS), ami alkalmatlanná teszi a reprezentatív országként való figyelembevételre, mivel az egyetlen terméktípus által elért üzemi eredmény nem reprezentatív a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak típusainak széles skáláját előállító kínai gyártók üzemi eredményére nézve. Végezetül a Guxiandao azt állította, hogy a Bizottságnak figyelmen kívül kell hagynia a Kordsa Türkiye haszonkulcsát, és olyan észszerűbb haszonkulcsot kell alkalmaznia, amely a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártóit jobban jellemzi. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao fenntartotta, hogy a Bizottság által megállapított 15,3 %-os nyereségszint túlzottan magas egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártó esetében, tehát legfeljebb 6 % (ez a jelen esetben megegyezik a mintában szereplő uniós gyártóknak az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésének alkalmazásával megállapított nyereségcéljával) lehet az észszerű helyettesítő értéke annak a torzulástól mentes és észszerű nyereségnek, amelyet egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártó általában elérhet.

| (293) | A Bizottság megjegyezte, hogy a reprezentatív ország kiválasztása három kritérium szerint történt: gazdasági fejlettség, az érintett termék gyártása, valamint a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása. A fizetőeszköz leértékelődésének, illetve az infláció mértékének hatása nem szerepel e kritériumok között. Mindenesetre a benyújtó fél nem bizonyította, hogy a török líra leértékelődése és a magas infláció ténylegesen miként befolyásolta volna a Törökországban beszerzett inputok árát, és amennyiben ilyen befolyás valóban érvényesült, annak milyen tényleges hatása lett volna a CNY-ban számított rendes értékre. Ezen túlmenően a felek nem szolgáltattak semmilyen információt arra vonatkozóan, hogy a török lírát használnák (és ha igen, milyen mértékben) azokban a nyersanyagokkal kapcsolatos importügyletekben, amelyek ebben az esetben a költségek torzulástól mentes referenciaértéke megállapításának alapját képezik. Ezenfelül a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti kiszámításához alapul vett referenciaértékek importárak alapján történő meghatározásakor a reprezentatív országokba irányuló behozatal értékeit végső soron átszámítják az exportáló ország pénznemére, jelen esetben CNY-ra. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta és elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(293)

A Bizottság megjegyezte, hogy a reprezentatív ország kiválasztása három kritérium szerint történt: gazdasági fejlettség, az érintett termék gyártása, valamint a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása. A fizetőeszköz leértékelődésének, illetve az infláció mértékének hatása nem szerepel e kritériumok között. Mindenesetre a benyújtó fél nem bizonyította, hogy a török líra leértékelődése és a magas infláció ténylegesen miként befolyásolta volna a Törökországban beszerzett inputok árát, és amennyiben ilyen befolyás valóban érvényesült, annak milyen tényleges hatása lett volna a CNY-ban számított rendes értékre. Ezen túlmenően a felek nem szolgáltattak semmilyen információt arra vonatkozóan, hogy a török lírát használnák (és ha igen, milyen mértékben) azokban a nyersanyagokkal kapcsolatos importügyletekben, amelyek ebben az esetben a költségek torzulástól mentes referenciaértéke megállapításának alapját képezik. Ezenfelül a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti kiszámításához alapul vett referenciaértékek importárak alapján történő meghatározásakor a reprezentatív országokba irányuló behozatal értékeit végső soron átszámítják az exportáló ország pénznemére, jelen esetben CNY-ra. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta és elutasította az állítást.

| (294) | A Kordsa Türkiye termékportfóliójával és bevételi forrásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy abban az esetben, ha nem állnak azonnal rendelkezésre kifejezetten és kizárólag a vizsgálat tárgyát képező termékre (jelen esetben a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra) vonatkozó pénzügyi információk, amelyre ritkán van példa, akkor a Bizottság a legközelebbi rendelkezésre álló helyettesítő értéket keresi, beleértve többek között az érintett termék üzletágában tevékenykedő gyártó(k) konszolidált adatait is. Ebben az esetben, a (111) preambulumbekezdésben említettek szerint, a Kordsa Türkiye 2021. évi külső bevételeinek körülbelül 86 %-a a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat is magába foglaló szegmensben keletkezett. Ezenfelül – a felek állításával ellentétben – a Kordsa Türkiye igenis külső bevételhez jut azáltal, hogy poliészter fonalat is gyárt és értékesít (92). Ugyanis a Kordsa „[a]z egyik piacvezető [...] a High Modulus Low Shrinkage (HMLS) poliészter fonalak piacán”, „olyan fonalakból álló portfólió[val], amelyek olyan alkalmazásokhoz használhatók, mint kordszövetek, nagy teherbírású textíliák, ipari szövetek, shafer szövetek, kordcérnák és kötelek (93)”, így ezek az autóipartól eltérő iparágakban is alkalmazhatók. Ez megalapozatlanná teszi a feleknek a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belső felhasználásával kapcsolatos érvelését. Ezen túlmenően a gumiabroncs-megerősítés a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egyik fő alkalmazási területe, és azok kínai gyártói – köztük a Guxiandao – HMLS-fonalat is gyártanak, és kiszolgálják az autóipari ügyfeleket. Ezért félrevezető lenne azt állítani, hogy a Kordsa Türkiye nagyszakítószilárdságúpoliészterfonal-üzletága nem reprezentatív e fonalak kínai gyártóinak üzleti tevékenységére nézve. Végül a felek nem javasoltak a Kordsa Türkiye alternatívájaként semmilyen más olyan alkalmas gyártót, amelynek kifejezetten és kizárólag a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra vonatkozó pénzügyi adatai azonnal rendelkezésre állnának, nem beszélve a Kordsa Türkiyénél a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak terén szélesebb portfólióval rendelkező gyártóról. |
| --- | --- |

(294)

A Kordsa Türkiye termékportfóliójával és bevételi forrásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy abban az esetben, ha nem állnak azonnal rendelkezésre kifejezetten és kizárólag a vizsgálat tárgyát képező termékre (jelen esetben a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra) vonatkozó pénzügyi információk, amelyre ritkán van példa, akkor a Bizottság a legközelebbi rendelkezésre álló helyettesítő értéket keresi, beleértve többek között az érintett termék üzletágában tevékenykedő gyártó(k) konszolidált adatait is. Ebben az esetben, a (111) preambulumbekezdésben említettek szerint, a Kordsa Türkiye 2021. évi külső bevételeinek körülbelül 86 %-a a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat is magába foglaló szegmensben keletkezett. Ezenfelül – a felek állításával ellentétben – a Kordsa Türkiye igenis külső bevételhez jut azáltal, hogy poliészter fonalat is gyárt és értékesít (92). Ugyanis a Kordsa „[a]z egyik piacvezető [...] a High Modulus Low Shrinkage (HMLS) poliészter fonalak piacán”, „olyan fonalakból álló portfólió[val], amelyek olyan alkalmazásokhoz használhatók, mint kordszövetek, nagy teherbírású textíliák, ipari szövetek, shafer szövetek, kordcérnák és kötelek (93)”, így ezek az autóipartól eltérő iparágakban is alkalmazhatók. Ez megalapozatlanná teszi a feleknek a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belső felhasználásával kapcsolatos érvelését. Ezen túlmenően a gumiabroncs-megerősítés a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egyik fő alkalmazási területe, és azok kínai gyártói – köztük a Guxiandao – HMLS-fonalat is gyártanak, és kiszolgálják az autóipari ügyfeleket. Ezért félrevezető lenne azt állítani, hogy a Kordsa Türkiye nagyszakítószilárdságúpoliészterfonal-üzletága nem reprezentatív e fonalak kínai gyártóinak üzleti tevékenységére nézve. Végül a felek nem javasoltak a Kordsa Türkiye alternatívájaként semmilyen más olyan alkalmas gyártót, amelynek kifejezetten és kizárólag a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra vonatkozó pénzügyi adatai azonnal rendelkezésre állnának, nem beszélve a Kordsa Türkiyénél a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak terén szélesebb portfólióval rendelkező gyártóról.

92

a]z egyik piacvezető

a High Modulus Low Shrinkage (HMLS) poliészter fonalak piacán

olyan fonalakból álló portfólió[val], amelyek olyan alkalmazásokhoz használhatók, mint kordszövetek, nagy teherbírású textíliák, ipari szövetek, shafer szövetek, kordcérnák és kötelek

93

| (295) | Ilyen körülmények között a Kordsa Türkiye esetében azonosított konszolidált SGA-költségek és nyereség kellően reprezentatívnak és megfelelőnek tekinthetők ahhoz, hogy a Bizottság azokat a jelen vizsgálat céljára alkalmazza, így a felek érvelését el kell utasítani. A Bizottság megjegyezte, hogy a 6 %-os nyereségcél, amelynek alkalmazását a Guxiandao javasolta, és a reprezentatív országra vonatkozóan megállapított nyereség olyan eltérő szabályok által szabályozott, különböző fogalmakra vonatkoznak, amelyeket eltérő jogszabályok írnak elő. Nevezetesen a nyereségcél az uniós gazdasági ágazat által az Unióban rendes versenyfeltételek mellett történő belföldi értékesítésen realizált nyereség, és azt a Bizottság a kárkülönbözetnek az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján történő kiszámításához használja. A reprezentatív országban elért nyereséget a Bizottság akkor használta, amikor az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív országhoz viszonyítva kiszámította a rendes értéket. Ennek a nyereségnek azt a nyereséget kell tükröznie, amelyet a vizsgált terméket vagy ahhoz hasonló terméket egy reprezentatív országban gyártó vállalat ér el. Mivel a nyereségcél és a reprezentatív országban elért nyereség fogalma nem hasonlítható össze, a Guxiandao állítását – mint lényegtelent – a Bizottság elutasította. A Guxiandao továbbá nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a számtanilag képzett rendes értékben foglalt nyereség összege nem volt a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében torzulástól mentes és észszerű. |
| --- | --- |

(295)

Ilyen körülmények között a Kordsa Türkiye esetében azonosított konszolidált SGA-költségek és nyereség kellően reprezentatívnak és megfelelőnek tekinthetők ahhoz, hogy a Bizottság azokat a jelen vizsgálat céljára alkalmazza, így a felek érvelését el kell utasítani. A Bizottság megjegyezte, hogy a 6 %-os nyereségcél, amelynek alkalmazását a Guxiandao javasolta, és a reprezentatív országra vonatkozóan megállapított nyereség olyan eltérő szabályok által szabályozott, különböző fogalmakra vonatkoznak, amelyeket eltérő jogszabályok írnak elő. Nevezetesen a nyereségcél az uniós gazdasági ágazat által az Unióban rendes versenyfeltételek mellett történő belföldi értékesítésen realizált nyereség, és azt a Bizottság a kárkülönbözetnek az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján történő kiszámításához használja. A reprezentatív országban elért nyereséget a Bizottság akkor használta, amikor az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív országhoz viszonyítva kiszámította a rendes értéket. Ennek a nyereségnek azt a nyereséget kell tükröznie, amelyet a vizsgált terméket vagy ahhoz hasonló terméket egy reprezentatív országban gyártó vállalat ér el. Mivel a nyereségcél és a reprezentatív országban elért nyereség fogalma nem hasonlítható össze, a Guxiandao állítását – mint lényegtelent – a Bizottság elutasította. A Guxiandao továbbá nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a számtanilag képzett rendes értékben foglalt nyereség összege nem volt a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében torzulástól mentes és észszerű.

| (296) | A Guxiandao azon az állásponton volt, hogy a Bizottságnak Brazíliát kell kiválasztania megfelelő reprezentatív országnak Törökország helyett, tekintettel arra, hogy a Kordsa csoport brazil leányvállalatának pénzügyi adatai rendelkezésre állnak, és mivel 2021-ben, Törökországhoz viszonyítva Brazília szinte egyáltalán nem importált Kínából a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához szükséges kulcsfontosságú inputokat (PTA, MEG, PET-forgács), ezért kevésbé valószínű, hogy érintik az állítólagos torzulások. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao megismételte ezt az érvet, hozzátéve, hogy ha a Kordsa Türkiye 2021. évre vonatkozó éves jelentése a konszolidált, vállalatcsoporti szinten elfogadható volt a torzulástól mentes törökországi SGA-költségek és nyereség megállapításához, akkor ugyanez érvényes a Kordsa Brazilra is, mivel a konszolidált pénzügyi beszámoló tartalmazta a Kordsa Brazil üzemi eredményét is. |
| --- | --- |

(296)

A Guxiandao azon az állásponton volt, hogy a Bizottságnak Brazíliát kell kiválasztania megfelelő reprezentatív országnak Törökország helyett, tekintettel arra, hogy a Kordsa csoport brazil leányvállalatának pénzügyi adatai rendelkezésre állnak, és mivel 2021-ben, Törökországhoz viszonyítva Brazília szinte egyáltalán nem importált Kínából a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához szükséges kulcsfontosságú inputokat (PTA, MEG, PET-forgács), ezért kevésbé valószínű, hogy érintik az állítólagos torzulások. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao megismételte ezt az érvet, hozzátéve, hogy ha a Kordsa Türkiye 2021. évre vonatkozó éves jelentése a konszolidált, vállalatcsoporti szinten elfogadható volt a torzulástól mentes törökországi SGA-költségek és nyereség megállapításához, akkor ugyanez érvényes a Kordsa Brazilra is, mivel a konszolidált pénzügyi beszámoló tartalmazta a Kordsa Brazil üzemi eredményét is.

| (297) | Először is, a Kordsa Brazil pénzügyi adatai csak 2019-re vonatkozóan állnak rendelkezésre, míg a jelen ügyben vizsgált időszak a 2021-es évet fedi le, ami elsődleges jelentőségű. Ezen túlmenően, amint azt fentebb vázoltuk, a Kordsa Türkiyére vonatkozóan 2021-re azonnal rendelkezésre állnak hasznos adatok. Jóllehet a Kordsa Türkiye jelen ügyben felhasznált, 2021. évre vonatkozó pénzügyi beszámolója összevontan magában foglalta a leányvállalatai, köztük a Kordsa Brazil adatait is, nyilvánvaló volt, hogy a konszolidált beszámolóban szereplő nyereség- és SGA-adatok inkább jellemezték a Kordsa Türkiye működését, mintsem a Kordsa Brazilét. Ennek az az oka, hogy az európai, közel-keleti és afrikai földrajzi szegmens (amely kizárólag a törökországi tevékenységet érinti) bevétele csaknem háromszorosa volt a (dél-amerikai szegmenst képviselő) Kordsa Brazil bevételének. (94) Mindenesetre az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értékhez felhasznált igazgatási, értékesítési és általános költségeknek, valamint nyereségnek torzulástól mentesnek és észszerűnek kell lennie. A Guxiandao nem szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek azt mutatnák, hogy ez a helyzet nem áll fenn. Másodszor, jóllehet a PET-forgács, a PTA és a MEG Törökországba irányuló teljes behozatalán belül a torzulásmentes importvolumen aránya alacsonyabb volt, mint a Brazíliába irányuló torzulásmentes behozatalé, a Törökországba irányuló egyes inputok torzulásmentes behozatalának teljes volumene jelentősen magasabb volt, mint a Brazíliába irányuló torzulásmentes behozatal teljes volumene. Ugyanis, bár Brazília kellően reprezentatív adatokkal rendelkezik a PET-forgácsok és a MEG behozatalára vonatkozóan, ez nem igaz a PTA-behozatalra, amely Törökországéhoz képest jelentéktelen volt, és a Törökországba irányuló PTA-behozatalnak csupán körülbelül 7 %-át tette ki. A Guxiandao által előterjesztett érvet ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(297)

Először is, a Kordsa Brazil pénzügyi adatai csak 2019-re vonatkozóan állnak rendelkezésre, míg a jelen ügyben vizsgált időszak a 2021-es évet fedi le, ami elsődleges jelentőségű. Ezen túlmenően, amint azt fentebb vázoltuk, a Kordsa Türkiyére vonatkozóan 2021-re azonnal rendelkezésre állnak hasznos adatok. Jóllehet a Kordsa Türkiye jelen ügyben felhasznált, 2021. évre vonatkozó pénzügyi beszámolója összevontan magában foglalta a leányvállalatai, köztük a Kordsa Brazil adatait is, nyilvánvaló volt, hogy a konszolidált beszámolóban szereplő nyereség- és SGA-adatok inkább jellemezték a Kordsa Türkiye működését, mintsem a Kordsa Brazilét. Ennek az az oka, hogy az európai, közel-keleti és afrikai földrajzi szegmens (amely kizárólag a törökországi tevékenységet érinti) bevétele csaknem háromszorosa volt a (dél-amerikai szegmenst képviselő) Kordsa Brazil bevételének. (94) Mindenesetre az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értékhez felhasznált igazgatási, értékesítési és általános költségeknek, valamint nyereségnek torzulástól mentesnek és észszerűnek kell lennie. A Guxiandao nem szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek azt mutatnák, hogy ez a helyzet nem áll fenn. Másodszor, jóllehet a PET-forgács, a PTA és a MEG Törökországba irányuló teljes behozatalán belül a torzulásmentes importvolumen aránya alacsonyabb volt, mint a Brazíliába irányuló torzulásmentes behozatalé, a Törökországba irányuló egyes inputok torzulásmentes behozatalának teljes volumene jelentősen magasabb volt, mint a Brazíliába irányuló torzulásmentes behozatal teljes volumene. Ugyanis, bár Brazília kellően reprezentatív adatokkal rendelkezik a PET-forgácsok és a MEG behozatalára vonatkozóan, ez nem igaz a PTA-behozatalra, amely Törökországéhoz képest jelentéktelen volt, és a Törökországba irányuló PTA-behozatalnak csupán körülbelül 7 %-át tette ki. A Guxiandao által előterjesztett érvet ezért el kell utasítani.

94

| (298) | Ami a Kordsa Türkiye SGA-költségeit illeti, amelyek jelen esetben az exportáló gyártók rendes értékének kiszámításához alkalmazandók, a Guxiandao előadta, hogy a számtanilag képzett rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében ki kell zárni a csomagolási költségeket, amelyek a Guxiandao szerint (a Kordsa Türkiye pénzügyi beszámolójának 21. kiegészítő melléklete alapján) az SGA-költségek részét képezik. |
| --- | --- |

(298)

Ami a Kordsa Türkiye SGA-költségeit illeti, amelyek jelen esetben az exportáló gyártók rendes értékének kiszámításához alkalmazandók, a Guxiandao előadta, hogy a számtanilag képzett rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében ki kell zárni a csomagolási költségeket, amelyek a Guxiandao szerint (a Kordsa Türkiye pénzügyi beszámolójának 21. kiegészítő melléklete alapján) az SGA-költségek részét képezik.

| (299) | Először is, a Bizottság az eredménykimutatást és az abban felsorolt, működéssel kapcsolatos tételeket vette alapul a Kordsa Türkiye SGA-költségeinek kiszámításakor. A pénzügyi beszámoló 21. kiegészítő melléklete, amelyre a Guxiandao hivatkozik, egy „Kiadások jellegük szerinti csoportosításban” elnevezésű felsorolást tartalmaz, amelyek nyilvánvalóan nemcsak a működési költségeket, hanem az anyagköltségeket is tartalmazzák, beleértve az eladott áruk beszerzési értékében szereplő csomagolási költségeket is. Az eredménykimutatásban szereplő összes működési kiadás és a 21. kiegészítő mellékletben szereplő kiadások összegének egyszerű összehasonlítása is azt mutatja, hogy ez utóbbi összeg lényegesen magasabb. Ezért nyilvánvalóan helytelen lenne az eredménykimutatás működéssel kapcsolatos tételeket felsoroló részében a 21. kiegészítő mellékletre való puszta hivatkozásából azt extrapolálni, hogy a 21. kiegészítő mellékletben vázolt összes költség a működési költségeknek felel meg. A fentiekre tekintettel a Guxiandao érvelését el kell utasítani. |
| --- | --- |

(299)

Először is, a Bizottság az eredménykimutatást és az abban felsorolt, működéssel kapcsolatos tételeket vette alapul a Kordsa Türkiye SGA-költségeinek kiszámításakor. A pénzügyi beszámoló 21. kiegészítő melléklete, amelyre a Guxiandao hivatkozik, egy „Kiadások jellegük szerinti csoportosításban” elnevezésű felsorolást tartalmaz, amelyek nyilvánvalóan nemcsak a működési költségeket, hanem az anyagköltségeket is tartalmazzák, beleértve az eladott áruk beszerzési értékében szereplő csomagolási költségeket is. Az eredménykimutatásban szereplő összes működési kiadás és a 21. kiegészítő mellékletben szereplő kiadások összegének egyszerű összehasonlítása is azt mutatja, hogy ez utóbbi összeg lényegesen magasabb. Ezért nyilvánvalóan helytelen lenne az eredménykimutatás működéssel kapcsolatos tételeket felsoroló részében a 21. kiegészítő mellékletre való puszta hivatkozásából azt extrapolálni, hogy a 21. kiegészítő mellékletben vázolt összes költség a működési költségeknek felel meg. A fentiekre tekintettel a Guxiandao érvelését el kell utasítani.

Kiadások jellegük szerinti csoportosításban

| (300) | Ezenkívül a felhasználók egy csoportja arra kérte a Bizottságot, hogy a rendes érték kiszámításához a kínai exportáló gyártók saját SGA-költségeit és nyereségét használja. |
| --- | --- |

(300)

Ezenkívül a felhasználók egy csoportja arra kérte a Bizottságot, hogy a rendes érték kiszámításához a kínai exportáló gyártók saját SGA-költségeit és nyereségét használja.

| (301) | A Bizottság felhívta a figyelmet, hogy ha az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint megállapítást nyer, hogy az exportáló országban jelentős torzulások állnak fenn, akkor a Bizottság a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint egy megfelelő reprezentatív ország (jelen esetben Törökország) torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján számtanilag képezi a rendes értéket. A Bizottság kiemeli, hogy az említett rendelkezés kifejezetten előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell egy megfelelő reprezentatív ország SGA-költségeinek és nyereségének torzulástól mentes és észszerű összegét. Miután megállapította, hogy az exportáló országban a felülvizsgálat tárgyát képező terméket érintő jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság nem veheti figyelembe az egyes exportáló gyártók tényleges SGA-költségeit és nyereségét, mivel azokat is torzultnak kell tekintenie. Az érdekelt felek nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy a kínai exportáló gyártók tényleges SGA-költségei és nyeresége torzulástól mentesek voltak. Ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást. |
| --- | --- |

(301)

A Bizottság felhívta a figyelmet, hogy ha az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint megállapítást nyer, hogy az exportáló országban jelentős torzulások állnak fenn, akkor a Bizottság a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint egy megfelelő reprezentatív ország (jelen esetben Törökország) torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján számtanilag képezi a rendes értéket. A Bizottság kiemeli, hogy az említett rendelkezés kifejezetten előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell egy megfelelő reprezentatív ország SGA-költségeinek és nyereségének torzulástól mentes és észszerű összegét. Miután megállapította, hogy az exportáló országban a felülvizsgálat tárgyát képező terméket érintő jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság nem veheti figyelembe az egyes exportáló gyártók tényleges SGA-költségeit és nyereségét, mivel azokat is torzultnak kell tekintenie. Az érdekelt felek nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy a kínai exportáló gyártók tényleges SGA-költségei és nyeresége torzulástól mentesek voltak. Ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást.

| (302) | Az Unifull, bár egyetértett Törökország megfelelő reprezentatív országként történő kiválasztásával, vitatta a villamos energiára/földgázra vonatkozó adatok kiválasztását. A fél azzal érvelt, hogy a török líra euróhoz és amerikai dollárhoz viszonyított leértékelődése megemelte a földgáz és a villamos energia importárát, Oroszország 2022-es ukrajnai inváziója hatással volt a török földgáz- és villamosenergia-árakra, valamint a Törökországban 2021-ben tapasztalt rendkívüli időjárás is növelte a villamos energia árát. Az Unifull azt állította, hogy ennek eredményeként a Bizottságnak le kell tennie arról, hogy Törökország földgáz-, illetve villamos áram-árakra vonatkozó adatait alkalmazza, és azokat Brazíliából vagy más megfelelő országokból származó adatokkal kellene helyettesítenie, hogy tisztességesen tükrözze a tényleges és normál energiaárat. |
| --- | --- |

(302)

Az Unifull, bár egyetértett Törökország megfelelő reprezentatív országként történő kiválasztásával, vitatta a villamos energiára/földgázra vonatkozó adatok kiválasztását. A fél azzal érvelt, hogy a török líra euróhoz és amerikai dollárhoz viszonyított leértékelődése megemelte a földgáz és a villamos energia importárát, Oroszország 2022-es ukrajnai inváziója hatással volt a török földgáz- és villamosenergia-árakra, valamint a Törökországban 2021-ben tapasztalt rendkívüli időjárás is növelte a villamos energia árát. Az Unifull azt állította, hogy ennek eredményeként a Bizottságnak le kell tennie arról, hogy Törökország földgáz-, illetve villamos áram-árakra vonatkozó adatait alkalmazza, és azokat Brazíliából vagy más megfelelő országokból származó adatokkal kellene helyettesítenie, hogy tisztességesen tükrözze a tényleges és normál energiaárat.

| (303) | A Bizottság megjegyezte, hogy noha a leértékelődés hozzájárulhatott a gáz-, illetve villamosenergia-árak emelkedéséhez Törökországban, ez az áremelkedés nem szokatlan, mivel beleillik egy szélesebb európai tendenciába, amint azt maga az Unifull által, állítása alátámasztására idézett cikk is megerősíti. Ezenkívül a 2021-ben tapasztalt száraz időjárás és Ukrajna 2022. évi orosz inváziója olyan fejlemények, amelyek 2022-ben befolyásolták az energiaárakat – ha egyáltalán befolyásolták azokat –, nem pedig a felülvizsgálati időszakban. Ez kiderül az Unifull által idézett cikkekből, valamint abból, hogy az Ukrajna elleni orosz invázióra 2022 februárjában került sor. Ráadásul, amint azt az Unifull felvázolta, Törökország a földgáz mintegy 45 %-át importálta Oroszországból 2021-ben, így nem függött teljes mértékben az oroszországi importtól. Ezért az Unifull elmulasztotta alátámasztani a gáz-/villamosenergia-árak lecserélését szorgalmazó állítását, ezért ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(303)

A Bizottság megjegyezte, hogy noha a leértékelődés hozzájárulhatott a gáz-, illetve villamosenergia-árak emelkedéséhez Törökországban, ez az áremelkedés nem szokatlan, mivel beleillik egy szélesebb európai tendenciába, amint azt maga az Unifull által, állítása alátámasztására idézett cikk is megerősíti. Ezenkívül a 2021-ben tapasztalt száraz időjárás és Ukrajna 2022. évi orosz inváziója olyan fejlemények, amelyek 2022-ben befolyásolták az energiaárakat – ha egyáltalán befolyásolták azokat –, nem pedig a felülvizsgálati időszakban. Ez kiderül az Unifull által idézett cikkekből, valamint abból, hogy az Ukrajna elleni orosz invázióra 2022 februárjában került sor. Ráadásul, amint azt az Unifull felvázolta, Törökország a földgáz mintegy 45 %-át importálta Oroszországból 2021-ben, így nem függött teljes mértékben az oroszországi importtól. Ezért az Unifull elmulasztotta alátámasztani a gáz-/villamosenergia-árak lecserélését szorgalmazó állítását, ezért ezt az állítást el kell utasítani.

| (304) | A kérelmező előadta, hogy Törökország a Kínai Népköztársaságéhoz hasonló gazdasági fejlettséggel rendelkezik, és a többi országhoz képest sokkal reprezentatívabb adatkészlettel rendelkezik a termelési tényezők tekintetében. A kérelmező ezzel alátámasztotta a Bizottság következtetését. |
| --- | --- |

(304)

A kérelmező előadta, hogy Törökország a Kínai Népköztársaságéhoz hasonló gazdasági fejlettséggel rendelkezik, és a többi országhoz képest sokkal reprezentatívabb adatkészlettel rendelkezik a termelési tényezők tekintetében. A kérelmező ezzel alátámasztotta a Bizottság következtetését.

4.5.4.   
  A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (305) | Az érdekelt felektől kapott információk alapján (nyolc exportáló gyártó nyújtott be a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak inputjaira vonatkozó információkat), valamint a vizsgálat iratai között rendelkezésre álló egyéb lényeges információk alapján a Bizottság az első feljegyzésben – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasználnak. |
| --- | --- |

(305)

Az érdekelt felektől kapott információk alapján (nyolc exportáló gyártó nyújtott be a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak inputjaira vonatkozó információkat), valamint a vizsgálat iratai között rendelkezésre álló egyéb lényeges információk alapján a Bizottság az első feljegyzésben – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasználnak.

| (306) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és a referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) volt. Végül pedig a Bizottság megjelölte azokat a harmonizált rendszerben (HR) a termelési tényezőkhöz kapcsolódó kódokat, amelyeket az érdekelt felektől kapott információk alapján az első feljegyzésben kezdetben figyelembe vett a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez. |
| --- | --- |

(306)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és a referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) volt. Végül pedig a Bizottság megjelölte azokat a harmonizált rendszerben (HR) a termelési tényezőkhöz kapcsolódó kódokat, amelyeket az érdekelt felektől kapott információk alapján az első feljegyzésben kezdetben figyelembe vett a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez.

| (307) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat az első említett egyes termelési tényezők torzulatlan értékeire vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra. Ezt követően a második feljegyzésben az érdekelt felektől kapott észrevételek alapján a Bizottság számos termelési tényezőre vonatkozóan frissítette a tarifális besorolásra vonatkozó információkat és egy sor termelési tényezőt felvett a jegyzékbe. |
| --- | --- |

(307)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat az első említett egyes termelési tényezők torzulatlan értékeire vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra. Ezt követően a második feljegyzésben az érdekelt felektől kapott észrevételek alapján a Bizottság számos termelési tényezőre vonatkozóan frissítette a tarifális besorolásra vonatkozó információkat és egy sor termelési tényezőt felvett a jegyzékbe.

| (308) | A fentiekre tekintettel a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította Törökország vonatkozásában a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  15. táblázat


  A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak termelési tényezői









  Termelési tényező | Vámtarifacsoport | A Bizottság által felhasználni kívánt adatok forrása
  Nyersanyagok | Ár (CNY) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| Tisztított tereftálsav (PTA) | 291736 00 0011 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (95)

  Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) (96) | 4,91 CNY/kg |
| Monoetilén-glikol (MEG) | 290531 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)
  Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) | 4,73 CNY/kg |
| Poli(etilén-tereftalát) (PET) forgács | 390769 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)
  Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) | 7,14 CNY/kg |
| Fonási appretúrához való olaj | 340311
  340391 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)
  Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) | 17,41 CNY/kg |
| Munkaerő |
| Munkaerő | [N/A] | Török Statisztikai Intézet (97) | 37,83 CNY/munkaóra |
| Energia |
| Villamos energia | [N/A] | Török Statisztikai Intézet | Fogyasztási sávok (MWh)






  20 000 ≤ T < 70 000 | 0,50 CNY/kWh |
| T > 150 000 | 0,47 CNY/kWh |

(308)

A fentiekre tekintettel a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította Törökország vonatkozásában a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

15. táblázat

15. táblázat

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak termelési tényezői

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak termelési tényezői

Termelési tényező

Vámtarifacsoport

A Bizottság által felhasználni kívánt adatok forrása

Nyersanyagok

Ár (CNY)

Tisztított tereftálsav (PTA)

291736 00 0011

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (95)

95

Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) (96)

96

4,91 CNY/kg

Monoetilén-glikol (MEG)

290531

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap)

4,73 CNY/kg

Poli(etilén-tereftalát) (PET) forgács

390769

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap)

7,14 CNY/kg

Fonási appretúrához való olaj

340311

340391

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap)

17,41 CNY/kg

Munkaerő

Munkaerő

[N/A]

Török Statisztikai Intézet (97)

97

37,83 CNY/munkaóra

Energia

Villamos energia

[N/A]

Török Statisztikai Intézet

Fogyasztási sávok (MWh)

20 000 ≤ T < 70 000

0,50 CNY/kWh

T > 150 000

0,47 CNY/kWh

Gáz

[N/A]

Török Statisztikai Intézet

Fogyasztási sávok (m3)

3

| T < 26 100 | 1,34 CNY/m3 |
| --- | --- |
| 261 000 ≤ T < 2 610 000 | 1,66 CNY/m3 |

T < 26 100

1,34 CNY/m3

3

261 000 ≤ T < 2 610 000

1,66 CNY/m3

3

Szén

270111

270112 10

270112 90

270119

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap)

716,59 CNY/MT

Melléktermék/hulladék

Fonalhulladék

550510 30 0011

550510 30 0019

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Market Access Map [Piacrajutási térkép], Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap)

3,15 CNY/kg

| (309) | A Guxiandao azt állította, hogy két közvetlenül vagy közvetve importált anyagot torzulásmentes áron vásároltak harmadik országokból. A Guxiandao továbbá úgy vélte, hogy egy másik fő nyersanyag értékét nem érintik az állítólagos jelentős torzulások, mivel a beszerzési árakról a nemzetközi piacokon érvényes árak alapján állapodtak meg a beszállítókkal, amelyek nagyon átláthatóak, és a beszerzési árak összhangban vannak a nemzetközi árakkal. A Guxiandao emellett úgy vélte, hogy azok az anyagok, amelyek beszállítói magántulajdonban vannak, és a napenergiából származó villamos energia költsége nem tekinthető torzultnak. |
| --- | --- |

(309)

A Guxiandao azt állította, hogy két közvetlenül vagy közvetve importált anyagot torzulásmentes áron vásároltak harmadik országokból. A Guxiandao továbbá úgy vélte, hogy egy másik fő nyersanyag értékét nem érintik az állítólagos jelentős torzulások, mivel a beszerzési árakról a nemzetközi piacokon érvényes árak alapján állapodtak meg a beszállítókkal, amelyek nagyon átláthatóak, és a beszerzési árak összhangban vannak a nemzetközi árakkal. A Guxiandao emellett úgy vélte, hogy azok az anyagok, amelyek beszállítói magántulajdonban vannak, és a napenergiából származó villamos energia költsége nem tekinthető torzultnak.

| (310) | A Guxiandao az állítását alátámasztó bizonyítékokat (beszerzési számlákat, behozatali dokumentációt, szerződéseket) nyújtott be a fenti (309) preambulumbekezdésben említett két nyersanyagra vonatkozóan. A bizonyítékok azt mutatták, hogy az egyik anyag túlnyomó többségét és a másik anyag kis részét USD-ben és közvetlenül torzulásoktól mentes piacokról szerezték be. Ezért a Bizottság e két nyersanyagnak a felülvizsgálati időszak során Kínába irányuló, torzulásmentes behozatala tekintetében, az adott exportáló gyártó esetében elfogadta ezt az állítást. A Kínában beszerzett anyagokkal kapcsolatos egyéb költségek esetében azonban (függetlenül a szállító tulajdoni viszonyaitól vagy energiaforrásától) a Bizottság az ügy iratai között rendelkezésre álló bizonyítékok alapján nem tudta egyértelműen megállapítani, hogy azok nem torzultak. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. A (114) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a jelen ügyben Törökországot választotta ki reprezentatív országként, ezért a termelési tényezők torzulásoktól mentes költségeit a vonatkozó, torzulásoktól mentes törökországi importárak alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(310)

A Guxiandao az állítását alátámasztó bizonyítékokat (beszerzési számlákat, behozatali dokumentációt, szerződéseket) nyújtott be a fenti (309) preambulumbekezdésben említett két nyersanyagra vonatkozóan. A bizonyítékok azt mutatták, hogy az egyik anyag túlnyomó többségét és a másik anyag kis részét USD-ben és közvetlenül torzulásoktól mentes piacokról szerezték be. Ezért a Bizottság e két nyersanyagnak a felülvizsgálati időszak során Kínába irányuló, torzulásmentes behozatala tekintetében, az adott exportáló gyártó esetében elfogadta ezt az állítást. A Kínában beszerzett anyagokkal kapcsolatos egyéb költségek esetében azonban (függetlenül a szállító tulajdoni viszonyaitól vagy energiaforrásától) a Bizottság az ügy iratai között rendelkezésre álló bizonyítékok alapján nem tudta egyértelműen megállapítani, hogy azok nem torzultak. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. A (114) preambulumbekezdésben említett módon a Bizottság a jelen ügyben Törökországot választotta ki reprezentatív országként, ezért a termelési tényezők torzulásoktól mentes költségeit a vonatkozó, torzulásoktól mentes törökországi importárak alapján kell megállapítani.

| (311) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a CIRFS azzal érvelt, hogy a Bizottságnak el kell magyaráznia, hogyan tudta biztosítani, hogy a Guxiandao által importált és a rendes érték kiszámításához felhasznált két nyersanyagot ne érintse semmilyen jelentős torzulás. A CIRFS megjegyezte, hogy nincs abban a helyzetben, hogy maradéktalanul gyakorolhassa a védelemhez való azon jogát, hogy hasznos észrevételeket tegyen a Guxiandaóval szemben alkalmazott ezen különleges elbánással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(311)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a CIRFS azzal érvelt, hogy a Bizottságnak el kell magyaráznia, hogyan tudta biztosítani, hogy a Guxiandao által importált és a rendes érték kiszámításához felhasznált két nyersanyagot ne érintse semmilyen jelentős torzulás. A CIRFS megjegyezte, hogy nincs abban a helyzetben, hogy maradéktalanul gyakorolhassa a védelemhez való azon jogát, hogy hasznos észrevételeket tegyen a Guxiandaóval szemben alkalmazott ezen különleges elbánással kapcsolatban.

| (312) | Hivatkozott a Guxiandao állításának bizottsági értékelésére, valamint a szóban forgó állítás vizsgálata és elfogadása során alkalmazott kritériumokra. A Bizottság fenntartotta, hogy megfelelően nyilvánosságra hozta a tényeket, ugyanakkor tiszteletben tartotta a Guxiandao beszerzési adatainak bizalmas kezelését. A Guxiandao állításának értékelése során alkalmazott (és a Bizottság által ismertetett) megközelítés magában foglalta a beszerzési nyilvántartások és szerződések alapos vizsgálatát, valamint a különféle paramétereknek, például a használt értékesítési csatornáknak, a származási bizonyítványoknak, a számlák pénznemének és az egyéb értékesítési feltételeknek az elemzését. A CIRFS-nek tehát módjában állt észrevételeket tenni az alkalmazott megközelítéssel kapcsolatban, és megfelelően gyakorolhatta védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

(312)

Hivatkozott a Guxiandao állításának bizottsági értékelésére, valamint a szóban forgó állítás vizsgálata és elfogadása során alkalmazott kritériumokra. A Bizottság fenntartotta, hogy megfelelően nyilvánosságra hozta a tényeket, ugyanakkor tiszteletben tartotta a Guxiandao beszerzési adatainak bizalmas kezelését. A Guxiandao állításának értékelése során alkalmazott (és a Bizottság által ismertetett) megközelítés magában foglalta a beszerzési nyilvántartások és szerződések alapos vizsgálatát, valamint a különféle paramétereknek, például a használt értékesítési csatornáknak, a származási bizonyítványoknak, a számlák pénznemének és az egyéb értékesítési feltételeknek az elemzését. A CIRFS-nek tehát módjában állt észrevételeket tenni az alkalmazott megközelítéssel kapcsolatban, és megfelelően gyakorolhatta védelemhez való jogát.

4.5.5.   
  A gyártási folyamatban felhasznált nyersanyagok

A gyártási folyamatban felhasznált nyersanyagok

| (313) | A nyersanyagok torzulatlan árának megállapításához a Bizottság a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 rendelet I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból a reprezentatív országba érkező import GTA-ban jelentett (CIF paritáson számolt) egységárainak súlyozott átlagát vette alapul. A Bizottság azért döntött a Kínából érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása (lásd a fenti (100) preambulumbekezdést). Arra utaló bizonyíték hiányában, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportot is befolyásolták. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került. A Kínából, valamint a WTO-ban tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(313)

A nyersanyagok torzulatlan árának megállapításához a Bizottság a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 rendelet I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból a reprezentatív országba érkező import GTA-ban jelentett (CIF paritáson számolt) egységárainak súlyozott átlagát vette alapul. A Bizottság azért döntött a Kínából érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása (lásd a fenti (100) preambulumbekezdést). Arra utaló bizonyíték hiányában, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportot is befolyásolták. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került. A Kínából, valamint a WTO-ban tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt.

| (314) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulatlan fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulatlan költségeire. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(314)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulatlan fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulatlan költségeire. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére.

| (315) | Néhány termelési tényezőt – a felhasznált forrástól függetlenül – a felülvizsgálati időszakban a teljes nyersanyagköltséghez viszonyított jelentéktelen részarányuk miatt a Bizottság fogyóeszközként kezelt, amint azt a (334) preambulumbekezdés ismerteti. |
| --- | --- |

(315)

Néhány termelési tényezőt – a felhasznált forrástól függetlenül – a felülvizsgálati időszakban a teljes nyersanyagköltséghez viszonyított jelentéktelen részarányuk miatt a Bizottság fogyóeszközként kezelt, amint azt a (334) preambulumbekezdés ismerteti.

| (316) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Unifull azzal érvelt, hogy az e csoport által vásárolt és felhasznált MEG-et külföldről importálták kereskedőkön keresztül, következésképpen azt nem érintették a kínai piac torzulásai. Az Unifull ezért azzal érvelt, hogy a fent leírt referenciaértékek helyett a valós költségeit kell használni a rendes érték megállapításakor. |
| --- | --- |

(316)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Unifull azzal érvelt, hogy az e csoport által vásárolt és felhasznált MEG-et külföldről importálták kereskedőkön keresztül, következésképpen azt nem érintették a kínai piac torzulásai. Az Unifull ezért azzal érvelt, hogy a fent leírt referenciaértékek helyett a valós költségeit kell használni a rendes érték megállapításakor.

| (317) | A Bizottság rámutatott, hogy a dömpingellenes kérdőív kifejezetten felkéri az exportáló gyártót, hogy jelezze, ha véleménye szerint a termelési tényezők bármelyikét torzulásmentes értéken szerezték be, és ebben az esetben nyújtson be minden releváns bizonyítékot állítása alátámasztására. A vizsgálat során – az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött megjegyzéseit megelőzően – azonban az Unifull egyetlen ponton sem tett semmilyen konkrét vagy alátámasztott állítást arra vonatkozóan, hogy az anyagok bármelyikét torzulástól mentes áron szerezte volna be, és nem azonosított egyetlen olyan ügyletet sem, amelyet torzulástól mentes áron bonyolított volna le. Éppen ellenkezőleg, az Unifull arról számolt be, hogy a MEG-et minden esetben kínai belföldi szállítótól szerezték be, importra való bárminemű utalás nélkül. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megküldött dokumentumok – alapvetően adásvételi szerződések és a MEG kínai kereskedőjétől származó számlák – nem szolgálnak megalapozott indoklással arra vonatkozóan, hogy a MEG vételárát miért ne érintenék a torzulások. Ezért ezt az állítást (amely egy nem alátámasztott, és a vizsgálat során nem ellenőrizhető kijelentésen alapult) a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(317)

A Bizottság rámutatott, hogy a dömpingellenes kérdőív kifejezetten felkéri az exportáló gyártót, hogy jelezze, ha véleménye szerint a termelési tényezők bármelyikét torzulásmentes értéken szerezték be, és ebben az esetben nyújtson be minden releváns bizonyítékot állítása alátámasztására. A vizsgálat során – az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött megjegyzéseit megelőzően – azonban az Unifull egyetlen ponton sem tett semmilyen konkrét vagy alátámasztott állítást arra vonatkozóan, hogy az anyagok bármelyikét torzulástól mentes áron szerezte volna be, és nem azonosított egyetlen olyan ügyletet sem, amelyet torzulástól mentes áron bonyolított volna le. Éppen ellenkezőleg, az Unifull arról számolt be, hogy a MEG-et minden esetben kínai belföldi szállítótól szerezték be, importra való bárminemű utalás nélkül. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megküldött dokumentumok – alapvetően adásvételi szerződések és a MEG kínai kereskedőjétől származó számlák – nem szolgálnak megalapozott indoklással arra vonatkozóan, hogy a MEG vételárát miért ne érintenék a torzulások. Ezért ezt az állítást (amely egy nem alátámasztott, és a vizsgálat során nem ellenőrizhető kijelentésen alapult) a Bizottság elutasította.

| (318) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben az Unifull azt is állította, hogy a PTA referenciaára mesterségesen magas volt olyan kivételes körülmények (nevezetesen az Ázsiából Törökországba irányuló szállítás 2021-ben tapasztalt rendkívül magas díja) miatt, amelyek nem tükrözik a szokásos piaci feltételeket, ugyanakkor az Unifullnál nem merült fel a PTA-hoz kapcsolódó nemzetközi szállítási költség, mivel a PTA-t Kínából szerezte be. Következésképpen az Unifull úgy ítélte meg, hogy a PTA referenciaárát 0,24 CNY/kg – de legalább 0,15 CNY/kg – összeggel lefelé kell módosítani a magas szállítási költség kompenzálása érdekében. |
| --- | --- |

(318)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben az Unifull azt is állította, hogy a PTA referenciaára mesterségesen magas volt olyan kivételes körülmények (nevezetesen az Ázsiából Törökországba irányuló szállítás 2021-ben tapasztalt rendkívül magas díja) miatt, amelyek nem tükrözik a szokásos piaci feltételeket, ugyanakkor az Unifullnál nem merült fel a PTA-hoz kapcsolódó nemzetközi szállítási költség, mivel a PTA-t Kínából szerezte be. Következésképpen az Unifull úgy ítélte meg, hogy a PTA referenciaárát 0,24 CNY/kg – de legalább 0,15 CNY/kg – összeggel lefelé kell módosítani a magas szállítási költség kompenzálása érdekében.

| (319) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív országban felmerülő termelési költségeknek megfelelő referenciaértékek felhasználásával kell képezni. Az Unifull állításával ellentétben a Bizottság által alkalmazott módszer szigorúan megfelel ennek az elvnek, és a Bizottság a PTA megfelelő, törökországi torzulásmentes költségét alkalmazta a referenciaérték megállapítása során. Észrevételeivel együtt az Unifull benyújtott egy, az UN COMTRADE-ből származó török importadatokról szóló elemzést. Ez az elemzés azonban csupán a CIF- és FOB-importárakat szemlélteti, és azok alapján vezeti le a szállítási költségeket, de nem szolgál bizonyítékkal az Unifull azon állítására, hogy a török importárak torzulnának, vagy ne tükröznék a szokásos piaci feltételeket. |
| --- | --- |

(319)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív országban felmerülő termelési költségeknek megfelelő referenciaértékek felhasználásával kell képezni. Az Unifull állításával ellentétben a Bizottság által alkalmazott módszer szigorúan megfelel ennek az elvnek, és a Bizottság a PTA megfelelő, törökországi torzulásmentes költségét alkalmazta a referenciaérték megállapítása során. Észrevételeivel együtt az Unifull benyújtott egy, az UN COMTRADE-ből származó török importadatokról szóló elemzést. Ez az elemzés azonban csupán a CIF- és FOB-importárakat szemlélteti, és azok alapján vezeti le a szállítási költségeket, de nem szolgál bizonyítékkal az Unifull azon állítására, hogy a török importárak torzulnának, vagy ne tükröznék a szokásos piaci feltételeket.

| (320) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéknek tükröznie kell a nyersanyagoknak a reprezentatív országban (jelen esetben Törökországban) érvényes, torzulástól mentes árát. Tehát azt az árat kell tükröznie, amelyet nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóinak Törökországban kell fizetnie a gyártelepi áron szállított nyersanyagért. A Bizottság által alkalmazott módszertan ezt a megközelítést tükrözi. Ha az Unifull által javasolt kiigazításokat a Bizottság végrehajtaná, az így kapott ár nem a török piacon felszámított torzulásmentes árat tükrözné, hanem egy, a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak valamely gyártója által Törökországban fizetett ár és a Törökországnak értékesítő országok (exportra történő értékesítéskor felszámított) gyártelepi ára közötti, önkényes árat. Ez ellentétes lenne az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával, ezért a Bizottság ezt az állítást elutasítja. |
| --- | --- |

(320)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéknek tükröznie kell a nyersanyagoknak a reprezentatív országban (jelen esetben Törökországban) érvényes, torzulástól mentes árát. Tehát azt az árat kell tükröznie, amelyet nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóinak Törökországban kell fizetnie a gyártelepi áron szállított nyersanyagért. A Bizottság által alkalmazott módszertan ezt a megközelítést tükrözi. Ha az Unifull által javasolt kiigazításokat a Bizottság végrehajtaná, az így kapott ár nem a török piacon felszámított torzulásmentes árat tükrözné, hanem egy, a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak valamely gyártója által Törökországban fizetett ár és a Törökországnak értékesítő országok (exportra történő értékesítéskor felszámított) gyártelepi ára közötti, önkényes árat. Ez ellentétes lenne az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával, ezért a Bizottság ezt az állítást elutasítja.

4.5.6.   
  Munkaerő

Munkaerő

| (321) | A munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (98). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban tapasztalt munkaerőköltségekről. A Bizottság a referenciaértéket a NACE Rev.2 osztályozás szerinti 20-as kódú gazdasági tevékenységre, a „Vegyi anyag gyártására” vonatkozó, 2020. évi, munkaórára vetített munkaerőköltség alapján állapította meg. Az értékek ezt követően a belföldi fogyasztóiár-index (99) segítségével ki lettek igazítva az inflációval, hogy tükrözzék a felülvizsgálati időszak alatt felmerült költségeket. A második feljegyzéshez képest és a Guxiandao követelése nyomán a Bizottság módosította a munkaerőre vonatkozó referenciaértéket az éves átlagos inflációs ráta figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(321)

A munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (98). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban tapasztalt munkaerőköltségekről. A Bizottság a referenciaértéket a NACE Rev.2 osztályozás szerinti 20-as kódú gazdasági tevékenységre, a „Vegyi anyag gyártására” vonatkozó, 2020. évi, munkaórára vetített munkaerőköltség alapján állapította meg. Az értékek ezt követően a belföldi fogyasztóiár-index (99) segítségével ki lettek igazítva az inflációval, hogy tükrözzék a felülvizsgálati időszak alatt felmerült költségeket. A második feljegyzéshez képest és a Guxiandao követelése nyomán a Bizottság módosította a munkaerőre vonatkozó referenciaértéket az éves átlagos inflációs ráta figyelembevétele érdekében.

98

99

4.5.7.   
  Energia

Energia

| (322) | A villamos energia referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó árakat használta (100). A referenciaértéket a Bizottság a villamos energia és a gáz 2022. március 31-én közzétett ára alapján állapította meg. A hivatkozott ár a 2021-es átlagár. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávokhoz tartozó, héa nélküli villamosenergia- és gázárakat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(322)

A villamos energia referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó árakat használta (100). A referenciaértéket a Bizottság a villamos energia és a gáz 2022. március 31-én közzétett ára alapján állapította meg. A hivatkozott ár a 2021-es átlagár. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávokhoz tartozó, héa nélküli villamosenergia- és gázárakat vette figyelembe.

100

| (323) | A Guxiandao azzal érvelt, hogy a Törökország esetében megállapított villamosenergia- és gázárakra alkalmazott héán túlmenően a villamosenergia-árak további adókat és díjakat is tartalmaznak (fogyasztási adó, a TRT-nek [Török Rádió és Televíziótársaság] és az Energetikai Alapnak fizetendő hozzájárulás), amelyeket a Bizottságnak le kell vonnia a villamos energia referenciaköltségének megállapítása céljából. Először is megjegyezte, hogy az ügy iratai között nem áll rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy a török társaságok behajtották volna az említett adókat és díjakat (és ha igen, akkor milyen mértékben), ezért ezeket le kell vonni a referenciaköltségekből. Ezenkívül a Guxiandao nem támasztotta alá állítását kifejezetten a Török Statisztikai Intézet által közzétett és a jelen ügy céljaira felhasznált adatkészlet tekintetében. |
| --- | --- |

(323)

A Guxiandao azzal érvelt, hogy a Törökország esetében megállapított villamosenergia- és gázárakra alkalmazott héán túlmenően a villamosenergia-árak további adókat és díjakat is tartalmaznak (fogyasztási adó, a TRT-nek [Török Rádió és Televíziótársaság] és az Energetikai Alapnak fizetendő hozzájárulás), amelyeket a Bizottságnak le kell vonnia a villamos energia referenciaköltségének megállapítása céljából. Először is megjegyezte, hogy az ügy iratai között nem áll rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy a török társaságok behajtották volna az említett adókat és díjakat (és ha igen, akkor milyen mértékben), ezért ezeket le kell vonni a referenciaköltségekből. Ezenkívül a Guxiandao nem támasztotta alá állítását kifejezetten a Török Statisztikai Intézet által közzétett és a jelen ügy céljaira felhasznált adatkészlet tekintetében.

| (324) | A szén tekintetében a Bizottság a szén 2021-es törökországi átlagárát használta a GTA statisztikái alapján (101). |
| --- | --- |

(324)

A szén tekintetében a Bizottság a szén 2021-es törökországi átlagárát használta a GTA statisztikái alapján (101).

101

| (325) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a kérelmező (CIRFS) megkérdőjelezte a szén energiaforrásként való felhasználását a rendes érték megállapítása során, valamint azt is, hogy a szén környezetvédelmi költsége megfelelően tükröződik-e a szén torzulásmentes árában. |
| --- | --- |

(325)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a kérelmező (CIRFS) megkérdőjelezte a szén energiaforrásként való felhasználását a rendes érték megállapítása során, valamint azt is, hogy a szén környezetvédelmi költsége megfelelően tükröződik-e a szén torzulásmentes árában.

| (326) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendeletben megállapított módszertant követve és annak 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni. Ebből az következett, hogy a termelési tényezők árainak torzulásoktól mentes referenciaértékekkel történő helyettesítése ellenére a termelési tényezők felhasználása az egyes exportőrök és termelők tényleges fogyasztását külön-külön tükrözi. Következésképpen a Bizottságnak nem volt mérlegelési jogköre arra, hogy alternatív energiaforrásokat válasszon az egyes exportáló gyártók által használt energiaforrások helyettesítésére, vagy hogy a megfelelő reprezentatív országban megfigyelt torzulásmentes árakat önkényes elemekkel egészítse ki. Ez ellentétes lenne az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával. A környezetvédelmi költségeknek a szén torzulásoktól mentes árában való tükröződését illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásakor a környezetvédelmi költségeket nem veszik kifejezetten figyelembe. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(326)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendeletben megállapított módszertant követve és annak 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket kizárólag a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni. Ebből az következett, hogy a termelési tényezők árainak torzulásoktól mentes referenciaértékekkel történő helyettesítése ellenére a termelési tényezők felhasználása az egyes exportőrök és termelők tényleges fogyasztását külön-külön tükrözi. Következésképpen a Bizottságnak nem volt mérlegelési jogköre arra, hogy alternatív energiaforrásokat válasszon az egyes exportáló gyártók által használt energiaforrások helyettesítésére, vagy hogy a megfelelő reprezentatív országban megfigyelt torzulásmentes árakat önkényes elemekkel egészítse ki. Ez ellentétes lenne az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával. A környezetvédelmi költségeknek a szén torzulásoktól mentes árában való tükröződését illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásakor a környezetvédelmi költségeket nem veszik kifejezetten figyelembe. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (327) | Ezen túlmenően, az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS felkérte a Bizottságot, hogy az Oroszországban fennálló jelentős torzulásokról szóló bizottsági jelentésre (102) tekintettel az Oroszországból Törökországba irányuló szénbehozatalt zárják ki a Törökországba irányuló szénbehozatal átlagárából a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti kiszámításához. Pontosabban, a Bizottság jelentésére hivatkozva a CIRFS azzal érvelt, hogy noha az orosz szénipart nagymértékben privatizálták, a piac koncentrált, és az árakat a hatályos fiskális intézkedések és az (állami tulajdonban lévő vasúttársaságok által meghatározott) vasúti költségek befolyásolják. Ezenkívül a CIRFS az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtási határideje után hat nappal további beadványt nyújtott be, amelyben megismételte kérését, továbbá amellett érvelt, hogy a kolumbiai szénbehozatalt is ki kell zárni a Törökországba irányuló szénbehozatal átlagárából. A Bizottság – figyelemmel ezen állítás elfogadásának vagy elutasításának az intézkedésekre gyakorolt elhanyagolható hatására – úgy döntött, hogy nincs szükség további elemzésre. A kolumbiai szén behozatalával kapcsolatban előterjesztett további állítást illetően a Bizottság hivatkozott az eljárás megindításáról szóló értesítés 7. pontjára. Az említett rendelkezés értelmében a vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után. A Bizottság ezért elutasította a CIRFS állításait. |
| --- | --- |

(327)

Ezen túlmenően, az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS felkérte a Bizottságot, hogy az Oroszországban fennálló jelentős torzulásokról szóló bizottsági jelentésre (102) tekintettel az Oroszországból Törökországba irányuló szénbehozatalt zárják ki a Törökországba irányuló szénbehozatal átlagárából a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti kiszámításához. Pontosabban, a Bizottság jelentésére hivatkozva a CIRFS azzal érvelt, hogy noha az orosz szénipart nagymértékben privatizálták, a piac koncentrált, és az árakat a hatályos fiskális intézkedések és az (állami tulajdonban lévő vasúttársaságok által meghatározott) vasúti költségek befolyásolják. Ezenkívül a CIRFS az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtási határideje után hat nappal további beadványt nyújtott be, amelyben megismételte kérését, továbbá amellett érvelt, hogy a kolumbiai szénbehozatalt is ki kell zárni a Törökországba irányuló szénbehozatal átlagárából. A Bizottság – figyelemmel ezen állítás elfogadásának vagy elutasításának az intézkedésekre gyakorolt elhanyagolható hatására – úgy döntött, hogy nincs szükség további elemzésre. A kolumbiai szén behozatalával kapcsolatban előterjesztett további állítást illetően a Bizottság hivatkozott az eljárás megindításáról szóló értesítés 7. pontjára. Az említett rendelkezés értelmében a vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után. A Bizottság ezért elutasította a CIRFS állításait.

102

| (328) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS előadta, hogy a Bizottságnak magyarázattal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy miért csökkent jelentősen a földgáz 2021. évi, törökországi ára (amelyet a rendes érték kiszámításához kiválasztottak), míg a Török Statisztikai Intézet szerint a földgáz átlagos egységára Törökországban 2021-ben meredeken emelkedett 2020-hoz képest. Amint azt a közzétett második feljegyzés már kifejtette, a Bizottság a földgázárakra vonatkozó adatokat közvetlenül a Török Statisztikai Intézet adatbázisából szerezte be, a megfelelő fogyasztási sávokra vonatkozó, 2021. évi átlagárakat felhasználva, a számadatokat pedig az alkalmazandó hivatalos átváltási árfolyam segítségével váltotta át török líráról RMB-re a rendes érték kiszámításához az exportáló gyártók esetében. |
| --- | --- |

(328)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS előadta, hogy a Bizottságnak magyarázattal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy miért csökkent jelentősen a földgáz 2021. évi, törökországi ára (amelyet a rendes érték kiszámításához kiválasztottak), míg a Török Statisztikai Intézet szerint a földgáz átlagos egységára Törökországban 2021-ben meredeken emelkedett 2020-hoz képest. Amint azt a közzétett második feljegyzés már kifejtette, a Bizottság a földgázárakra vonatkozó adatokat közvetlenül a Török Statisztikai Intézet adatbázisából szerezte be, a megfelelő fogyasztási sávokra vonatkozó, 2021. évi átlagárakat felhasználva, a számadatokat pedig az alkalmazandó hivatalos átváltási árfolyam segítségével váltotta át török líráról RMB-re a rendes érték kiszámításához az exportáló gyártók esetében.

| (329) | Ezenkívül az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS kijelentette, hogy a Bizottságnak a földgáz tekintetében el kell magyaráznia az egyes kínai gyártók számára legmegfelelőbb fogyasztási sáv kiválasztásához használt módszertant. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a (322) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint minden egyes mintában szereplő gyártóhoz a felülvizsgálati időszak alatti tényleges teljes gázfogyasztásának megfelelő fogyasztási sáv gázköltségét rendelte. |
| --- | --- |

(329)

Ezenkívül az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS kijelentette, hogy a Bizottságnak a földgáz tekintetében el kell magyaráznia az egyes kínai gyártók számára legmegfelelőbb fogyasztási sáv kiválasztásához használt módszertant. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a (322) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint minden egyes mintában szereplő gyártóhoz a felülvizsgálati időszak alatti tényleges teljes gázfogyasztásának megfelelő fogyasztási sáv gázköltségét rendelte.

4.5.8.   
  SGA-költségek és nyereség

SGA-költségek és nyereség

| (330) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(330)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (331) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egy törökországi gyártója, a Kordsa Türkiye SGA-költségeit (6,6 %) és nyereségét (15,3 %) használta fel, amelynek a 2021-re (azaz a felülvizsgálati időszakot teljes mértékben lefedő időszakra) vonatkozó pénzügyi adatai rendelkezésre álltak. |
| --- | --- |

(331)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egy törökországi gyártója, a Kordsa Türkiye SGA-költségeit (6,6 %) és nyereségét (15,3 %) használta fel, amelynek a 2021-re (azaz a felülvizsgálati időszakot teljes mértékben lefedő időszakra) vonatkozó pénzügyi adatai rendelkezésre álltak.

4.5.9.   
  A rendes érték kiszámítása

A rendes érték kiszámítása

| (332) | A fentiekben ismertetett torzulatlan árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(332)

A fentiekben ismertetett torzulatlan árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (333) | Elsőként a Bizottság megállapította a torzulásmentes gyártási költségeket minden egyes, a vizsgált terméket gyártó és exportáló jogi személy esetében az egyes vállalatok által beszerzett és a 15. táblázatban meghatározott termelési tényezők alapján. Ezután a Bizottság az egyes termelési tényezőkből a mintában szereplő egyes exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a továbbértékesített melléktermékekből (jelen esetben a fonalhulladékból) származó, torzulásmentes bevételt. |
| --- | --- |

(333)

Elsőként a Bizottság megállapította a torzulásmentes gyártási költségeket minden egyes, a vizsgált terméket gyártó és exportáló jogi személy esetében az egyes vállalatok által beszerzett és a 15. táblázatban meghatározott termelési tényezők alapján. Ezután a Bizottság az egyes termelési tényezőkből a mintában szereplő egyes exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a továbbértékesített melléktermékekből (jelen esetben a fonalhulladékból) származó, torzulásmentes bevételt.

| (334) | Másodszor: a torzulásmentes gyártási összköltség meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségekhez hozzáadta a fogyóeszközök (315) preambulumbekezdésben említett költségét, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(334)

Másodszor: a torzulásmentes gyártási összköltség meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségekhez hozzáadta a fogyóeszközök (315) preambulumbekezdésben említett költségét, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre.

| (335) | Végül pedig a Bizottság hozzáadta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak török gyártójának adatai alapján megállapított SGA-költségeket és nyereséget (lásd a (331) preambulumbekezdést). Az eladott áruk beszerzési értékének százalékában kifejezett és a torzulatlan teljes gyártási költségre alkalmazott SGA-költség és nyereség 6,6 %, illetve 15,3 % volt. |
| --- | --- |

(335)

Végül pedig a Bizottság hozzáadta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak török gyártójának adatai alapján megállapított SGA-költségeket és nyereséget (lásd a (331) preambulumbekezdést). Az eladott áruk beszerzési értékének százalékában kifejezett és a torzulatlan teljes gyártási költségre alkalmazott SGA-költség és nyereség 6,6 %, illetve 15,3 % volt.

| (336) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(336)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (337) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Guxiandao azt állította, hogy a Bizottság alaptalanul kapcsolta a fogyóeszközök és a gyártási általános költségek értékét az egyéb inputokéhoz. A Guxiandao szerint a Bizottságnak a fogyóeszközökre és a gyártási általános költségekre vonatkozó referenciaértéket a többi inputtól elkülönítve kell meghatároznia, vagy ellenkező esetben el kell fogadnia a vállalat tényleges fogyóeszköz- és gyártási általános költségét. Hasonló állítást fogalmazott meg a Guxiandao a nyersanyagellátás szállítási költségének kiszámítása tekintetében. |
| --- | --- |

(337)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Guxiandao azt állította, hogy a Bizottság alaptalanul kapcsolta a fogyóeszközök és a gyártási általános költségek értékét az egyéb inputokéhoz. A Guxiandao szerint a Bizottságnak a fogyóeszközökre és a gyártási általános költségekre vonatkozó referenciaértéket a többi inputtól elkülönítve kell meghatároznia, vagy ellenkező esetben el kell fogadnia a vállalat tényleges fogyóeszköz- és gyártási általános költségét. Hasonló állítást fogalmazott meg a Guxiandao a nyersanyagellátás szállítási költségének kiszámítása tekintetében.

| (338) | A (100) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat megállapította, hogy a vizsgált termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A Guxiandao nem tudta bizonyítani, hogy fogyóeszközeinek ára, gyártási általános költségei, illetve szállítási költségei nem torzultak. Nem lehetett egyértelműen megállapítani, hogy ezek a költségek nem torzultak-e, és ezért a 2. cikk (6a) bekezdése a) pontja második bekezdésének harmadik franciabekezdésére tekintettel nem használhatók fel a rendes érték kiszámításához. A Bizottság nem talált észszerű referenciaértéket, és sem a Guxiandao, sem bármely más érdekelt fél sem javasolt észszerű referenciaértéket e költségek esetében. Ha egy költség esetében nem lehet megfelelő referenciaértéket találni, a Bizottság főszabály szerint meghatározhatja e költségeket az azon költségcsoporthoz viszonyított arányszámként, amelyhez kapcsolódnak (legyen szó az összes nyersanyagköltségről vagy a gyártási költségekről). A torzulásmentes nyersanyag- vagy gyártási költségek megállapítását követően a Bizottság a referenciaértéket alkalmazza a szóban forgó torzulásmentes költség becslésére, megőrizve ezzel az exportáló gyártó költségszerkezetét. Ez azt jelenti, hogy ha például egy exportáló gyártó elszámolásában a fogyóeszközök az összes nyersanyagköltség 1 %-át teszik ki, azok a rendes érték kiszámítása után továbbra is a nyersanyagköltségek 1 %-át fogják kitenni. |
| --- | --- |

(338)

A (100) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat megállapította, hogy a vizsgált termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A Guxiandao nem tudta bizonyítani, hogy fogyóeszközeinek ára, gyártási általános költségei, illetve szállítási költségei nem torzultak. Nem lehetett egyértelműen megállapítani, hogy ezek a költségek nem torzultak-e, és ezért a 2. cikk (6a) bekezdése a) pontja második bekezdésének harmadik franciabekezdésére tekintettel nem használhatók fel a rendes érték kiszámításához. A Bizottság nem talált észszerű referenciaértéket, és sem a Guxiandao, sem bármely más érdekelt fél sem javasolt észszerű referenciaértéket e költségek esetében. Ha egy költség esetében nem lehet megfelelő referenciaértéket találni, a Bizottság főszabály szerint meghatározhatja e költségeket az azon költségcsoporthoz viszonyított arányszámként, amelyhez kapcsolódnak (legyen szó az összes nyersanyagköltségről vagy a gyártási költségekről). A torzulásmentes nyersanyag- vagy gyártási költségek megállapítását követően a Bizottság a referenciaértéket alkalmazza a szóban forgó torzulásmentes költség becslésére, megőrizve ezzel az exportáló gyártó költségszerkezetét. Ez azt jelenti, hogy ha például egy exportáló gyártó elszámolásában a fogyóeszközök az összes nyersanyagköltség 1 %-át teszik ki, azok a rendes érték kiszámítása után továbbra is a nyersanyagköltségek 1 %-át fogják kitenni.

| (339) | A (334) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a torzulásmentes fogyóeszköz- és általános költségek kiszámításához a Bizottság a fogyóeszköz- és gyártási általános költségeknek a mintában szereplő gyártók ténylegesen felmerült gyártási költségeire eső részét alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. A (338) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a reprezentatív országbeli gyártó(k) rendelkezésre álló pénzügyi adataiban a torzulásmentes általános költségekre vonatkozó konkrét adatok hiányában a Bizottság ezt a módszert követve határozta meg az exportáló gyártó torzulásmentes általános költségeit. Továbbá, mivel a jelen ügyben számos olyan termelési tényezőt azonosítottak, amelyek jellemzően jelentéktelen hányadát teszik ki az összes nyersanyagköltségnek, a Bizottság észszerűnek ítélte, hogy ezeket az inputokat (a gyártók tényleges költségeit felhasználva) a fogyóeszközök közé sorolja, és ennek megfelelően kezelje. Ezen túlmenően a (314) preambulumbekezdésben vázolt szállítási költségek tekintetében, valamint a reprezentatív ország torzulásmentes szállítási költségeire vonatkozó, dokumentált adatok hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. Ezért a Bizottság a Guxiandao felvetését elutasította. |
| --- | --- |

(339)

A (334) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a torzulásmentes fogyóeszköz- és általános költségek kiszámításához a Bizottság a fogyóeszköz- és gyártási általános költségeknek a mintában szereplő gyártók ténylegesen felmerült gyártási költségeire eső részét alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. A (338) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a reprezentatív országbeli gyártó(k) rendelkezésre álló pénzügyi adataiban a torzulásmentes általános költségekre vonatkozó konkrét adatok hiányában a Bizottság ezt a módszert követve határozta meg az exportáló gyártó torzulásmentes általános költségeit. Továbbá, mivel a jelen ügyben számos olyan termelési tényezőt azonosítottak, amelyek jellemzően jelentéktelen hányadát teszik ki az összes nyersanyagköltségnek, a Bizottság észszerűnek ítélte, hogy ezeket az inputokat (a gyártók tényleges költségeit felhasználva) a fogyóeszközök közé sorolja, és ennek megfelelően kezelje. Ezen túlmenően a (314) preambulumbekezdésben vázolt szállítási költségek tekintetében, valamint a reprezentatív ország torzulásmentes szállítási költségeire vonatkozó, dokumentált adatok hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. Ezért a Bizottság a Guxiandao felvetését elutasította.

4.6.   Exportár

Exportár

| (340) | A mintában szereplő exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül uniós független vevőknek exportálták. A Guxiandao és a Unifull esetében tehát ezen közvetlen értékesítéseknél az exportár – az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban – az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(340)

A mintában szereplő exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül uniós független vevőknek exportálták. A Guxiandao és a Unifull esetében tehát ezen közvetlen értékesítéseknél az exportár – az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban – az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (341) | A közvetlen értékesítés mellett az Unifull csoport a csoport másik kapcsolt gyártóján keresztül is értékesített. Ezen eladások esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban a Bizottság kiigazította, levonva az értékesítő szervezet megfelelő értékesítési költségeit és észszerű nyereségét (amelyet az egyes polivinil-alkoholokra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatban (103) 6,89 %-ban állapítottak meg, és a jelen vizsgálatban a Bizottság felhasznált, tekintettel a gazdasági ágazat hasonlóságára és a független importőrök együttműködésének hiányára). |
| --- | --- |

(341)

A közvetlen értékesítés mellett az Unifull csoport a csoport másik kapcsolt gyártóján keresztül is értékesített. Ezen eladások esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban a Bizottság kiigazította, levonva az értékesítő szervezet megfelelő értékesítési költségeit és észszerű nyereségét (amelyet az egyes polivinil-alkoholokra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatban (103) 6,89 %-ban állapítottak meg, és a jelen vizsgálatban a Bizottság felhasznált, tekintettel a gazdasági ágazat hasonlóságára és a független importőrök együttműködésének hiányára).

103

4.7.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (342) | A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát. |
| --- | --- |

(342)

A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát.

| (343) | A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. A Bizottság az exportárat a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási, kedvezményekkel és jutalékokkal kapcsolatos, hitel- és banki költségek, valamint egyéb behozatali költségek tekintetében igazította ki. |
| --- | --- |

(343)

A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. A Bizottság az exportárat a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási, kedvezményekkel és jutalékokkal kapcsolatos, hitel- és banki költségek, valamint egyéb behozatali költségek tekintetében igazította ki.

| (344) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao kérte a számtanilag képzett rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében történő kiigazítását az exportárral való tisztességes összehasonlítás érdekében. A Guxiandao szerint az olyan elemeket, mint a fuvarköltség és a biztosítási díj, amelyeket a rendes érték meghatározásához felhasznált SGA-költségekbe bele lehetett volna számítani, el kell távolítani, mivel ezeket a Bizottság levonta az exportárból, ami aszimmetriát teremtett a kettő között. |
| --- | --- |

(344)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Guxiandao kérte a számtanilag képzett rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében történő kiigazítását az exportárral való tisztességes összehasonlítás érdekében. A Guxiandao szerint az olyan elemeket, mint a fuvarköltség és a biztosítási díj, amelyeket a rendes érték meghatározásához felhasznált SGA-költségekbe bele lehetett volna számítani, el kell távolítani, mivel ezeket a Bizottság levonta az exportárból, ami aszimmetriát teremtett a kettő között.

| (345) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Guxiandao nem tudta bizonyítani, hogy a fuvarköltség és a biztosítási díj benne foglaltattak a rendes érték kiszámításához használt SGA-költségekbe. Ebből következik, hogy a kért kiigazítás nem volt sem alátámasztva, sem pedig számszerűsítve, így a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(345)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Guxiandao nem tudta bizonyítani, hogy a fuvarköltség és a biztosítási díj benne foglaltattak a rendes érték kiszámításához használt SGA-költségekbe. Ebből következik, hogy a kért kiigazítás nem volt sem alátámasztva, sem pedig számszerűsítve, így a kérelmet a Bizottság elutasította.

| (346) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben az Unifull azzal érvelt, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nem indokolt a csoporthoz tartozó, vele kapcsolatban álló gyártókon keresztül zajló értékesítések esetében. Az Unifull különösen azzal érvelt, hogy a csoport egyik vállalata sem jár el a megbízó termékeit értékesítő ügynökként. Az Unifull azzal is érvelt, hogy egészében véve egyetlen csoportként működik, és döntéshozatala, gyártásra vonatkozó intézkedései és értékesítése mind csoportszinten és egyetlen vezérigazgató irányítása, nem pedig a csoport egyes vállalatai irányítása alatt történnek. Az észrevételek bizalmas változatában az Unifull felvázolta azokat az okokat is, amelyek miatt az egyes konkrét feleken keresztül került sor az értékesítésre, és azt állította, hogy ezek az okok nem kapcsolódnak a kereskedő/ügynök feladataihoz. |
| --- | --- |

(346)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben az Unifull azzal érvelt, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nem indokolt a csoporthoz tartozó, vele kapcsolatban álló gyártókon keresztül zajló értékesítések esetében. Az Unifull különösen azzal érvelt, hogy a csoport egyik vállalata sem jár el a megbízó termékeit értékesítő ügynökként. Az Unifull azzal is érvelt, hogy egészében véve egyetlen csoportként működik, és döntéshozatala, gyártásra vonatkozó intézkedései és értékesítése mind csoportszinten és egyetlen vezérigazgató irányítása, nem pedig a csoport egyes vállalatai irányítása alatt történnek. Az észrevételek bizalmas változatában az Unifull felvázolta azokat az okokat is, amelyek miatt az egyes konkrét feleken keresztül került sor az értékesítésre, és azt állította, hogy ezek az okok nem kapcsolódnak a kereskedő/ügynök feladataihoz.

| (347) | E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az exportár és a rendes érték között tisztességes összehasonlítást kell végezni. Ez a rendelkezés kimondja, hogy ha a rendes érték és az exportár összehasonlítása ezen az alapon nem lehetséges, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólag és bizonyítottan befolyásoló eltéréseket, megfelelő kiigazítások formájában, kérésre minden egyes esetben figyelembe kell venni. Azon tényezők között, amelyek tekintetében kiigazításra kerülhet sor, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja különösen előírja, hogy az érintett eladások után kifizetett jutalékok eltéréseinek címén kiigazítást kell végezni. Ez a rendelkezés kimondja, hogy a „jutalék” fogalma magában foglalja azt az árrést is, amelyet az adott termék vagy a hasonló termék kereskedője akkor kap, ha ez a kereskedő hasonló feladatokat lát el, mint a jutalék alapján dolgozó ügynök. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás azonban nem hajtható végre, ha a harmadik államban letelepedett gyártó és a vele kapcsolatban álló, az Európai Unióba irányuló exportért felelős forgalmazó egyetlen gazdasági egységet alkot. |
| --- | --- |

(347)

E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az exportár és a rendes érték között tisztességes összehasonlítást kell végezni. Ez a rendelkezés kimondja, hogy ha a rendes érték és az exportár összehasonlítása ezen az alapon nem lehetséges, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólag és bizonyítottan befolyásoló eltéréseket, megfelelő kiigazítások formájában, kérésre minden egyes esetben figyelembe kell venni. Azon tényezők között, amelyek tekintetében kiigazításra kerülhet sor, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja különösen előírja, hogy az érintett eladások után kifizetett jutalékok eltéréseinek címén kiigazítást kell végezni. Ez a rendelkezés kimondja, hogy a „jutalék” fogalma magában foglalja azt az árrést is, amelyet az adott termék vagy a hasonló termék kereskedője akkor kap, ha ez a kereskedő hasonló feladatokat lát el, mint a jutalék alapján dolgozó ügynök. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás azonban nem hajtható végre, ha a harmadik államban letelepedett gyártó és a vele kapcsolatban álló, az Európai Unióba irányuló exportért felelős forgalmazó egyetlen gazdasági egységet alkot.

| (348) | Annak elemzése során, hogy a gyártó és a vele kapcsolatban álló forgalmazó egyetlen gazdasági egységet alkot-e, döntő fontosságú figyelembe venni a gyártó és az adott forgalmazó közötti kapcsolat valós gazdasági tartalmát. Az adott gyártó és az adott forgalmazó közötti kapcsolat valós gazdasági tartalmát tükröző következtetés követelményére tekintettel a Bizottságnak figyelembe kell vennie minden olyan tényezőt, amely lényeges annak meghatározásához, hogy a szóban forgó forgalmazó az adott gyártó részét képező értékesítési részleg funkcióit látja-e el, vagy más típusú feladatokat lát-e el. Az összes releváns tényező figyelembevételének szükségességével és a Bizottságnak az összetett gazdasági helyzetek értékelése során biztosított általános mérlegelési jogkörével összhangban, a Bizottságnak eseti alapon és holisztikus módon kell elvégeznie az értékelést. |
| --- | --- |

(348)

Annak elemzése során, hogy a gyártó és a vele kapcsolatban álló forgalmazó egyetlen gazdasági egységet alkot-e, döntő fontosságú figyelembe venni a gyártó és az adott forgalmazó közötti kapcsolat valós gazdasági tartalmát. Az adott gyártó és az adott forgalmazó közötti kapcsolat valós gazdasági tartalmát tükröző következtetés követelményére tekintettel a Bizottságnak figyelembe kell vennie minden olyan tényezőt, amely lényeges annak meghatározásához, hogy a szóban forgó forgalmazó az adott gyártó részét képező értékesítési részleg funkcióit látja-e el, vagy más típusú feladatokat lát-e el. Az összes releváns tényező figyelembevételének szükségességével és a Bizottságnak az összetett gazdasági helyzetek értékelése során biztosított általános mérlegelési jogkörével összhangban, a Bizottságnak eseti alapon és holisztikus módon kell elvégeznie az értékelést.

| (349) | A bizonyítási teher tekintetében, ha a Bizottság egybehangzó bizonyítékokat szolgáltatott annak megállapításához, hogy a gyártóval kapcsolatban álló kereskedő a jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz hasonló feladatokat lát el, akkor a szóban forgó kereskedőnek vagy gyártónak kell bizonyítékokat szolgáltatnia arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nem indokolt. |
| --- | --- |

(349)

A bizonyítási teher tekintetében, ha a Bizottság egybehangzó bizonyítékokat szolgáltatott annak megállapításához, hogy a gyártóval kapcsolatban álló kereskedő a jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz hasonló feladatokat lát el, akkor a szóban forgó kereskedőnek vagy gyártónak kell bizonyítékokat szolgáltatnia arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nem indokolt.

| (350) | A jelen ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy mindkét vállalat ugyanahhoz a csoporthoz tartozik, és ugyanazon irányítás alatt állnak. Mindazonáltal mindkét érintett vállalat értékesítette az általa gyártott érintett terméket, valamint a másik vállalat által gyártott érintett termékeket. A Bizottság megállapította, hogy minden egyes gyártó, értékesítő és viszonteladó vállalatot jutalékalapon dolgozó ügynöknek kell tekinteni, nem pedig a másik vállalat belső értékesítési osztályának. Vitathatatlan, hogy minden vállalat saját, teljes értékű értékesítési osztállyal rendelkezett, és viselték a vonatkozó költségeket. Ami a viszonteladásokat illeti, mindegyik vállalat egy jutalékalapon eljáró kereskedő feladatait látta el, ami tükröződött az exportár-összetevőben, amelyet ki kellett igazítani annak érdekében, hogy kiküszöböljék a gyártelepi paritáson számított, belföldi árral szembeni aszimmetriát. A Bizottság ezért egybehangzó bizonyítékokat szolgáltatott annak megállapításához, hogy a csoport minden exportáló gyártója a másik gyártó termékeinek viszonteladása tekintetében a jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz hasonló feladatokat látott el. Az Unifull ezzel szemben nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nem indokolt. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(350)

A jelen ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy mindkét vállalat ugyanahhoz a csoporthoz tartozik, és ugyanazon irányítás alatt állnak. Mindazonáltal mindkét érintett vállalat értékesítette az általa gyártott érintett terméket, valamint a másik vállalat által gyártott érintett termékeket. A Bizottság megállapította, hogy minden egyes gyártó, értékesítő és viszonteladó vállalatot jutalékalapon dolgozó ügynöknek kell tekinteni, nem pedig a másik vállalat belső értékesítési osztályának. Vitathatatlan, hogy minden vállalat saját, teljes értékű értékesítési osztállyal rendelkezett, és viselték a vonatkozó költségeket. Ami a viszonteladásokat illeti, mindegyik vállalat egy jutalékalapon eljáró kereskedő feladatait látta el, ami tükröződött az exportár-összetevőben, amelyet ki kellett igazítani annak érdekében, hogy kiküszöböljék a gyártelepi paritáson számított, belföldi árral szembeni aszimmetriát. A Bizottság ezért egybehangzó bizonyítékokat szolgáltatott annak megállapításához, hogy a csoport minden exportáló gyártója a másik gyártó termékeinek viszonteladása tekintetében a jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz hasonló feladatokat látott el. Az Unifull ezzel szemben nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nem indokolt. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította.

| (351) | Tekintettel a fentiekre, valamint arra, hogy a pénzátutalásra két egymással kapcsolatban álló szervezet között kerül sor, a Bizottság jogosan vizsgálta, hogy a haszonkulcs tényleges értéke eltér-e attól, amelyet egy független kereskedő realizálna. A jelen ügyben meghatározott névleges nyereség alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a haszonkulcs nem tükrözi kellően azt a jutalékot, amelyet a szokásos piaci feltételeknek megfelelő ügylet esetén felszámítottak volna. A (341) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság ezért úgy vélte, hogy a kiigazításnak a kereskedő SGA-költségein és a jelen ügyben meghatározott névleges nyereségen kell alapulnia. |
| --- | --- |

(351)

Tekintettel a fentiekre, valamint arra, hogy a pénzátutalásra két egymással kapcsolatban álló szervezet között kerül sor, a Bizottság jogosan vizsgálta, hogy a haszonkulcs tényleges értéke eltér-e attól, amelyet egy független kereskedő realizálna. A jelen ügyben meghatározott névleges nyereség alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a haszonkulcs nem tükrözi kellően azt a jutalékot, amelyet a szokásos piaci feltételeknek megfelelő ügylet esetén felszámítottak volna. A (341) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság ezért úgy vélte, hogy a kiigazításnak a kereskedő SGA-költségein és a jelen ügyben meghatározott névleges nyereségen kell alapulnia.

4.8.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (352) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintában szereplő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet kiszámításához összehasonlította a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(352)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintában szereplő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet kiszámításához összehasonlította a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (353) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát a mintában szereplő exportáló gyártók dömpingkülönbözetei alapján számította ki. |
| --- | --- |

(353)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát a mintában szereplő exportáló gyártók dömpingkülönbözetei alapján számította ki.

| (354) | Ennek alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók végleges dömpingkülönbözete 17,2 %. |
| --- | --- |

(354)

Ennek alapján a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók végleges dömpingkülönbözete 17,2 %.

| (355) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló túlnyomó többségét, ha nem egészét az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki. Ezért a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy az egész országra érvényes és az összes többi nem együttműködő exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintában szereplő exportáló gyártó legmagasabb dömpingkülönbözetével, nevezetesen az Unifull csoport dömpingkülönbözetével azonos szinten állapítsa meg. Az így megállapított dömpingkülönbözet 23,7 %. |
| --- | --- |

(355)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas, mivel a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló túlnyomó többségét, ha nem egészét az együttműködő exportáló gyártók kivitele tette ki. Ezért a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy az egész országra érvényes és az összes többi nem együttműködő exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintában szereplő exportáló gyártó legmagasabb dömpingkülönbözetével, nevezetesen az Unifull csoport dömpingkülönbözetével azonos szinten állapítsa meg. Az így megállapított dömpingkülönbözet 23,7 %.

| (356) | Következésképpen a 11. cikk (3) bekezdésében említett esetben a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Társaság | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. és Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7  % |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7  % |
| Más együttműködő vállalatok | 17,2  % |
| Minden más vállalat | 23,7  % |

(356)

Következésképpen a 11. cikk (3) bekezdésében említett esetben a végleges dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Társaság

Végleges dömpingkülönbözet

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. és Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7  %

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7  %

Más együttműködő vállalatok

17,2  %

Minden más vállalat

23,7  %

4.9.   A megváltozott körülmények tartós jellege a részleges időközi felülvizsgálatban

A megváltozott körülmények tartós jellege a részleges időközi felülvizsgálatban

| (357) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása észszerűen tartósnak mondható-e. |
| --- | --- |

(357)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása észszerűen tartósnak mondható-e.

| (358) | Az eredeti vizsgálat felülvizsgálati időszaka (2008. július 1-től 2009. június 30-ig) és 2021 között a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártóinak termelési kapacitása több mint háromszorosára nőtt: a 2009-es [747 000–955 000] tonnáról 2021-re [2 508 000–3 205 000] tonnára. Ezen túlmenően, amint azt a kormányzati stratégiák, valamint a tartományi és önkormányzati szinten kiadott tervdokumentumok is bizonyítják (lásd a (69)–(75) preambulumbekezdést), az eredeti vizsgálat óta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazata átalakulóban van Kínában az infrastruktúrába történő jelentős beruházásokra, valamint a legmodernebb technológiákkal és a nagy teljesítményű anyagok fejlesztésével kapcsolatos kutatások felgyorsítására való összpontosítás révén. A beruházások és a kapacitás ilyen jelentős növekedése elkerülhetetlenül hatással volt a költségszerkezetre, és a kínai exportáló gyártók állandó költségeinek növekedéséhez vezetett. Ez viszont szerkezetileg befolyásolhatta a rendes értéket, és így a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(358)

Az eredeti vizsgálat felülvizsgálati időszaka (2008. július 1-től 2009. június 30-ig) és 2021 között a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártóinak termelési kapacitása több mint háromszorosára nőtt: a 2009-es [747 000–955 000] tonnáról 2021-re [2 508 000–3 205 000] tonnára. Ezen túlmenően, amint azt a kormányzati stratégiák, valamint a tartományi és önkormányzati szinten kiadott tervdokumentumok is bizonyítják (lásd a (69)–(75) preambulumbekezdést), az eredeti vizsgálat óta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazata átalakulóban van Kínában az infrastruktúrába történő jelentős beruházásokra, valamint a legmodernebb technológiákkal és a nagy teljesítményű anyagok fejlesztésével kapcsolatos kutatások felgyorsítására való összpontosítás révén. A beruházások és a kapacitás ilyen jelentős növekedése elkerülhetetlenül hatással volt a költségszerkezetre, és a kínai exportáló gyártók állandó költségeinek növekedéséhez vezetett. Ez viszont szerkezetileg befolyásolhatta a rendes értéket, és így a dömpingkülönbözetet.

| (359) | Tekintettel arra, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belföldi felhasználása stabil volt Kínában, és így nem volt képes felszívni a megnövekedett kapacitásokat és hígítani a megnövekedett állandó költségeket, a kínai exportáló gyártók célja termelési volumenük növelése volt azáltal, hogy fokozták a főként az Unióba irányuló exportértékesítéseiket (lévén, hogy ez a kínai exportáló gyártók elsőszámú exportpiaca). Valójában az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók termelési volumene nagyjából megkétszereződött az eredeti vizsgálat óta, ami összhangban van az Unióba irányuló kínai export ebben az időszakban tapasztalt megkétszereződésével. Az exportértékesítés növelése érdekében a gyártóknak olyan szintre kellett kiigazítaniuk exportáraikat, amely biztosítja a szükséges volumenbeli növekedést (lásd a (147) preambulumbekezdést az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal csökkenő ártendenciájáról). Ezt bizonyítja az a tény, hogy az eredeti vizsgálat felülvizsgálati időszaka és 2021 között az Unióba irányuló (intézkedések hatálya alá tartozó) kínai export volumene csaknem megkétszereződött annak ellenére, hogy dömpingellenes vámok hatálya alá tartozott, és a jelenlegi vizsgálat ténymegállapításai szerint (a 2017-es hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításaival összhangban) dömpingelt volt. Következtetésképpen a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói jelentősen bővítették termelési kapacitásukat, és kiigazították exportmagatartásukat, hogy fokozzák a hatékonyságot, indokolandó ezt a bővítést. Ezek a változások szerkezetileg befolyásolták a rendes értéket, a kínai exportáló gyártók exportárát és ezáltal a dömpingkülönbözetet oly módon, amely az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében tartós jellegűnek tekinthető. |
| --- | --- |

(359)

Tekintettel arra, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belföldi felhasználása stabil volt Kínában, és így nem volt képes felszívni a megnövekedett kapacitásokat és hígítani a megnövekedett állandó költségeket, a kínai exportáló gyártók célja termelési volumenük növelése volt azáltal, hogy fokozták a főként az Unióba irányuló exportértékesítéseiket (lévén, hogy ez a kínai exportáló gyártók elsőszámú exportpiaca). Valójában az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók termelési volumene nagyjából megkétszereződött az eredeti vizsgálat óta, ami összhangban van az Unióba irányuló kínai export ebben az időszakban tapasztalt megkétszereződésével. Az exportértékesítés növelése érdekében a gyártóknak olyan szintre kellett kiigazítaniuk exportáraikat, amely biztosítja a szükséges volumenbeli növekedést (lásd a (147) preambulumbekezdést az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal csökkenő ártendenciájáról). Ezt bizonyítja az a tény, hogy az eredeti vizsgálat felülvizsgálati időszaka és 2021 között az Unióba irányuló (intézkedések hatálya alá tartozó) kínai export volumene csaknem megkétszereződött annak ellenére, hogy dömpingellenes vámok hatálya alá tartozott, és a jelenlegi vizsgálat ténymegállapításai szerint (a 2017-es hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításaival összhangban) dömpingelt volt. Következtetésképpen a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói jelentősen bővítették termelési kapacitásukat, és kiigazították exportmagatartásukat, hogy fokozzák a hatékonyságot, indokolandó ezt a bővítést. Ezek a változások szerkezetileg befolyásolták a rendes értéket, a kínai exportáló gyártók exportárát és ezáltal a dömpingkülönbözetet oly módon, amely az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében tartós jellegűnek tekinthető.

5.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (360) | A dömping folytatódásával, a kár folytatódásával és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínából származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(360)

A dömping folytatódásával, a kár folytatódásával és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínából származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (361) | Továbbá az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat eredményeként és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően dömpingellenes vámot vetnek ki az érintett termék Kínából származó importjára a hatályban lévő intézkedések alapjául szolgáló kárkülönbözet és a jelenlegi időközi felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet közül az alacsonyabbnak a szintjén. |
| --- | --- |

(361)

Továbbá az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat eredményeként és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően dömpingellenes vámot vetnek ki az érintett termék Kínából származó importjára a hatályban lévő intézkedések alapjául szolgáló kárkülönbözet és a jelenlegi időközi felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet közül az alacsonyabbnak a szintjén.

| (362) | A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Társaság | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7  % | 57,6  % | 23,7  % |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7  % | 57,1  % | 9,7  % |
| A mintában nem szereplő egyéb együttműködő vállalatok | 17,2  % | 57,3  % | 17,2  % |
| Minden más vállalat | 23,7  % | 57,6  % | 23,7  % |

(362)

A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Társaság

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Végleges dömpingellenes vám

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7  %

57,6  %

23,7  %

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7  %

57,1  %

9,7  %

A mintában nem szereplő egyéb együttműködő vállalatok

17,2  %

57,3  %

17,2  %

Minden más vállalat

23,7  %

57,6  %

23,7  %

| (363) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(363)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (364) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(364)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (365) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(365)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (366) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(366)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (367) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (104). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(367)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (104). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

104

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (368) | Azon exportőr vagy gyártó, amely nem exportálta az érintett terméket az Unióba abban az időszakban, amelyet a kivitelére jelenleg alkalmazandó vám mértékének megállapításához használtak, kérelmezheti a Bizottságtól, hogy a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra kivetett dömpingellenes vámot vessék ki rá. A Bizottságnak abban az esetben kell helyt adnia a kérelemnek, ha három feltétel teljesülés. Az új exportáló gyártónak bizonyítania kell, hogy: i. nem exportálta az érintett terméket az Unióba abban az időszakban, amelyet a kivitelére jelenleg alkalmazandó vám mértékének megállapításához használtak, ii. nem áll kapcsolatban olyan vállalattal, amely ezt megtette, és így a dömpingellenes vám hatálya alá tartozik, valamint iii. ezt követően exportálta az érintett terméket, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett terméket jelentős mennyiségben exportálja. |
| --- | --- |

(368)

Azon exportőr vagy gyártó, amely nem exportálta az érintett terméket az Unióba abban az időszakban, amelyet a kivitelére jelenleg alkalmazandó vám mértékének megállapításához használtak, kérelmezheti a Bizottságtól, hogy a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra kivetett dömpingellenes vámot vessék ki rá. A Bizottságnak abban az esetben kell helyt adnia a kérelemnek, ha három feltétel teljesülés. Az új exportáló gyártónak bizonyítania kell, hogy: i. nem exportálta az érintett terméket az Unióba abban az időszakban, amelyet a kivitelére jelenleg alkalmazandó vám mértékének megállapításához használtak, ii. nem áll kapcsolatban olyan vállalattal, amely ezt megtette, és így a dömpingellenes vám hatálya alá tartozik, valamint iii. ezt követően exportálta az érintett terméket, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett terméket jelentős mennyiségben exportálja.

| (369) | A Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. vállalattól származó behozatal külön vizsgálat tárgyát képezi, és arra külön rendeletben vámok vethetők ki. |
| --- | --- |

(369)

A Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. vállalattól származó behozatal külön vizsgálat tárgyát képezi, és arra külön rendeletben vámok vethetők ki.

| (370) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására, valamint arra, hogy végleges dömpingellenes vámokat vessenek ki a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára. Kaptak időt arra is, hogy véleményüket a tájékoztatás után kifejthessék. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság kellően figyelembe vette, és az indokolt esetekben a ténymegállapításokat ennek megfelelően módosította. |
| --- | --- |

(370)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására, valamint arra, hogy végleges dömpingellenes vámokat vessenek ki a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára. Kaptak időt arra is, hogy véleményüket a tájékoztatás után kifejthessék. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság kellően figyelembe vette, és az indokolt esetekben a ténymegállapításokat ennek megfelelően módosította.

| (371) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (105) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(371)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (105) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

105

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (372) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt az e rendeletben előírt intézkedésekről, |
| --- | --- |

(372)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt az e rendeletben előírt intézkedésekről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 5402 20 00 KN-kód (TARIC-kód: 5402200010) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: nem a kiskereskedelem számára szokásos módon kiszerelt, nagy szakítószilárdságú poliészter fonal (kivéve a varrócérnát, valamint a varrócérna előállítására szolgáló, „Z”-sodratirányú többágú [sodrott] vagy cérnázott, festésre és befejező kezelésre előkészített, műanyag lyukas csévére lazán felcsévélt fonalat), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Társaság | Végleges dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7 | 899E |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7 | 899F |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 17,2 | A977 |
| Az összes többi vállalat esetében (a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. kivételével – TARIC-kiegészítő kód: A976) | 23,7 | A999 |

Társaság

Végleges dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7

899E

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7

899F

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

17,2

A977

Az összes többi vállalat esetében (a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. kivételével – TARIC-kiegészítő kód: A976)

23,7

A999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (a felülvizsgálat tárgyát képező termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

(5)   Amennyiben a Kínai Népköztársaságban működő bármely fél elegendő bizonyítékot bocsát a Bizottság rendelkezésére arról, hogy:

| a) | a felülvizsgálati időszak alatt (2021. január 1. és 2021. december 31. között) nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az (1) bekezdésben meghatározott árukat; |
| --- | --- |

a)

a felülvizsgálati időszak alatt (2021. január 1. és 2021. december 31. között) nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az (1) bekezdésben meghatározott árukat;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint

| c) | a felülvizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az (1) bekezdésben meghatározott árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba;
  a Bizottság módosíthatja a mellékletet annak érdekében, hogy e felet a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra alkalmazandó, 17,2 %-os mértékű vám hatálya alá helyezze. |
| --- | --- |

c)

a felülvizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az (1) bekezdésben meghatározott árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba;

a Bizottság módosíthatja a mellékletet annak érdekében, hogy e felet a mintában nem szereplő együttműködő gyártókra alkalmazandó, 17,2 %-os mértékű vám hatálya alá helyezze.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 315., 2010.12.1., 1. o.

2

(3)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

3

(4)  
  HL L 167., 2017.6.30., 31. o.

4

(5)  
  HL L 49., 2017.2.25., 6. o.

5

(6)  WT/DS295/AB/R, 2005. november 29.

6

(7)  
  HL C 248., 2022.6.30., 107. o.

7

(8)  
  HL C 205., 2021.5.31., 4. o.

8

(9)  
  HL C 87., 2022.2.23., 2. o. és HL C 248., 2022.6.30., 142. o.

9

(10)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

10

(11)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

11

(12)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

12

(13)  Elérhető a következő címen: A Kínai Népköztársaság Alkotmánya (npc.gov.cn) (hozzáférés: 2022. november 15.).

13

(14)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

14

(15)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

15

(16)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

16

(17)  Jelentés: 6. fejezet. 122–135. o.

17

(18)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

18

(19)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

19

(20)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

20

(21)  Lásd: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_70517450166132 (hozzáférés: 2022. november 18.).

21

(22)  Lásd: http://www.szse.cn/disclosure/listed/bulletinDetail/index.html?786334a3-123e-4960-bb6a-19fa0d397bd9, 99. o. (hozzáférés: 2022. november 18.).

22

(23)  Lásd például a KKP alapító okiratának 33. cikkét, a kínai társasági törvény 19. cikkét, vagy „A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” elnevezésű, 2020. évi dokumentumot.

23

(24)  Lásd: cfa.com.cn (hozzáférés: 2022. november 21.).

24

(25)  Jelentés: 5. fejezet, 100–101. o.

25

(26)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

26

(27)  Lásd például: Blanchette, J. – Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster; Foreign Affairs, 100. kötet, 4. szám, 2021. július/augusztus, 10–19. o.

27

The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(28)  Jelentés: 2. fejezet, 31–2. o.

28

(29)  Elérhető a következő címen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (hozzáférés: 2022. november 15.).

29

(30)  Elérhető a következő címen: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (hozzáférés: 2022. november 15.).

30

(31)  Financial Times (2020): „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise” [A Kínai Kommunista Párt fokozottabb ellenőrzés alá vonja a magánvállalkozásokat], megtekinthető a következő internetes címen: https://on.ft.com/3mYxP4j (hozzáférés: 2022. november 15.).

31

(32)  Lásd: http://www.szse.cn/disclosure/listed/bulletinDetail/index.html?786334a3-123e-4960-bb6a-19fa0d397bd9, 43. o. (hozzáférés: 2022. november 18.).

32

(33)  Lásd: https://www.guxiandao.com/index.php?g=news&m=index&a=view&id=161 (hozzáférés: 2022. november 18.).

33

(34)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

34

(35)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

35

(36)  Elérhető a következő címen: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/yj/art/2022/art_a01b7532a39a41e891d2540da6981d72.html (hozzáférés: 2022. november 17.).

36

(37)  A regionális elrendezés optimalizálása, a nemzetközi együttműködés megerősítése, a digitális transzformáció előmozdítása, a fejletlen termelési kapacitás megszüntetése, a törvényekkel és rendeletekkel összhangban lévő egyesülések és átszervezések, a piacvezető vállalkozások fejlesztése, a nagy- és kisvállalkozások integrációjának és fejlődésének elősegítése, valamint az ipari versenyképesség megszilárdítása és fokozása.

37

(38)  Ugyanott, II. cikk.

38

(39)  Elérhető a következő címen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (hozzáférés: 2022. november 17.).

39

(40)  Lásd a terv V. fejezetét.

40

(41)  Lásd a terv 2.2.2. szakaszát.

41

(42)  Lásd a terv 4.1.1. szakaszát.

42

(43)  Lásd a terv 4.1.3. pontját.

43

(44)  Elérhető a következő címen: www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/t20211207_2666343.htm (hozzáférés: 2022. november 18.).

44

(45)  Lásd a terv III.2.5. szakaszát.

45

(46)  Lásd a terv III.4.1. szakaszát. Elérhető a következő címen:

46

https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210707/1162695.shtml (hozzáférés: 2022. november 22.).

(47)  Elérhető a következő címen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (hozzáférés: 2022. november 18.).

47

(48)  Lásd a terv III.2.1. szakaszát.

48

(49)  Lásd a tervet; Elérhető a következő címen:

49

https://www.zj.gov.cn/art/2021/6/24/art_1229540815_4671249.html (hozzáférés: 2022. november 22.).

(50)  Lásd a terv IV.7. szakaszát.

50

(51)  Elérhető a következő címen: https://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkml/szfwj/qtgw/202108/t20210803_9538603.html (hozzáférés: 2022. november 22.).

51

(52)  Lásd a terv III.1.4. szakaszát.

52

(53)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

53

(54)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

54

(55)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

55

(56)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

56

(57)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

57

(58)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

58

(59)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

59

(60)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

60

(61)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

61

(62)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

62

(63)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

63

(64)  Lásd a Kínai Banki és Biztosítási Szabályozó Bizottság (CBIRC) 2020. augusztus 28-i hivatalos szakpolitikai dokumentumát: Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022)), elérhető a következő címen: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (hozzáférés: 2022. november 15.). A Terv arra utasít, hogy „
  folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését
  ”. A terv II. szakaszának célja továbbá, hogy előmozdítsa a pártvezetés vállalatirányításba való szerves beépülését: „
  a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna.
  ”

64

Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022)

folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését

a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk

A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna.

(65)  Lásd a CBIRC kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét,
  2020. december 15. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

65

kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét,

(66)  Elérhető a következő címen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (hozzáférés: 2022. november 18.).

66

(67)  Lásd a terv „Védintézkedések” című szakaszának (3) bekezdését.

67

(68)  Elérhető a következő címen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114-3.shtml (hozzáférés: 2022. november 22.).

68

(69)  Lásd a terv 8.7. szakaszát.

69

(70)  Lásd: http://zj.sina.cn/shaoxing/2022-03-03/detail-imcwipih6326336.d.html (hozzáférés: 2022. november 18.).

70

(71)  Lásd az IMF munkadokumentumát: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, 2016. október, WP/16/203

71

(72)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

72

(73)  Lásd: OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019 [OECD gazdasági felmérések, Kína 2019], OECD Publishing, Párizs, 29. o., elérhető a következő címen:

73

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (hozzáférés: 2022. november 15.).

(74)  Lásd: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (hozzáférés: 2022. november 22.).

74

(75)  World Bank Open Data – Upper Middle Income [A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv], https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

75

(76)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

76

(77)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.). Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai.

77

(78)  Lásd:https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, 160. o.

78

(79)  Lásd:https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, 117. o.

79

(80)  A Bizottság tájékoztatta a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártókat azon szándékáról, hogy az e gyártók által szolgáltatott adatokat a hatályvesztési felülvizsgálat céljaira fel kívánja használni. Nem érkezett ellenvetés.

80

(81)  Wood Mackenzie – lásd: https://www.woodmac.com/

81

(82)  Az 1105/2010/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek és az (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendeletnek a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonal behozatalára jelenleg alkalmazandó dömpingellenes intézkedések termékkörének meghatározása tekintetében történő módosításáról, valamint a vámok visszafizetése vagy elengedése lehetőségének egyes eseteiről szóló, 2017. június 29-i (EU) 2017/1159 végrehajtási rendelettel (HL L 167., 2017.6.30., 31. o.) módosított, a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2017. február 24-i (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 49., 2017.2.25., 6. o.).

82

(83)  Körülbelül 14 %, ha kizárólag az intézkedések hatálya alá tartozó kivitelt vesszük figyelembe.

83

(84)  Az országok WTO honlapján található 2022. évi féléves jelentései: https://www.wto.org/english/tratop_e/adp_e/adp_e.htm

84

(85)  További részletekért lásd: Fujian Billion diversifies into industrial yarn production [A Fujian Billion diverzifikálja tevékenységét, és ipari szálak gyártásába kezd] (innovationintextiles.com), valamint http://en.three-v.com.cn/about.html

85

(86)  A Bizottság (EU) 2022/977 végrehajtási rendelete (2022. június 22.) az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések tekintetében két, új exportáló gyártóként való figyelembevétel iránti kérelem elfogadásáról, valamint az (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 167., 2022.6.24., 55. o.).

86

(87)  A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedések vagy vizsgálatok által érintett termékek importjával kapcsolatos, az érintett országokból és exportáló gyártóktól, illetve más harmadik országokból származó adatokat tartalmaz a 10-jegyű TARIC kódok és a kiegészítő TARIC kódok szintjén.

87

(88)  A vámok hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók számadatai – mint ilyenek – nem bizalmas jellegűek. A részletes adatok megadása azonban közvetve feltárná a Hailide, vagyis a vámok hatálya alá nem tartozó exportőr pontos importadatait.

88

(89)  A Bizottság (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete (2021. december 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes közüzemi méretű acél szélerőműtornyok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 450., 2021.12.16., 59. o.) (a továbbiakban: az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos ügy).

89

(90)  Közlemény a COVID-19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

90

(91)  World Bank Open Data – Upper Middle Income [A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv], https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

91

(92)  A 2021. évi éves jelentés 133. oldala.

92

(93)  A 2021. évi éves jelentés 61. oldala. A jelentés elérhető a következő címen: https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf

93

(94)  Lásd: Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, 158. o., 3. kiegészítő melléklet – Segment reporting, a) External revenue [Szegmensek szerinti jelentéstétel, a) Külső bevételek], valamint az éves jelentés 205. oldalán található címjegyzék.

94

(95)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

95

(96)  http://www.macmap.org

96

(97)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

97

(98)  A munkaerőköltségek a következő internetcímen tekinthetők meg: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

98

(99)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789

99

(100)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

100

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459

(101)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

101

(102)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2020.10.22., SWD(2020) 242 final.

102

(103)  A Bizottság (EU) 2020/1336 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 315., 2020.9.29., 1. o.), (352) preambulumbekezdés.

103

(104)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

104

(105)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

105

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő kínai együttműködő exportáló gyártók (TARIC-kiegészítő kód: A977):

| Vállalat neve | Település |
| --- | --- |
| Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. | Jinjiang |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co., Ltd. | Suzhou |
| Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd. | Yixing |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | Suzhou |
| Zhejiang Kingsway High-tech Fiber Co., Ltd. | Haining |
| Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd. | Taizhou |

Vállalat neve

Település

Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd.

Jinjiang

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co., Ltd.

Suzhou

Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd.

Yixing

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

Suzhou

Zhejiang Kingsway High-tech Fiber Co., Ltd.

Haining

Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd.

Taizhou

---

| 2023.5.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/58

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/935 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. május 11.)

a Kínai Népköztársaságból származó és a Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. által előállított, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Eredeti vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

Eredeti vizsgálat és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó, 5,1 %-tól 9,8 %-ig terjedő dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 1105/2010/EU tanácsi rendelet (2) vezette be (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó, 5,1 %-tól 9,8 %-ig terjedő dömpingellenes intézkedéseket eredetileg az 1105/2010/EU tanácsi rendelet (2) vezette be (a továbbiakban: az eredeti intézkedések).

2

| (2) | Az eredeti intézkedések a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak valamennyi behozatalára vonatkoztak, kivéve a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (a továbbiakban: Hailide) és a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (a továbbiakban: Huachun) kínai exportáló gyártók által előállított nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalát. Ezekre a vállalatokra eredetileg nem vetettek ki vámot (1105/2010/EU rendelet), mivel nem állapítottak meg dömpinget. |
| --- | --- |

(2)

Az eredeti intézkedések a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak valamennyi behozatalára vonatkoztak, kivéve a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (a továbbiakban: Hailide) és a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (a továbbiakban: Huachun) kínai exportáló gyártók által előállított nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalát. Ezekre a vállalatokra eredetileg nem vetettek ki vámot (1105/2010/EU rendelet), mivel nem állapítottak meg dömpinget.

| (3) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott első hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság a legutóbb az (EU) 2017/1159 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) módosított (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta az eredeti intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott első hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság a legutóbb az (EU) 2017/1159 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) módosított (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) fenntartotta az eredeti intézkedéseket.

3

4

| (4) | 2022. február 23-án a Bizottság megindította az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a hatályban lévő intézkedések második hatályvesztési felülvizsgálatát, valamint 2022. június 30-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében vett részleges időközi felülvizsgálatot (5) indított, amelynek hatálya a dömping vizsgálatára korlátozódott (6). |
| --- | --- |

(4)

2022. február 23-án a Bizottság megindította az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a hatályban lévő intézkedések második hatályvesztési felülvizsgálatát, valamint 2022. június 30-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében vett részleges időközi felülvizsgálatot (5) indított, amelynek hatálya a dömping vizsgálatára korlátozódott (6).

5

6

| (5) | A WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó – A marhahúsra és a rizsre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó jelentésével (7) (a továbbiakban: a WTO Fellebbviteli Testületének jelentése) összhangban a Hailide és a Huachun nem képezte az 1105/2010/EU rendelettel bevezetett eredeti intézkedések későbbi felülvizsgálatainak tárgyát, és nem tartozott a hatályban lévő intézkedések hatálya alá. |
| --- | --- |

(5)

A WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó – A marhahúsra és a rizsre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó jelentésével (7) (a továbbiakban: a WTO Fellebbviteli Testületének jelentése) összhangban a Hailide és a Huachun nem képezte az 1105/2010/EU rendelettel bevezetett eredeti intézkedések későbbi felülvizsgálatainak tárgyát, és nem tartozott a hatályban lévő intézkedések hatálya alá.

7

1.2.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (6) | 2022. június 30-án a Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot kezdeményezett a Hailide által gyártott és az Unióba exportált nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (8). |
| --- | --- |

(6)

2022. június 30-án a Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot kezdeményezett a Hailide által gyártott és az Unióba exportált nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (8).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

8

| (7) | A Bizottság a Szintetikus Szálak Európai Szövetsége (a továbbiakban: CIRFS vagy a panaszos) által a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós gazdasági ágazata nevében 2022. május 16-án benyújtott panaszt követően indította meg a vizsgálatot az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a Szintetikus Szálak Európai Szövetsége (a továbbiakban: CIRFS vagy a panaszos) által a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós gazdasági ágazata nevében 2022. május 16-án benyújtott panaszt követően indította meg a vizsgálatot az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

| (8) | A vizsgálat az érintett exportáló gyártóra (Hailide) és a vele kapcsolatban álló vállalatokra korlátozódik. Egy másik exportáló gyártó, a Huachun, amelyre a fenti dömpingellenes intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat során szintén nem vetettek ki vámot, 2021-ben megszűnt. Ezért a Huachun e vizsgálat szempontjából nem tekintendő a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak exportáló gyártójának és érintett félnek. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálat az érintett exportáló gyártóra (Hailide) és a vele kapcsolatban álló vállalatokra korlátozódik. Egy másik exportáló gyártó, a Huachun, amelyre a fenti dömpingellenes intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat során szintén nem vetettek ki vámot, 2021-ben megszűnt. Ezért a Huachun e vizsgálat szempontjából nem tekintendő a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak exportáló gyártójának és érintett félnek.

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (9) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. Emellett kifejezetten tájékoztatta az érintett exportáló gyártót és a kínai hatóságokat az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. Emellett kifejezetten tájékoztatta az érintett exportáló gyártót és a kínai hatóságokat az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (10) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(10)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (11) | Egy felhasználói szövetség és öt felhasználó együtt kérelmezték a Bizottság szolgálatai előtti meghallgatásukat, és lehetőséget kaptak a meghallgatásra. |
| --- | --- |

(11)

Egy felhasználói szövetség és öt felhasználó együtt kérelmezték a Bizottság szolgálatai előtti meghallgatásukat, és lehetőséget kaptak a meghallgatásra.

1.4.   Mintavétel az uniós gyártók és a független importőrök körében

Mintavétel az uniós gyártók és a független importőrök körében

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a termelési és értékesítési volumen alapján választotta ki, figyelembe véve a földrajzi elhelyezkedésüket. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a hasonló termék becsült teljes uniós termelésének és uniós értékesítési volumenének több mint 50 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételt az ideiglenes mintával kapcsolatban, amelyet így megerősítettek mint végleges mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a termelési és értékesítési volumen alapján választotta ki, figyelembe véve a földrajzi elhelyezkedésüket. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a hasonló termék becsült teljes uniós termelésének és uniós értékesítési volumenének több mint 50 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egyetlen érdekelt fél sem nyújtott be észrevételt az ideiglenes mintával kapcsolatban, amelyet így megerősítettek mint végleges mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

| (13) | Annak eldöntése érdekében, hogy az uniós független importőrök tekintetében szükséges-e a mintavétel, a Bizottság felkérte a szóban forgó feleket, hogy jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló megfelelő értesítésben kért információkat. Egy független importőr jelentkezett érdekelt félként, nem szolgáltatott azonban információkat a mintavételhez. A független importőrök körében ennélfogva nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(13)

Annak eldöntése érdekében, hogy az uniós független importőrök tekintetében szükséges-e a mintavétel, a Bizottság felkérte a szóban forgó feleket, hogy jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló megfelelő értesítésben kért információkat. Egy független importőr jelentkezett érdekelt félként, nem szolgáltatott azonban információkat a mintavételhez. A független importőrök körében ennélfogva nem volt szükség mintavételre.

1.5.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (14) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (15) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő uniós gyártóknak, a felhasználóknak és az érintett exportáló gyártónak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő uniós gyártóknak, a felhasználóknak és az érintett exportáló gyártónak. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is.

| (16) | A Bizottság a Hailidétől és a mintában szereplő három uniós gyártótól kapott a kérdőívre válaszokat. A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak két felhasználójától a kérdőívre adott válaszok is érkeztek. Ezeket a válaszokat azonban nem lehetett figyelembe venni ezen eljárás keretében, mivel a szóban forgó felhasználók nem használták a Hailide által gyártott érintett terméket. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság a Hailidétől és a mintában szereplő három uniós gyártótól kapott a kérdőívre válaszokat. A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak két felhasználójától a kérdőívre adott válaszok is érkeztek. Ezeket a válaszokat azonban nem lehetett figyelembe venni ezen eljárás keretében, mivel a szóban forgó felhasználók nem használták a Hailide által gyártott érintett terméket.

| (17) | A Covid19-világjárvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett kijárási korlátozások miatt a Bizottság nem tudott az alaprendelet 16. cikke alapján ellenőrző látogatásokat tenni a Hailide kínai telephelyein. |
| --- | --- |

(17)

A Covid19-világjárvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett kijárási korlátozások miatt a Bizottság nem tudott az alaprendelet 16. cikke alapján ellenőrző látogatásokat tenni a Hailide kínai telephelyein.

| (18) | A Bizottság ehelyett az adatok Hailidével közösen végrehajtott egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (9). |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság ehelyett az adatok Hailidével közösen végrehajtott egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (9).

9

| (19) | Emellett ellenőrző látogatásra került sor a következő vállalatok telephelyén:






  a) | az érintett exportáló gyártóval kapcsolatban álló kereskedő: Hailide Fibers Europe A/S, Dánia; |
| --- | --- | --- |

(19)

Emellett ellenőrző látogatásra került sor a következő vállalatok telephelyén:

a)

az érintett exportáló gyártóval kapcsolatban álló kereskedő: Hailide Fibers Europe A/S, Dánia;

| b) | uniós gyártók:






  — | Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Franciaország, |
| --- | --- | --- |

b)

uniós gyártók:

—

Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Franciaország,

| — | PHP Fibers GmbH, Obernburg, Németország, |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Obernburg, Németország,

| — | Brilen Tech S.A., Zaragoza, Spanyolország. |
| --- | --- |

—

Brilen Tech S.A., Zaragoza, Spanyolország.

1.6.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (20) | 2023. január 30-án a Bizottság az alaprendelet 19a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy nem szándékozik ideiglenes intézkedéseket bevezetni. A Bizottság ebben a vizsgálatban nem vezetett be ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket annak érdekében, hogy az eljárás végleges megállapításainak ütemezését összehangolja a (4) preambulumbekezdésben említett hatályvesztési felülvizsgálattal és részleges időközi felülvizsgálattal. |
| --- | --- |

(20)

2023. január 30-án a Bizottság az alaprendelet 19a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy nem szándékozik ideiglenes intézkedéseket bevezetni. A Bizottság ebben a vizsgálatban nem vezetett be ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket annak érdekében, hogy az eljárás végleges megállapításainak ütemezését összehangolja a (4) preambulumbekezdésben említett hatályvesztési felülvizsgálattal és részleges időközi felülvizsgálattal.

| (21) | A Bizottság 2023. február 20-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámokat kíván bevezetni. Ezenfelül 2023. március 20-án az érdekelt felek újabb tájékoztatására került sor. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatásokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság 2023. február 20-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámokat kíván bevezetni. Ezenfelül 2023. március 20-án az érdekelt felek újabb tájékoztatására került sor. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatásokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (22) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte.

1.7.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (23) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2018. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(23)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2018. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   VIZSGÁLT TERMÉK, ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

VIZSGÁLT TERMÉK, ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Vizsgált termék

Vizsgált termék

| (24) | Az e vizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 5402 20 00 KN-kód (5402200010 TARIC-kód) alá tartozó, nem a kiskereskedelem számára szokásos módon kiszerelt, nagy szakítószilárdságú poliészter fonal (kivéve a varrócérnát, valamint a varrócérna előállítására szolgáló, „Z”-sodratirányú többágú [sodrott] vagy cérnázott, festésre és befejező kezelésre előkészített, műanyag lyukas csévére lazán felcsévélt fonalat), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is (a továbbiakban: a vizsgált termék). Ezeket a KN- és TARIC-kódokat csak tájékoztató jelleggel, a tarifális besorolás esetleges későbbi változásának sérelme nélkül adjuk meg. |
| --- | --- |

(24)

Az e vizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 5402 20 00 KN-kód (5402200010 TARIC-kód) alá tartozó, nem a kiskereskedelem számára szokásos módon kiszerelt, nagy szakítószilárdságú poliészter fonal (kivéve a varrócérnát, valamint a varrócérna előállítására szolgáló, „Z”-sodratirányú többágú [sodrott] vagy cérnázott, festésre és befejező kezelésre előkészített, műanyag lyukas csévére lazán felcsévélt fonalat), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is (a továbbiakban: a vizsgált termék). Ezeket a KN- és TARIC-kódokat csak tájékoztató jelleggel, a tarifális besorolás esetleges későbbi változásának sérelme nélkül adjuk meg.

| (25) | A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, biztonsági övek, légzsákok, kötelek és hálók előállítására, valamint számos ipari alkalmazásban. |
| --- | --- |

(25)

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, biztonsági övek, légzsákok, kötelek és hálók előállítására, valamint számos ipari alkalmazásban.

2.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (26) | A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából származó és a Hailide által gyártott vizsgált termék. |
| --- | --- |

(26)

A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából származó és a Hailide által gyártott vizsgált termék.

2.3.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (27) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az Unióba exportált érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(27)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az Unióba exportált érintett termék,

| — | a kínai belföldi piacon előállított és értékesített vizsgált termék, valamint |
| --- | --- |

—

a kínai belföldi piacon előállított és értékesített vizsgált termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és értékesített vizsgált termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban előállított és értékesített vizsgált termék.

| (28) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(28)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (29) | A vizsgálat megindításakor rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindítsa. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálat megindításakor rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindítsa.

| (30) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság a Hailidét felkérte arra, hogy bocsásson rendelkezésre a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához felhasznált inputokra vonatkozó információkat. A Hailide benyújtotta a releváns információkat. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság a Hailidét felkérte arra, hogy bocsásson rendelkezésre a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához felhasznált inputokra vonatkozó információkat. A Hailide benyújtotta a releváns információkat.

| (31) | Ezenkívül a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(31)

Ezenkívül a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (32) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 6.3.2. pontjában a Bizottság arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az adott szakaszban rendelkezésre álló információk alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban Törökország megfelelő reprezentatív ország. |
| --- | --- |

(32)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 6.3.2. pontjában a Bizottság arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az adott szakaszban rendelkezésre álló információk alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban Törökország megfelelő reprezentatív ország.

| (33) | A Bizottság azt is jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság azt is jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (34) | A Bizottság 2022. július 19-én a rendes érték megállapításához használandó forrásokra vonatkozóan kiadott egy első feljegyzést (a továbbiakban: első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kívánt használni. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság 2022. július 19-én a rendes érték megállapításához használandó forrásokra vonatkozóan kiadott egy első feljegyzést (a továbbiakban: első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kívánt használni.

| (35) | Az említett feljegyzésben a Bizottság – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította az összes olyan termelési tényező előzetes jegyzékét, amelyeket a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához felhasználnak. Ezenkívül a Bizottság Törökországot, Brazíliát és Thaiföldet jelölte meg lehetséges megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság az összes érdekelt félnek lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz a Hailidétől és a panaszostól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(35)

Az említett feljegyzésben a Bizottság – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította az összes olyan termelési tényező előzetes jegyzékét, amelyeket a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához felhasználnak. Ezenkívül a Bizottság Törökországot, Brazíliát és Thaiföldet jelölte meg lehetséges megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság az összes érdekelt félnek lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz a Hailidétől és a panaszostól érkeztek észrevételek.

| (36) | A Bizottság 2022. november 30-án, a beérkezett észrevételek elemzését követően kiadott egy második feljegyzést a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról (a továbbiakban: második feljegyzés) (az első feljegyzés és a második feljegyzés a továbbiakban együttesen: feljegyzések). |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság 2022. november 30-án, a beérkezett észrevételek elemzését követően kiadott egy második feljegyzést a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról (a továbbiakban: második feljegyzés) (az első feljegyzés és a második feljegyzés a továbbiakban együttesen: feljegyzések).

| (37) | A második feljegyzésben a Bizottság frissítette a termelési tényezők jegyzékét, és tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Törökországot kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése szerinti reprezentatív országként használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint a nyereséget a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak törökországi gyártóinak nyilvánosan elérhető éves beszámolói alapján állapítja meg. A Bizottság 2022. december 16-án közzétett, és az ügy nyilvánosan megtekinthető iratai között elhelyezett egy további feljegyzést, amely számos referenciaértékre vonatkozóan felülvizsgált átváltási árfolyamokat tartalmazott, valamint részletesebben ismertette a munkaerőköltség kiszámításához használt referenciaértéket. |
| --- | --- |

(37)

A második feljegyzésben a Bizottság frissítette a termelési tényezők jegyzékét, és tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Törökországot kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése szerinti reprezentatív országként használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint a nyereséget a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak törökországi gyártóinak nyilvánosan elérhető éves beszámolói alapján állapítja meg. A Bizottság 2022. december 16-án közzétett, és az ügy nyilvánosan megtekinthető iratai között elhelyezett egy további feljegyzést, amely számos referenciaértékre vonatkozóan felülvizsgált átváltási árfolyamokat tartalmazott, valamint részletesebben ismertette a munkaerőköltség kiszámításához használt referenciaértéket.

| (38) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban. A Bizottsághoz a Hailidétől, a panaszostól, valamint felhasználók egy csoportjától (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex és Jakob Eschbach) érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban. A Bizottsághoz a Hailidétől, a panaszostól, valamint felhasználók egy csoportjától (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex és Jakob Eschbach) érkeztek észrevételek.

| (39) | A beérkezett észrevételek és információk elemzése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Törökország megfelelő reprezentatív országnak tekinthető, és a rendes érték megállapításához szükséges torzulástól mentes árakat és költségeket onnan szerzi majd be. E választás mögöttes okait a 3.3.2. szakasz részletesen ismerteti. |
| --- | --- |

(39)

A beérkezett észrevételek és információk elemzése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Törökország megfelelő reprezentatív országnak tekinthető, és a rendes érték megállapításához szükséges torzulástól mentes árakat és költségeket onnan szerzi majd be. E választás mögöttes okait a 3.3.2. szakasz részletesen ismerteti.

3.2.   Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

| (40) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. A kínai kormánytól nem érkezett a kérdőívre válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(40)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. A kínai kormánytól nem érkezett a kérdőívre válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

3.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (41) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (42) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

[a]bban az esetben, ha

megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (43) | Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is tekintettel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(43)

Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is tekintettel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.3.1.   
  Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

3.3.1.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (44) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:






  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”.

| (45) | mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(45)

mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”.

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban

| (47) | E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés) (10), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. A panasz a kínai hatóságok által nemzeti (11) vagy tartományi (12) szinten kiadott egyéb dokumentumokról is említést tett, kiegészítve a jelentést. |
| --- | --- |

(47)

E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (a továbbiakban: jelentés) (10), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. A panasz a kínai hatóságok által nemzeti (11) vagy tartományi (12) szinten kiadott egyéb dokumentumokról is említést tett, kiegészítve a jelentést.

10

11

12

| (48) | Pontosabban, a panasz azt állította, hogy a termelési tényezők, köztük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához szükséges fő nyersanyagok és energia, tekintetében jelentős torzulás tapasztalható. A panasz hivatkozott a jelentésre, valamint a vegyipar, többek között a monoetilén-glikol (a továbbiakban: MEG) és a tisztított tereftálsav (PTA) ágazata tekintetében abban azonosított torzulásokra. A panasz hivatkozott továbbá a Zhejiang tartomány petrolkémiai iparának és vegyiparának fejlesztésére irányuló tizennegyedik ötéves fejlesztési tervre, valamint arra, hogy e terv a petrolkémiai ipar upstream és midstream ágazatainak fejlesztését sürgeti. Ezenkívül a panasz – a jelentésre hivatkozva – rámutatott az energiaköltségek tekintetében fennálló torzulásokra. A panasz megállapította továbbá, hogy a kínai hatóságok támogatják a vegyiparra vonatkozó kedvezményes fiskális és pénzügyi politikák végrehajtását, nem utolsósorban a tizennegyedik nemzeti és tartományi szintű ötéves tervekkel összhangban, „az alapanyagipar, például a petrolkémiai ipar optimalizálása és szerkezeti kiigazítása” érdekében, valamint a „kulcsfontosságú ágazatokban, például a vegyiparban működő vállalkozások átalakulásának és korszerűsítésének” felgyorsítása érdekében. A panasz továbbá felhívta a figyelmet a munkaerőpiacba és a földhasználati jogokba történő állami beavatkozásra, valamint arra a tényre, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói exporthitelekhez jutottak. Ennek fényében a panasz néhány konkrét példát mutatott be arra vonatkozóan, hogy a Hailide miként profitálhatott a torzulásokból a nyersanyagok beszerzését vagy a kormányzati hatóságok pénzügyi támogatását illetően. |
| --- | --- |

(48)

Pontosabban, a panasz azt állította, hogy a termelési tényezők, köztük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához szükséges fő nyersanyagok és energia, tekintetében jelentős torzulás tapasztalható. A panasz hivatkozott a jelentésre, valamint a vegyipar, többek között a monoetilén-glikol (a továbbiakban: MEG) és a tisztított tereftálsav (PTA) ágazata tekintetében abban azonosított torzulásokra. A panasz hivatkozott továbbá a Zhejiang tartomány petrolkémiai iparának és vegyiparának fejlesztésére irányuló tizennegyedik ötéves fejlesztési tervre, valamint arra, hogy e terv a petrolkémiai ipar upstream és midstream ágazatainak fejlesztését sürgeti. Ezenkívül a panasz – a jelentésre hivatkozva – rámutatott az energiaköltségek tekintetében fennálló torzulásokra. A panasz megállapította továbbá, hogy a kínai hatóságok támogatják a vegyiparra vonatkozó kedvezményes fiskális és pénzügyi politikák végrehajtását, nem utolsósorban a tizennegyedik nemzeti és tartományi szintű ötéves tervekkel összhangban, „az alapanyagipar, például a petrolkémiai ipar optimalizálása és szerkezeti kiigazítása” érdekében, valamint a „kulcsfontosságú ágazatokban, például a vegyiparban működő vállalkozások átalakulásának és korszerűsítésének” felgyorsítása érdekében. A panasz továbbá felhívta a figyelmet a munkaerőpiacba és a földhasználati jogokba történő állami beavatkozásra, valamint arra a tényre, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói exporthitelekhez jutottak. Ennek fényében a panasz néhány konkrét példát mutatott be arra vonatkozóan, hogy a Hailide miként profitálhatott a torzulásokból a nyersanyagok beszerzését vagy a kormányzati hatóságok pénzügyi támogatását illetően.

az alapanyagipar, például a petrolkémiai ipar optimalizálása és szerkezeti kiigazítása

kulcsfontosságú ágazatokban, például a vegyiparban működő vállalkozások átalakulásának és korszerűsítésének

| (49) | A (40) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, beleértve a jelentésben szereplő bizonyítékokat, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen benyújtott, arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(49)

A (40) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, beleértve a jelentésben szereplő bizonyítékokat, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen benyújtott, arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

| (50) | A Bizottsághoz a Hailidétől, valamint felhasználók egy csoportjától érkeztek észrevételek. A Bizottság a felek érvelésével a 3.3.1.11. szakaszban foglalkozik. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottsághoz a Hailidétől, valamint felhasználók egy csoportjától érkeztek észrevételek. A Bizottság a felek érvelésével a 3.3.1.11. szakaszban foglalkozik.

| (51) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében helyénvaló volt-e a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a vizsgált termék piacának helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében helyénvaló volt-e a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a vizsgált termék piacának helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak.

3.3.1.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (52) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. A kínai alkotmányban rögzített gondolat meghatározza Kína gazdaságirányítását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (13). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (14). |
| --- | --- |

(52)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. A kínai alkotmányban rögzített gondolat meghatározza Kína gazdaságirányítását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (13). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (14).

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

13

14

| (53) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (15). Ez szemlélteti a KKP vitán felül álló és egyre kiterjedtebb ellenőrzését Kína gazdasági rendszere felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(53)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (15). Ez szemlélteti a KKP vitán felül álló és egyre kiterjedtebb ellenőrzését Kína gazdasági rendszere felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

15

| (54) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (16). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(54)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (16). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

16

| (55) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig konkrét kimeneti célokat rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.3.1.5. szakaszt) (17). |
| --- | --- |

(55)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig konkrét kimeneti célokat rögzítenek. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a 3.3.1.5. szakaszt) (17).

17

| (56) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt) (18). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (19). |
| --- | --- |

(56)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt) (18). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (19).

18

19

| (57) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (20). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (21). |
| --- | --- |

(57)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (20). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (21).

20

21

| (58) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (22). |
| --- | --- |

(58)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (22).

22

3.3.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (59) | Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(59)

Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (60) | Noha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában az állami tulajdon mértéke nem tűnik jelentősnek, a kínai kormány több mint 5 %-os részesedéssel rendelkezik a Hailidéban (23). Ezenfelül figyelemmel arra, hogy általánossá vált, hogy a KKP a magánvállalatok esetében is beavatkozik az operatív döntéshozatalba (24), és a KKP az ország gazdaságának szinte valamennyi területén vezető szerepet követel, az állam által a KKP vállalatokon belüli alapszervezetein keresztül gyakorolt befolyás ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, tekintve, hogy Kínában az állam és a pártszervezetek milyen szorosan összefonódtak egymással. |
| --- | --- |

(60)

Noha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában az állami tulajdon mértéke nem tűnik jelentősnek, a kínai kormány több mint 5 %-os részesedéssel rendelkezik a Hailidéban (23). Ezenfelül figyelemmel arra, hogy általánossá vált, hogy a KKP a magánvállalatok esetében is beavatkozik az operatív döntéshozatalba (24), és a KKP az ország gazdaságának szinte valamennyi területén vezető szerepet követel, az állam által a KKP vállalatokon belüli alapszervezetein keresztül gyakorolt befolyás ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, tekintve, hogy Kínában az állam és a pártszervezetek milyen szorosan összefonódtak egymással.

23

24

| (61) | Ez nyilvánvaló az ágazati iparszövetség szerepét betöltő Kínai Vegyi Szál Szövetség (a továbbiakban: CCFA) (25) szintjén is, amelynek például a Hailide is tagja. A CCFA alapító okiratának 2. cikke szerint a szervezet célja többek között „az ország iparpolitikájának végrehajtása”. A 3. cikk megerősíti, hogy a CCFA alárendelt szerepet tölt be a KKP mellett, kimondva, hogy „[a] Szövetség igazodik a Kínai Kommunista Párt általános vezetéséhez, pártalapszervezeteket hoz létre a Kínai Kommunista Párt számára, fejleszti a párt tevékenységeit, valamint megteremti a pártalapszervezetek működéséhez szükséges feltételeket a Kínai Kommunista Párt alapító okiratával összhangban”. |
| --- | --- |

(61)

Ez nyilvánvaló az ágazati iparszövetség szerepét betöltő Kínai Vegyi Szál Szövetség (a továbbiakban: CCFA) (25) szintjén is, amelynek például a Hailide is tagja. A CCFA alapító okiratának 2. cikke szerint a szervezet célja többek között „az ország iparpolitikájának végrehajtása”. A 3. cikk megerősíti, hogy a CCFA alárendelt szerepet tölt be a KKP mellett, kimondva, hogy „[a] Szövetség igazodik a Kínai Kommunista Párt általános vezetéséhez, pártalapszervezeteket hoz létre a Kínai Kommunista Párt számára, fejleszti a párt tevékenységeit, valamint megteremti a pártalapszervezetek működéséhez szükséges feltételeket a Kínai Kommunista Párt alapító okiratával összhangban”.

25

az ország iparpolitikájának végrehajtása

[a] Szövetség igazodik a Kínai Kommunista Párt általános vezetéséhez, pártalapszervezeteket hoz létre a Kínai Kommunista Párt számára, fejleszti a párt tevékenységeit, valamint megteremti a pártalapszervezetek működéséhez szükséges feltételeket a Kínai Kommunista Párt alapító okiratával összhangban

| (62) | Következésképpen a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában még a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.3.1.5. pontban foglaltaknak megfelelően az ágazatban az állami és a magán tulajdonban lévő vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(62)

Következésképpen a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában még a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.3.1.5. pontban foglaltaknak megfelelően az ágazatban az állami és a magán tulajdonban lévő vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.3.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (63) | Amellett, hogy az állami tulajdonban lévő vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (26), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (27)), amely számára az adott vállalkozásnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy a vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket (28), ideértve a magántulajdonban lévő vállalatokra annak érdekében gyakorolt nyomást, hogy azok a „hazafiságot” helyezzék előtérbe, és tanúsítsanak pártfegyelmet (29). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (30). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(63)

Amellett, hogy az állami tulajdonban lévő vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (26), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (27)), amely számára az adott vállalkozásnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy a vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket (28), ideértve a magántulajdonban lévő vállalatokra annak érdekében gyakorolt nyomást, hogy azok a „hazafiságot” helyezzék előtérbe, és tanúsítsanak pártfegyelmet (29). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (30). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

26

27

28

29

30

| (64) | Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: iránymutatás) (31), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (32). |
| --- | --- |

(64)

Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: iránymutatás) (31), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (32).

A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához

31

[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen

[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak

32

| (65) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (33). A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(65)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (33). A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében.

33

3.3.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (66) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer eredményeként az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy más okból politikailag fontosnak tartott ágazatokba irányulnak ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erőviszonyok határoznák meg (34). |
| --- | --- |

(66)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer eredményeként az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy más okból politikailag fontosnak tartott ágazatokba irányulnak ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erőviszonyok határoznák meg (34).

34

| (67) | A kínai kormány a vegyi szálak ágazatát kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Ez kitűnik az Ipari és Informatikai Minisztérium Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottsága által 2022-ben kiadott, a vegyi szálak ágazatának minőségi fejlesztéséről szóló iránymutatásból (a továbbiakban: iránymutatás) (35), amely szerint „[a] vegyi szálak ágazata a textilipari értéklánc stabil fejlődésének és folyamatos innovációjának alapvető pillére, nemzetközileg is versenyelőnnyel rendelkező ágazat, az új anyagok ágazatának fontos része”. Az iránymutatás I.2. cikke kifejezetten megfogalmazza a kínai kormány azon szándékát, hogy megszabja az ágazat földrajzi és vállalati szerkezetét, valamint az alapvető termelési paramétereket (36). A kormányzati beavatkozás megvalósulhat a gyártóüzemek áthelyezése formájában („a regionális fejlesztési stratégia végrehajtása az ipari, energiaügyi, környezetvédelmi és egyéb szakpolitikák betartása mellett, a piacvezető vállalkozások ösztönzése arra, hogy integrált bázisokat építsenek ki a vegyi szálból készült textíliák ipari értékláncának egésze számára Guangxiban, Guizhouban, Xinjiangban, valamint más központi és nyugati tartományokban, továbbá hatékony, együttműködésen alapuló ellátásilánc-rendszerek kialakítása a szomszédos országokkal és régiókkal”), az ipari élmezőny létrehozását célzó egyesülések formájában („a vállalkozások ösztönzése a termelési tényezők elosztásának optimalizálására egyesülések és átszervezés révén, valamint az üzleti folyamatok újratervezésének és technológiai korszerűsítésének felgyorsítása. A piacvezető vállalkozások támogatása a magas színvonalú erőforrások, például technológia, márkák, csatornák és tehetségek megszerzésében”), illetve célzott kormányzati programokon keresztül egyes vállalatok speciális támogatásra jogosultként való kijelölése formájában („a nagy-, közép- és kisvállalkozások integrációjának és fejlődésének elősegítése, szakosodott és sajátos, új »kis óriás« vállalkozások és »egyedüli bajnok« vállalkozások létrehozása”) stb (37). |
| --- | --- |

(67)

A kínai kormány a vegyi szálak ágazatát kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Ez kitűnik az Ipari és Informatikai Minisztérium Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottsága által 2022-ben kiadott, a vegyi szálak ágazatának minőségi fejlesztéséről szóló iránymutatásból (a továbbiakban: iránymutatás) (35), amely szerint „[a] vegyi szálak ágazata a textilipari értéklánc stabil fejlődésének és folyamatos innovációjának alapvető pillére, nemzetközileg is versenyelőnnyel rendelkező ágazat, az új anyagok ágazatának fontos része”. Az iránymutatás I.2. cikke kifejezetten megfogalmazza a kínai kormány azon szándékát, hogy megszabja az ágazat földrajzi és vállalati szerkezetét, valamint az alapvető termelési paramétereket (36). A kormányzati beavatkozás megvalósulhat a gyártóüzemek áthelyezése formájában („a regionális fejlesztési stratégia végrehajtása az ipari, energiaügyi, környezetvédelmi és egyéb szakpolitikák betartása mellett, a piacvezető vállalkozások ösztönzése arra, hogy integrált bázisokat építsenek ki a vegyi szálból készült textíliák ipari értékláncának egésze számára Guangxiban, Guizhouban, Xinjiangban, valamint más központi és nyugati tartományokban, továbbá hatékony, együttműködésen alapuló ellátásilánc-rendszerek kialakítása a szomszédos országokkal és régiókkal”), az ipari élmezőny létrehozását célzó egyesülések formájában („a vállalkozások ösztönzése a termelési tényezők elosztásának optimalizálására egyesülések és átszervezés révén, valamint az üzleti folyamatok újratervezésének és technológiai korszerűsítésének felgyorsítása. A piacvezető vállalkozások támogatása a magas színvonalú erőforrások, például technológia, márkák, csatornák és tehetségek megszerzésében”), illetve célzott kormányzati programokon keresztül egyes vállalatok speciális támogatásra jogosultként való kijelölése formájában („a nagy-, közép- és kisvállalkozások integrációjának és fejlődésének elősegítése, szakosodott és sajátos, új »kis óriás« vállalkozások és »egyedüli bajnok« vállalkozások létrehozása”) stb (37).

35

36

37

| (68) | A központi kormányzat e stratégiáját számos, a vegyi szálak ágazatára összpontosító, tartományi és önkormányzati szinten kiadott tervdokumentum is megerősíti. |
| --- | --- |

(68)

A központi kormányzat e stratégiáját számos, a vegyi szálak ágazatára összpontosító, tartományi és önkormányzati szinten kiadott tervdokumentum is megerősíti.

| (69) | Jó példa erre Zhejiang, Jiangsu, Fujian és Shandong tartományok, valamint Chongqing önkormányzatának tervdokumentumai. |
| --- | --- |

(69)

Jó példa erre Zhejiang, Jiangsu, Fujian és Shandong tartományok, valamint Chongqing önkormányzatának tervdokumentumai.

| (70) | Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (38) nemcsak részletes rendelkezéseket tartalmaz a fejlesztési célokról a vegyipar számos alágazatára vonatkozóan (39), hanem tükrözi az iparszerkezetre vonatkozó iránymutatásokban szereplő, fent említett politikákat is:

  Az erőforrások konszolidációja révén fel kell gyorsítani számos vezető szerepet betöltő nagyvállalat és vállalatcsoport kiépítését, növelni kell az ipari koncentráció szintjét, és létre kell hozni számos világszínvonalú vállalkozást és „egyedüli bajnok” vállalkozást
   (40). [...]


  A tartomány vegyiparának felépítése megfelel az országos és tartományi ipari és felépítési tervek követelményeinek; a vegyipari parkok a fejlesztés fontos mozgatórugói, a vegyipar fejlesztésének irányításához is elengedhetetlenek az egyes körzetekben és városokban. Az iparfejlesztés iránya megfelel az állam és Jiangsu tartomány vonatkozó iparpolitikája követelményeinek, összhangban van az ösztönzött iparágakon alapuló fejlesztési koncepcióval, és megvalósítja a hagyományos vegyipar korszerűsítését, valamint az iparágak összehangolt fejlesztését új területeken
   (41).
  valamint a termelés földrajzi megoszlását is:

  Az átfogó elrendezési terv a tartomány egészére épít az egyes városok iparfejlesztési sajátosságai szerint, kiemelve az iparfejlesztés előnyeit, tovább javítva a jellemző iparágak fejlettségi szintjét, valamint bővítve a regionális fejlesztési igényeket kiszolgáló iparágakat, figyelembe véve az egyes városok releváns iparágait és a helyi piaci viszonyokat, biztosítva a vegyipar differenciált fejlesztését a tartomány minden városában, és olyan átfogó ipari rendszert létrehozva, amely minden város számára kiegészítő előnyökkel jár
   (42). |
| --- | --- |

(70)

Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (38) nemcsak részletes rendelkezéseket tartalmaz a fejlesztési célokról a vegyipar számos alágazatára vonatkozóan (39), hanem tükrözi az iparszerkezetre vonatkozó iránymutatásokban szereplő, fent említett politikákat is:

a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve

38

39

Az erőforrások konszolidációja révén fel kell gyorsítani számos vezető szerepet betöltő nagyvállalat és vállalatcsoport kiépítését, növelni kell az ipari koncentráció szintjét, és létre kell hozni számos világszínvonalú vállalkozást és „egyedüli bajnok” vállalkozást
   (40). [...]

Az erőforrások konszolidációja révén fel kell gyorsítani számos vezető szerepet betöltő nagyvállalat és vállalatcsoport kiépítését, növelni kell az ipari koncentráció szintjét, és létre kell hozni számos világszínvonalú vállalkozást és „egyedüli bajnok” vállalkozást

40

[...]

A tartomány vegyiparának felépítése megfelel az országos és tartományi ipari és felépítési tervek követelményeinek; a vegyipari parkok a fejlesztés fontos mozgatórugói, a vegyipar fejlesztésének irányításához is elengedhetetlenek az egyes körzetekben és városokban. Az iparfejlesztés iránya megfelel az állam és Jiangsu tartomány vonatkozó iparpolitikája követelményeinek, összhangban van az ösztönzött iparágakon alapuló fejlesztési koncepcióval, és megvalósítja a hagyományos vegyipar korszerűsítését, valamint az iparágak összehangolt fejlesztését új területeken
   (41).

A tartomány vegyiparának felépítése megfelel az országos és tartományi ipari és felépítési tervek követelményeinek; a vegyipari parkok a fejlesztés fontos mozgatórugói, a vegyipar fejlesztésének irányításához is elengedhetetlenek az egyes körzetekben és városokban. Az iparfejlesztés iránya megfelel az állam és Jiangsu tartomány vonatkozó iparpolitikája követelményeinek, összhangban van az ösztönzött iparágakon alapuló fejlesztési koncepcióval, és megvalósítja a hagyományos vegyipar korszerűsítését, valamint az iparágak összehangolt fejlesztését új területeken

41

valamint a termelés földrajzi megoszlását is:

Az átfogó elrendezési terv a tartomány egészére épít az egyes városok iparfejlesztési sajátosságai szerint, kiemelve az iparfejlesztés előnyeit, tovább javítva a jellemző iparágak fejlettségi szintjét, valamint bővítve a regionális fejlesztési igényeket kiszolgáló iparágakat, figyelembe véve az egyes városok releváns iparágait és a helyi piaci viszonyokat, biztosítva a vegyipar differenciált fejlesztését a tartomány minden városában, és olyan átfogó ipari rendszert létrehozva, amely minden város számára kiegészítő előnyökkel jár
   (42).

Az átfogó elrendezési terv a tartomány egészére épít az egyes városok iparfejlesztési sajátosságai szerint, kiemelve az iparfejlesztés előnyeit, tovább javítva a jellemző iparágak fejlettségi szintjét, valamint bővítve a regionális fejlesztési igényeket kiszolgáló iparágakat, figyelembe véve az egyes városok releváns iparágait és a helyi piaci viszonyokat, biztosítva a vegyipar differenciált fejlesztését a tartomány minden városában, és olyan átfogó ipari rendszert létrehozva, amely minden város számára kiegészítő előnyökkel jár

42

| (71) | Hasonlóképpen, a „Különleges terv Fujian tartomány stratégiai, feltörekvő iparágainak a tizennegyedik ötéves terv időszaka alatti fejlesztésére” (43) elnevezésű dokumentum a tartományi hatóságokat megbízza a vegyi szálak ágazatának támogatásával és fejlesztésének irányításával:

  Az új textilszövetek fejlesztésének felgyorsítása, valamint a funkcionálisan differenciált szálakkal, a nagy teljesítményű szálkeverékekkel, a nagy szálsűrűségű és kiváló minőségű fonalakkal és az azokból készült szövetekkel, az egészségügyi használatra szánt új, hőszilárdított kompozit szálakkal, és a nagy teljesítményű fémszálakkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés fokozása
   (44). [...]


  Fuzhou új funkcionális anyagokkal (membránanyagokkal, korszerű textíliákkal, nagy teljesítményű fémes anyagokkal, nagy teljesítményű kompozit anyagokkal stb.) foglalkozó ipari klaszterei, Xiamen új funkcionális anyagokkal foglalkozó ipari klaszterei [...], Putian új funkcionális anyagokkal (új vegyi szálakkal és funkcionális textilanyagokkal stb.) foglalkozó ipari klasztere, és Xiamen orvosbiológiai ipari klasztere kialakításának támogatása [...]. |
| --- | --- |

(71)

Hasonlóképpen, a „Különleges terv Fujian tartomány stratégiai, feltörekvő iparágainak a tizennegyedik ötéves terv időszaka alatti fejlesztésére” (43) elnevezésű dokumentum a tartományi hatóságokat megbízza a vegyi szálak ágazatának támogatásával és fejlesztésének irányításával:

Különleges terv Fujian tartomány stratégiai, feltörekvő iparágainak a tizennegyedik ötéves terv időszaka alatti fejlesztésére

43

Az új textilszövetek fejlesztésének felgyorsítása, valamint a funkcionálisan differenciált szálakkal, a nagy teljesítményű szálkeverékekkel, a nagy szálsűrűségű és kiváló minőségű fonalakkal és az azokból készült szövetekkel, az egészségügyi használatra szánt új, hőszilárdított kompozit szálakkal, és a nagy teljesítményű fémszálakkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés fokozása
   (44). [...]

Az új textilszövetek fejlesztésének felgyorsítása, valamint a funkcionálisan differenciált szálakkal, a nagy teljesítményű szálkeverékekkel, a nagy szálsűrűségű és kiváló minőségű fonalakkal és az azokból készült szövetekkel, az egészségügyi használatra szánt új, hőszilárdított kompozit szálakkal, és a nagy teljesítményű fémszálakkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés fokozása

44

[...]

Fuzhou új funkcionális anyagokkal (membránanyagokkal, korszerű textíliákkal, nagy teljesítményű fémes anyagokkal, nagy teljesítményű kompozit anyagokkal stb.) foglalkozó ipari klaszterei, Xiamen új funkcionális anyagokkal foglalkozó ipari klaszterei [...], Putian új funkcionális anyagokkal (új vegyi szálakkal és funkcionális textilanyagokkal stb.) foglalkozó ipari klasztere, és Xiamen orvosbiológiai ipari klasztere kialakításának támogatása [...].

Fuzhou új funkcionális anyagokkal (membránanyagokkal, korszerű textíliákkal, nagy teljesítményű fémes anyagokkal, nagy teljesítményű kompozit anyagokkal stb.) foglalkozó ipari klaszterei, Xiamen új funkcionális anyagokkal foglalkozó ipari klaszterei [...], Putian új funkcionális anyagokkal (új vegyi szálakkal és funkcionális textilanyagokkal stb.) foglalkozó ipari klasztere, és Xiamen orvosbiológiai ipari klasztere kialakításának támogatása [...].

| (72) | Azt a tényt, hogy Fujian tartomány hatóságai beavatkoznak a vegyi szálak ágazatának fejlesztésébe, még nyilvánvalóbbá teszi a tartománynak a magas színvonalú feldolgozóipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve, amely a következő utasításokat adja az érdekelt feleknek:

  Támogatni kell az ipari poliészterszálakkal kapcsolatos Baihong-projektet, és ki kell dolgozni az autóiparban, a hajógépészetben, a katonai felszerelésekben, az egészségügyben és más területeken alkalmazható, speciális vegyi szálakat. Fel kell gyorsítani a legkorszerűbb száltechnológiákkal kapcsolatos kutatásokat, az olyan kulcsfontosságú száltechnológiák terén elért áttörésekre kell összpontosítani, mint a nano-, intelligens és orvosbiológiai szálak, és törekedni kell az olyan csúcskategóriás szálak terén elért áttörésekre, mint a szénszál, az aramidszál, a polifenilén-szulfid és ultra nagy molekulatömegű polietilén
   (45). |
| --- | --- |

(72)

Azt a tényt, hogy Fujian tartomány hatóságai beavatkoznak a vegyi szálak ágazatának fejlesztésébe, még nyilvánvalóbbá teszi a tartománynak a magas színvonalú feldolgozóipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve, amely a következő utasításokat adja az érdekelt feleknek:

magas színvonalú feldolgozóipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve

Támogatni kell az ipari poliészterszálakkal kapcsolatos Baihong-projektet, és ki kell dolgozni az autóiparban, a hajógépészetben, a katonai felszerelésekben, az egészségügyben és más területeken alkalmazható, speciális vegyi szálakat. Fel kell gyorsítani a legkorszerűbb száltechnológiákkal kapcsolatos kutatásokat, az olyan kulcsfontosságú száltechnológiák terén elért áttörésekre kell összpontosítani, mint a nano-, intelligens és orvosbiológiai szálak, és törekedni kell az olyan csúcskategóriás szálak terén elért áttörésekre, mint a szénszál, az aramidszál, a polifenilén-szulfid és ultra nagy molekulatömegű polietilén
   (45).

Támogatni kell az ipari poliészterszálakkal kapcsolatos Baihong-projektet, és ki kell dolgozni az autóiparban, a hajógépészetben, a katonai felszerelésekben, az egészségügyben és más területeken alkalmazható, speciális vegyi szálakat. Fel kell gyorsítani a legkorszerűbb száltechnológiákkal kapcsolatos kutatásokat, az olyan kulcsfontosságú száltechnológiák terén elért áttörésekre kell összpontosítani, mint a nano-, intelligens és orvosbiológiai szálak, és törekedni kell az olyan csúcskategóriás szálak terén elért áttörésekre, mint a szénszál, az aramidszál, a polifenilén-szulfid és ultra nagy molekulatömegű polietilén

45

| (73) | Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (46) szintén hangsúlyozza, hogy szükséges „[a]z etilénalapú poliolefinok és műgyanták – mint végfelhasználási termékek –, a propilén-polipropilén, más műszaki minőségű műanyagok és módosított anyagok, a buténből és C4-ből készült szintetikus anyagok és gumik, a poliuretán-izocianát és toluol felhasználásával előállított nagy teljesítményű végfelhasználási termékek, az új anyagok, a nylonból, benzolból, poliamidból és PXA-PT-poliészterből készült textilek és műszaki minőségű anyagok, valamint hat másik jelentős iparági lánc fejlesztésére való összpontosítás” (47); hasonló megfogalmazással él Zhejiang tartománynak az új anyagok iparának fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (48): „A korszerű alapanyagok területén a csúcskategóriás és szűkösen rendelkezésre álló termékekhez kapcsolódó számos digitális és zöld átalakítási projekt, valamint termelésbővítési projekt megvalósítása; a kulcsfontosságú stratégiai anyagok, például a korszerű félvezető anyagok, az új kijelzőanyagok, az orvosbiológiai anyagok, a nagy teljesítményű szálak és a kompozit anyagok területén számos iparosítási és alkalmazásbővítési projekt megvalósítása” (49), illetve Chongqing tartománynak a feldolgozóipar magas színvonalú fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (50) a következőképpen fogalmaz: „A nyersanyagbázisok használata az érintett vállalkozásoknak a nagy teljesítményű PVA (polivinil-alkohol) funkcionális szálak, differenciált rugalmas műszálak, speciális poliészter szálak, poliamid szálak, PU (poliuretán) mikroszálak és egyéb termékek kutatására, fejlesztésére és gyártására való ösztönzésére” (51). |
| --- | --- |

(73)

Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (46) szintén hangsúlyozza, hogy szükséges „[a]z etilénalapú poliolefinok és műgyanták – mint végfelhasználási termékek –, a propilén-polipropilén, más műszaki minőségű műanyagok és módosított anyagok, a buténből és C4-ből készült szintetikus anyagok és gumik, a poliuretán-izocianát és toluol felhasználásával előállított nagy teljesítményű végfelhasználási termékek, az új anyagok, a nylonból, benzolból, poliamidból és PXA-PT-poliészterből készült textilek és műszaki minőségű anyagok, valamint hat másik jelentős iparági lánc fejlesztésére való összpontosítás” (47); hasonló megfogalmazással él Zhejiang tartománynak az új anyagok iparának fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (48): „A korszerű alapanyagok területén a csúcskategóriás és szűkösen rendelkezésre álló termékekhez kapcsolódó számos digitális és zöld átalakítási projekt, valamint termelésbővítési projekt megvalósítása; a kulcsfontosságú stratégiai anyagok, például a korszerű félvezető anyagok, az új kijelzőanyagok, az orvosbiológiai anyagok, a nagy teljesítményű szálak és a kompozit anyagok területén számos iparosítási és alkalmazásbővítési projekt megvalósítása” (49), illetve Chongqing tartománynak a feldolgozóipar magas színvonalú fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve (50) a következőképpen fogalmaz: „A nyersanyagbázisok használata az érintett vállalkozásoknak a nagy teljesítményű PVA (polivinil-alkohol) funkcionális szálak, differenciált rugalmas műszálak, speciális poliészter szálak, poliamid szálak, PU (poliuretán) mikroszálak és egyéb termékek kutatására, fejlesztésére és gyártására való ösztönzésére” (51).

vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve

46

[a]z etilénalapú poliolefinok és műgyanták – mint végfelhasználási termékek –, a propilén-polipropilén, más műszaki minőségű műanyagok és módosított anyagok, a buténből és C4-ből készült szintetikus anyagok és gumik, a poliuretán-izocianát és toluol felhasználásával előállított nagy teljesítményű végfelhasználási termékek, az új anyagok, a nylonból, benzolból, poliamidból és PXA-PT-poliészterből készült textilek és műszaki minőségű anyagok, valamint hat másik jelentős iparági lánc fejlesztésére való összpontosítás

47

az új anyagok iparának fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve

48

A korszerű alapanyagok területén a csúcskategóriás és szűkösen rendelkezésre álló termékekhez kapcsolódó számos digitális és zöld átalakítási projekt, valamint termelésbővítési projekt megvalósítása; a kulcsfontosságú stratégiai anyagok, például a korszerű félvezető anyagok, az új kijelzőanyagok, az orvosbiológiai anyagok, a nagy teljesítményű szálak és a kompozit anyagok területén számos iparosítási és alkalmazásbővítési projekt megvalósítása

49

a feldolgozóipar magas színvonalú fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves terve

50

A nyersanyagbázisok használata az érintett vállalkozásoknak a nagy teljesítményű PVA (polivinil-alkohol) funkcionális szálak, differenciált rugalmas műszálak, speciális poliészter szálak, poliamid szálak, PU (poliuretán) mikroszálak és egyéb termékek kutatására, fejlesztésére és gyártására való ösztönzésére

51

| (74) | A felsorolt és egyéb eszközökkel tehát a kínai kormány az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi. |
| --- | --- |

(74)

A felsorolt és egyéb eszközökkel tehát a kínai kormány az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi.

| (75) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához szükséges fő nyersanyagokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(75)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához szükséges fő nyersanyagokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.3.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (76) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Úgy tűnik, ennek okai abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés módszeres hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (52). |
| --- | --- |

(76)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Úgy tűnik, ennek okai abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés módszeres hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (52).

52

| (77) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (53). Minden föld az állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak), és azok kiosztásáról továbbra is kizárólag az állam rendelkezik. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (54). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (55). |
| --- | --- |

(77)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (53). Minden föld az állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak), és azok kiosztásáról továbbra is kizárólag az állam rendelkezik. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (54). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (55).

53

54

55

| (78) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a vegyi szálak ágazatára is. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(78)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a vegyi szálak ágazatára is. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat.

| (79) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vegyi szálak ágazatában – a vizsgált terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően. |
| --- | --- |

(79)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vegyi szálak ágazatában – a vizsgált terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelően.

3.3.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (80) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon álló bérrendszer, mivel a munkavállalók és a munkáltatók kollektív önszerveződési jogai korlátozottak. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (56). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (57). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (58). A fenti ténymegállapításokkal jellemzett körülmények a kínai bérköltségek torzulásához vezetnek. |
| --- | --- |

(80)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon álló bérrendszer, mivel a munkavállalók és a munkáltatók kollektív önszerveződési jogai korlátozottak. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (56). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (57). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (58). A fenti ténymegállapításokkal jellemzett körülmények a kínai bérköltségek torzulásához vezetnek.

56

57

58

| (81) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a vegyi szálak ágazatára, ezen belül pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóira ne vonatkozna a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva a vegyi szálak ágazatában a bérköltségek torzulása közvetlenül (a vizsgált termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a vegyi szálak ágazatára, ezen belül pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártóira ne vonatkozna a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva a vegyi szálak ágazatában a bérköltségek torzulása közvetlenül (a vizsgált termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.3.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (82) | Kínában a vállalati szereplők tőkéhez jutása többféle szempontból torzult. |
| --- | --- |

(82)

Kínában a vállalati szereplők tőkéhez jutása többféle szempontból torzult.

| (83) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok (59) erős pozíciója jellemzi, valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (60), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kínai kormány által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (61). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (62). |
| --- | --- |

(83)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok (59) erős pozíciója jellemzi, valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (60), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kínai kormány által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (61). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (62).

59

60

61

62

| (84) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(84)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (85) | A kínai kormány például egyértelművé tette, hogy még a kereskedelmi bankok magánjellegű döntéseit is a KKP-nak kell felügyelnie, és e döntéseknek összhangban kell állniuk a nemzeti szakpolitikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a működési és irányítási kérdésekkel kapcsolatban (63). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (64). |
| --- | --- |

(85)

A kínai kormány például egyértelművé tette, hogy még a kereskedelmi bankok magánjellegű döntéseit is a KKP-nak kell felügyelnie, és e döntéseknek összhangban kell állniuk a nemzeti szakpolitikákkal. Jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a működési és irányítási kérdésekkel kapcsolatban (63). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (64).

63

hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot

stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat

64

| (86) | Különösen a vegyi szálak ágazatában számos szakpolitikai dokumentumból kitűnik, hogy az ágazatokat az iparpolitikával kapcsolatos kritériumok alapján, nem pedig egy adott projekt hitelképessége alapján állítják fontossági sorrendbe, például Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves tervéből, amely a vegyiparra vonatkozóan a következőket írja elő (65):

  Fokozott pénzügyi támogatás. A fiskális politikai ösztönzők megerősítése, a különleges alapok általános szerepvállalásának biztosítása, a vegyipari vállalkozások támogatása a technológiai és intelligens átalakulás, az ipari technológiaátadás, a parkokba való áttelepülés, az elavult kapacitások felszámolása stb. felgyorsítása érdekében, és olyan politikák végrehajtása, mint például az importált nagyobb műszaki berendezések adómentessége, általános forgalmi adó-jóváírások és -visszatérítések, a kutatási és fejlesztési költségek további levonása, valamint az első műszaki berendezések biztosításának ellentételezése. Mindenféle pénzügyi intézmény és társadalmi tőke tevékeny irányítása a vegyiparba történő beruházások ösztönzésére, teret engedni a politikai alapú finanszírozás, a fejlesztésfinanszírozás és a kereskedelmi finanszírozás előnyeinek, valamint a vegyipar és vegyi technológia kulcsfontosságú területeinek nyújtott pénzügyi támogatás fokozása
   (66). |
| --- | --- |

(86)

Különösen a vegyi szálak ágazatában számos szakpolitikai dokumentumból kitűnik, hogy az ágazatokat az iparpolitikával kapcsolatos kritériumok alapján, nem pedig egy adott projekt hitelképessége alapján állítják fontossági sorrendbe, például Shandong tartománynak a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves tervéből, amely a vegyiparra vonatkozóan a következőket írja elő (65):

a vegyipar fejlesztéséről szóló, tizennegyedik ötéves tervéből

65

Fokozott pénzügyi támogatás. A fiskális politikai ösztönzők megerősítése, a különleges alapok általános szerepvállalásának biztosítása, a vegyipari vállalkozások támogatása a technológiai és intelligens átalakulás, az ipari technológiaátadás, a parkokba való áttelepülés, az elavult kapacitások felszámolása stb. felgyorsítása érdekében, és olyan politikák végrehajtása, mint például az importált nagyobb műszaki berendezések adómentessége, általános forgalmi adó-jóváírások és -visszatérítések, a kutatási és fejlesztési költségek további levonása, valamint az első műszaki berendezések biztosításának ellentételezése. Mindenféle pénzügyi intézmény és társadalmi tőke tevékeny irányítása a vegyiparba történő beruházások ösztönzésére, teret engedni a politikai alapú finanszírozás, a fejlesztésfinanszírozás és a kereskedelmi finanszírozás előnyeinek, valamint a vegyipar és vegyi technológia kulcsfontosságú területeinek nyújtott pénzügyi támogatás fokozása
   (66).

Fokozott pénzügyi támogatás. A fiskális politikai ösztönzők megerősítése, a különleges alapok általános szerepvállalásának biztosítása, a vegyipari vállalkozások támogatása a technológiai és intelligens átalakulás, az ipari technológiaátadás, a parkokba való áttelepülés, az elavult kapacitások felszámolása stb. felgyorsítása érdekében, és olyan politikák végrehajtása, mint például az importált nagyobb műszaki berendezések adómentessége, általános forgalmi adó-jóváírások és -visszatérítések, a kutatási és fejlesztési költségek további levonása, valamint az első műszaki berendezések biztosításának ellentételezése. Mindenféle pénzügyi intézmény és társadalmi tőke tevékeny irányítása a vegyiparba történő beruházások ösztönzésére, teret engedni a politikai alapú finanszírozás, a fejlesztésfinanszírozás és a kereskedelmi finanszírozás előnyeinek, valamint a vegyipar és vegyi technológia kulcsfontosságú területeinek nyújtott pénzügyi támogatás fokozása

66

| (87) | Hasonlóképpen, Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (67) értelmében a helyi hatóságok kötelesek „[t]eljes mértékben teret engedni az állami beruházási alapok irányító szerepének, rugalmasan bővíteni a finanszírozási csatornákat és irányítani a társadalmitőke-beruházásokat (68)”. |
| --- | --- |

(87)

Hasonlóképpen, Jiangsu tartománynak a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (67) értelmében a helyi hatóságok kötelesek „[t]eljes mértékben teret engedni az állami beruházási alapok irányító szerepének, rugalmasan bővíteni a finanszírozási csatornákat és irányítani a társadalmitőke-beruházásokat (68)”.

a vegyipar csúcsminőségű területekre összpontosító fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve

67

[t]eljes mértékben teret engedni az állami beruházási alapok irányító szerepének, rugalmasan bővíteni a finanszírozási csatornákat és irányítani a társadalmitőke-beruházásokat

68

| (88) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (69). |
| --- | --- |

(88)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (69).

69

| (89) | Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (70). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(89)

Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (70). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

70

| (90) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségesen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(90)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségesen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (91) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (71). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (72). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(91)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (71). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (72). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

71

a hitelpiaci kamatláb letörését

72

| (92) | A kínai hitelezés általános bővülése a tőkeallokáció hatékonyságának romlására utal, ugyanakkor nem érzékelhetők a hitelfeltételek olyan szigorításának jelei, amelyre torzulásoktól mentes piaci környezetben lehetne számítani. Következésképpen a nemteljesítő hitelek száma gyorsan nőtt, és a kínai kormány számos alkalommal a fizetésképtelenség elkerülése mellett döntött, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása mellett döntött (pl. egyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(92)

A kínai hitelezés általános bővülése a tőkeallokáció hatékonyságának romlására utal, ugyanakkor nem érzékelhetők a hitelfeltételek olyan szigorításának jelei, amelyre torzulásoktól mentes piaci környezetben lehetne számítani. Következésképpen a nemteljesítő hitelek száma gyorsan nőtt, és a kínai kormány számos alkalommal a fizetésképtelenség elkerülése mellett döntött, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása mellett döntött (pl. egyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait.

| (93) | Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(93)

Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.3.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (94) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.3.1.1–3.3.1.5. szakaszban és a jelentés I. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.3.1.6–3.3.1.8. szakaszban és a jelentés II. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.3.1.1–3.3.1.5. szakaszban és a jelentés I. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.3.1.6–3.3.1.8. szakaszban és a jelentés II. részében ismertetett jellemzésre is.

| (95) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához számos különböző inputra van szükség. Amikor a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként mutatnak ki) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához számos különböző inputra van szükség. Amikor a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként mutatnak ki) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (96) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(96)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

3.3.1.10.   Következtetés

Következtetés

| (97) | A 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban ismertetett, általánosságban a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a (vizsgált terméket is magában foglaló) vegyi szálak ágazatára irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a vizsgált termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(97)

A 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban ismertetett, általánosságban a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a (vizsgált terméket is magában foglaló) vegyi szálak ágazatára irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a vizsgált termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (98) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.3.1.11.   Az érdekelt felek észrevételei

Az érdekelt felek észrevételei

| (99) | A vizsgálat során a Bizottsághoz a Hailidétől, valamint felhasználók egy csoportjától érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(99)

A vizsgálat során a Bizottsághoz a Hailidétől, valamint felhasználók egy csoportjától érkeztek észrevételek.

| (100) | A termelési tényezőkkel kapcsolatos első feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a Hailide, azon kívül, hogy kijelentette, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása összeegyeztethetetlen lenne a WTO szabályaival, azt állította, hogy a panaszban a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan szereplő elemzés – Kínában általánosságban, valamint kifejezetten a Hailide esetében – a következő okok miatt hibás volt: i. a panasz állításai általános jellegűek – például amikor az energia- vagy munkaerőköltségre hivatkoznak –, és Kínára vagy annak vegyiparára vonatkoznak, nem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak piacára; az állítások továbbá kizárólag a jelentésre támaszkodnak, nem pedig egyértelmű bizonyítékokra; ii. a panaszos annak értékelésekor, hogy fennállnak-e jelentős torzulások, olyan alátámasztó bizonyítékokra hagyatkozik, amelyek vagy irrelevánsak (jellemzően elavultak), vagy tényszerűen tévesek, és olyan múltbeli, torzulásokat előidéző kötelezettségekre hivatkozik, amelyek a kínai jog szerint már nem léteznek; iii. a nyersanyagok (a tisztított tereftálsav [PTA] és a monoetilén-glikol [MEG]) két olyan áru, amelyekkel globálisan kereskednek, árképzésük átlátható módon és a nemzetközi árakkal összhangban történik, ezért hibásak a panasz azok állításai, melyek szerint ezek ára torzult Kínában; iv. a panaszosok nem nyújtottak be semmilyen egyértelmű és konkrét bizonyítékot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt tényezőkre vonatkozóan, és ezért nem vonható le érvényes következtetés a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan. A felhasználók egy csoportja hasonló, az exportáló gyártókat támogató állítást tett. |
| --- | --- |

(100)

A termelési tényezőkkel kapcsolatos első feljegyzéshez fűzött észrevételeiben a Hailide, azon kívül, hogy kijelentette, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása összeegyeztethetetlen lenne a WTO szabályaival, azt állította, hogy a panaszban a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan szereplő elemzés – Kínában általánosságban, valamint kifejezetten a Hailide esetében – a következő okok miatt hibás volt: i. a panasz állításai általános jellegűek – például amikor az energia- vagy munkaerőköltségre hivatkoznak –, és Kínára vagy annak vegyiparára vonatkoznak, nem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak piacára; az állítások továbbá kizárólag a jelentésre támaszkodnak, nem pedig egyértelmű bizonyítékokra; ii. a panaszos annak értékelésekor, hogy fennállnak-e jelentős torzulások, olyan alátámasztó bizonyítékokra hagyatkozik, amelyek vagy irrelevánsak (jellemzően elavultak), vagy tényszerűen tévesek, és olyan múltbeli, torzulásokat előidéző kötelezettségekre hivatkozik, amelyek a kínai jog szerint már nem léteznek; iii. a nyersanyagok (a tisztított tereftálsav [PTA] és a monoetilén-glikol [MEG]) két olyan áru, amelyekkel globálisan kereskednek, árképzésük átlátható módon és a nemzetközi árakkal összhangban történik, ezért hibásak a panasz azok állításai, melyek szerint ezek ára torzult Kínában; iv. a panaszosok nem nyújtottak be semmilyen egyértelmű és konkrét bizonyítékot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt tényezőkre vonatkozóan, és ezért nem vonható le érvényes következtetés a jelentős torzulások fennállására vonatkozóan. A felhasználók egy csoportja hasonló, az exportáló gyártókat támogató állítást tett.

i.

ii.

iii.

iv.

| (101) | A Hailide által felhozott érveket a Bizottság nem tudta elfogadni. Elöljáróban állásfoglalásában a Bizottság hangsúlyozta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO keretében fennálló kötelezettségeivel. A jelentős torzulásoknak a panaszban szereplő, állítólagosan hibás elemzésére vonatkozó érvekkel kapcsolatban a Bizottság mindenekelőtt emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Következésképpen távolról sem arról van szó, hogy a Bizottság a jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetéseket vont volna le, hanem csupán elegendőnek ítélte a panaszos által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat a vizsgálat megindításához. Ezenkívül a Bizottság rámutatott, hogy a Kínában fennálló bizonyos típusú torzulások – például az energiával vagy a munkával kapcsolatos torzulások – horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és a kínai gazdaság egészét, ezáltal pedig a vizsgált termék árait és/vagy nyersanyagait és előállítási költségeit is érintik. |
| --- | --- |

(101)

A Hailide által felhozott érveket a Bizottság nem tudta elfogadni. Elöljáróban állásfoglalásában a Bizottság hangsúlyozta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO keretében fennálló kötelezettségeivel. A jelentős torzulásoknak a panaszban szereplő, állítólagosan hibás elemzésére vonatkozó érvekkel kapcsolatban a Bizottság mindenekelőtt emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja kötelezettségként írja elő a módszertan alkalmazásához szükséges adatoknak a vizsgálat ilyen alapon történő megindításakor való begyűjtését. Következésképpen távolról sem arról van szó, hogy a Bizottság a jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetéseket vont volna le, hanem csupán elegendőnek ítélte a panaszos által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat a vizsgálat megindításához. Ezenkívül a Bizottság rámutatott, hogy a Kínában fennálló bizonyos típusú torzulások – például az energiával vagy a munkával kapcsolatos torzulások – horizontálisan, több ágazatra kiterjedően állnak fenn, és a kínai gazdaság egészét, ezáltal pedig a vizsgált termék árait és/vagy nyersanyagait és előállítási költségeit is érintik.

| (102) | Továbbá azzal a kijelentéssel kapcsolatban, hogy a panaszban szereplő állítások kizárólag a jelentésre támaszkodnak, és egyébként elavult vagy pontatlan információkon alapulnak, a Bizottság rámutatott arra, hogy a panasz a jelentős torzulások változatlanságát próbálhatja bizonyítani azáltal, hogy a tizenkettedik vagy tizenharmadik tervezési ciklus szakpolitikai dokumentumaira hivatkozik, továbbá a panasz a 2021–2025-ös tervidőszakra vonatkozó releváns dokumentumokat is azonosított, például a Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésre irányuló tizennegyedik ötéves tervét, illetve a Zhejiang tartomány petrolkémiai iparának és vegyiparának fejlesztésére irányuló tizennegyedik ötéves fejlesztési tervet. Ezenkívül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének d) pontja kifejezetten lehetőséget biztosít az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a panasz vagy felülvizsgálati kérelem benyújtásakor a jelentésben foglalt információkra támaszkodjon. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a panaszban azonosított és az eljárás megindításáról szóló értesítésben hivatkozott bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Ami azt az állítást illeti, hogy a PTA és a MEG nyersanyagokat a nemzetközi kereskedelemben forgalmazzák, és ezért kínai áraik nem torzultak, ezt az érvet el kell vetni a fentiekben, így különösen a (95)–(97) preambulumbekezdésekben ismertetett okokból. |
| --- | --- |

(102)

Továbbá azzal a kijelentéssel kapcsolatban, hogy a panaszban szereplő állítások kizárólag a jelentésre támaszkodnak, és egyébként elavult vagy pontatlan információkon alapulnak, a Bizottság rámutatott arra, hogy a panasz a jelentős torzulások változatlanságát próbálhatja bizonyítani azáltal, hogy a tizenkettedik vagy tizenharmadik tervezési ciklus szakpolitikai dokumentumaira hivatkozik, továbbá a panasz a 2021–2025-ös tervidőszakra vonatkozó releváns dokumentumokat is azonosított, például a Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésre irányuló tizennegyedik ötéves tervét, illetve a Zhejiang tartomány petrolkémiai iparának és vegyiparának fejlesztésére irányuló tizennegyedik ötéves fejlesztési tervet. Ezenkívül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének d) pontja kifejezetten lehetőséget biztosít az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a panasz vagy felülvizsgálati kérelem benyújtásakor a jelentésben foglalt információkra támaszkodjon. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a panaszban azonosított és az eljárás megindításáról szóló értesítésben hivatkozott bizonyítékok elégségesek a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő megindításához. Ami azt az állítást illeti, hogy a PTA és a MEG nyersanyagokat a nemzetközi kereskedelemben forgalmazzák, és ezért kínai áraik nem torzultak, ezt az érvet el kell vetni a fentiekben, így különösen a (95)–(97) preambulumbekezdésekben ismertetett okokból.

3.3.2.   
  Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.3.2.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (103) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (73) alapján hasonló Kínáéhoz, |
| --- | --- | --- |

(103)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (73) alapján hasonló Kínáéhoz,

73

| — | a vizsgált termék gyártása az adott országban (74), |
| --- | --- |

—

a vizsgált termék gyártása az adott országban (74),

74

| — | a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (104) | A (34)–(37) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is kibocsátott és elhelyezett az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában. A feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Törökországot szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. A Bizottság értékelése a következőképpen foglalható össze. |
| --- | --- |

(104)

A (34)–(37) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is kibocsátott és elhelyezett az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában. A feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Törökországot szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. A Bizottság értékelése a következőképpen foglalható össze.

3.3.2.2.   Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint és a vizsgált termék gyártása

Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint és a vizsgált termék gyártása

| (105) | A vizsgálati időszakban a bruttó nemzeti jövedelmük alapján a Világbank a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű országokat „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta. Az első feljegyzésben megállapítást nyert, hogy a vizsgált terméket ezen országok közül csak ötben – Belaruszban, Brazíliában, Mexikóban, Thaiföldön és Törökországban – gyártják számottevő mennyiségben. |
| --- | --- |

(105)

A vizsgálati időszakban a bruttó nemzeti jövedelmük alapján a Világbank a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségű országokat „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta. Az első feljegyzésben megállapítást nyert, hogy a vizsgált terméket ezen országok közül csak ötben – Belaruszban, Brazíliában, Mexikóban, Thaiföldön és Törökországban – gyártják számottevő mennyiségben.

| (106) | Tekintettel azonban arra, hogy Belarusz nem tagja a WTO-nak és nem is piacgazdaságú ország, a Bizottság a továbbiakban nem vizsgálta az említett országot potenciális reprezentatív országként. |
| --- | --- |

(106)

Tekintettel azonban arra, hogy Belarusz nem tagja a WTO-nak és nem is piacgazdaságú ország, a Bizottság a továbbiakban nem vizsgálta az említett országot potenciális reprezentatív országként.

| (107) | A Bizottság ezért elemezte Brazíliát, Mexikót, Thaiföldet és Törökországot mint lehetséges reprezentatív országot. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság ezért elemezte Brazíliát, Mexikót, Thaiföldet és Törökországot mint lehetséges reprezentatív országot.

3.3.2.3.   Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (108) | A figyelembe vett és az előzőekben említett országok esetében a Bizottság továbbá ellenőrizte a nyilvános adatok rendelkezésre állását, beleértve a vizsgált terméknek a potenciális reprezentatív országokban működő gyártóitól származó, a termelési tényezők behozatalára vonatkozó adatokat, valamint pénzügyi adatokat. |
| --- | --- |

(108)

A figyelembe vett és az előzőekben említett országok esetében a Bizottság továbbá ellenőrizte a nyilvános adatok rendelkezésre állását, beleértve a vizsgált terméknek a potenciális reprezentatív országokban működő gyártóitól származó, a termelési tényezők behozatalára vonatkozó adatokat, valamint pénzügyi adatokat.

| (109) | A fő termelési tényezők behozatalának elemzése azt mutatta, hogy Brazíliához, Mexikóhoz vagy Thaiföldhöz képest Törökország összességében jelentősebb és reprezentatívabb, torzulástól mentes mennyiségben importált a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához kulcsfontosságú inputokból (nevezetesen a tisztított tereftálsavból, a monoetilén-glikolból és a polietiléntereftalát [PET] forgácsból). |
| --- | --- |

(109)

A fő termelési tényezők behozatalának elemzése azt mutatta, hogy Brazíliához, Mexikóhoz vagy Thaiföldhöz képest Törökország összességében jelentősebb és reprezentatívabb, torzulástól mentes mennyiségben importált a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak előállításához kulcsfontosságú inputokból (nevezetesen a tisztított tereftálsavból, a monoetilén-glikolból és a polietiléntereftalát [PET] forgácsból).

| (110) | Az elemzés továbbá azt mutatta, hogy a török behozatalt érdemben nem befolyásolta a Kínából vagy az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (75) I. mellékletében felsorolt más országok bármelyikéből érkező behozatal. Ezenkívül a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártása és a termelési kapacitás jelentős Törökországban, és nem állnak fenn különösebb kereskedelmi torzulások sem a termelési tényezők, sem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak tekintetében az országban. Ezenkívül Törökország esetében az inputok importáraira vonatkozóan részletes és kellően reprezentatív adatok állnak rendelkezésre a Globális Kereskedelmi Atlaszban (GTA). |
| --- | --- |

(110)

Az elemzés továbbá azt mutatta, hogy a török behozatalt érdemben nem befolyásolta a Kínából vagy az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (75) I. mellékletében felsorolt más országok bármelyikéből érkező behozatal. Ezenkívül a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártása és a termelési kapacitás jelentős Törökországban, és nem állnak fenn különösebb kereskedelmi torzulások sem a termelési tényezők, sem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak tekintetében az országban. Ezenkívül Törökország esetében az inputok importáraira vonatkozóan részletes és kellően reprezentatív adatok állnak rendelkezésre a Globális Kereskedelmi Atlaszban (GTA).

75

| (111) | A reprezentatív országokban működő gyártók és adataik rendelkezésre állása tekintetében a Bizottság azonosított egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártót, a KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (a továbbiakban: Kordsa Türkiye) társaságot, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak a 2021. évi konszolidált pénzügyi eredmények. Másrészt a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító brazil (KORDSA BRASIL S.A.), mexikói (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations és Akra Polyester SA DE CV), valamint thaiföldi vállalatok (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD és TEIJIN POLYESTER [THAILAND] CO LTD.) pénzügyi adatai nem állnak azonnal rendelkezésre a teljes vizsgálati időszak vonatkozásában, továbbá nem felelnek meg teljes mértékben a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (a thaiföldi gyártók esetében). |
| --- | --- |

(111)

A reprezentatív országokban működő gyártók és adataik rendelkezésre állása tekintetében a Bizottság azonosított egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártót, a KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (a továbbiakban: Kordsa Türkiye) társaságot, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak a 2021. évi konszolidált pénzügyi eredmények. Másrészt a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító brazil (KORDSA BRASIL S.A.), mexikói (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations és Akra Polyester SA DE CV), valamint thaiföldi vállalatok (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD és TEIJIN POLYESTER [THAILAND] CO LTD.) pénzügyi adatai nem állnak azonnal rendelkezésre a teljes vizsgálati időszak vonatkozásában, továbbá nem felelnek meg teljes mértékben a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (a thaiföldi gyártók esetében).

| (112) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Kordsa Türkiye nem kizárólag nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat állít elő, de a 2021. évi bevételeinek mintegy 86 %-a az ezeket is lefedő szegmensből származott (76). A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyezte, hogy abban az esetben, ha nem állnak azonnal rendelkezésre konkrét, csak a vizsgált termékkel kapcsolatos pénzügyi adatok (ami szinte minden esetben igaz), akkor a Bizottság a legközelebbi rendelkezésre álló helyettesítő értéket keresi, beleértve a vizsgált termék üzletágában tevékenykedő gyártó(k) konszolidált adatait is. Ilyen körülmények között a Kordsa Türkiye esetében azonosított konszolidált SGA-költségek és nyereség kellően reprezentatívnak tekinthetők ahhoz, hogy a Bizottság azokat a jelen vizsgálat céljára alkalmazza. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Kordsa Türkiye nem kizárólag nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat állít elő, de a 2021. évi bevételeinek mintegy 86 %-a az ezeket is lefedő szegmensből származott (76). A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyezte, hogy abban az esetben, ha nem állnak azonnal rendelkezésre konkrét, csak a vizsgált termékkel kapcsolatos pénzügyi adatok (ami szinte minden esetben igaz), akkor a Bizottság a legközelebbi rendelkezésre álló helyettesítő értéket keresi, beleértve a vizsgált termék üzletágában tevékenykedő gyártó(k) konszolidált adatait is. Ilyen körülmények között a Kordsa Türkiye esetében azonosított konszolidált SGA-költségek és nyereség kellően reprezentatívnak tekinthetők ahhoz, hogy a Bizottság azokat a jelen vizsgálat céljára alkalmazza.

76

| (113) | mivel a Kordsa Türkiye 2021. évi teljes és átfogó éves jelentése nyilvánosan elérhető (77), a Bizottság az abban foglalt információk felhasználásához folyamodott. |
| --- | --- |

(113)

mivel a Kordsa Türkiye 2021. évi teljes és átfogó éves jelentése nyilvánosan elérhető (77), a Bizottság az abban foglalt információk felhasználásához folyamodott.

77

3.3.2.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (114) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(114)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.3.2.5.   Következtetés

Következtetés

| (115) | A fenti elemzés alapján Törökország teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(115)

A fenti elemzés alapján Törökország teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

3.3.3.   
  A felek észrevételei

A felek észrevételei

| (116) | A reprezentatív ország kiválasztását illetően a felhasználók egy csoportja a második feljegyzésre válaszul azt javasolta, hogy a Koreai Köztársaság a legmegfelelőbb reprezentatív ország, tekintettel a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintjére, arra a tényre, hogy előállítja a vizsgált terméket, a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állására, valamint a szociális védelem és a környezetvédelem megfelelő szintjére. |
| --- | --- |

(116)

A reprezentatív ország kiválasztását illetően a felhasználók egy csoportja a második feljegyzésre válaszul azt javasolta, hogy a Koreai Köztársaság a legmegfelelőbb reprezentatív ország, tekintettel a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintjére, arra a tényre, hogy előállítja a vizsgált terméket, a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állására, valamint a szociális védelem és a környezetvédelem megfelelő szintjére.

| (117) | Emlékeztetni kell arra, hogy a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szinttel rendelkező országok azonosítása céljából a Bizottság a Világbank adatbázisa (78) alapján csak a bruttó nemzeti jövedelem alapján a „közepes jövedelmű országok felső sávjába” tartozó országokat veszi figyelembe. Azonban a Koreai Köztársaságot a vizsgálati időszak alatt és azt megelőzően a Világbank „magas jövedelmű” országnak minősítette, ezért nem tekinthető potenciális reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(117)

Emlékeztetni kell arra, hogy a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szinttel rendelkező országok azonosítása céljából a Bizottság a Világbank adatbázisa (78) alapján csak a bruttó nemzeti jövedelem alapján a „közepes jövedelmű országok felső sávjába” tartozó országokat veszi figyelembe. Azonban a Koreai Köztársaságot a vizsgálati időszak alatt és azt megelőzően a Világbank „magas jövedelmű” országnak minősítette, ezért nem tekinthető potenciális reprezentatív országnak.

78

| (118) | A feljegyzésekre adott válaszában a Hailide azt állította, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártáshoz szükséges fő nyersanyagokra vonatkozóan a GTA-ban szereplő adatok pontatlanok, ha összehasonlítjuk azokat a Török Statisztikai Intézet hivatalos portálján közzétett statisztikákkal. A Bizottság megjegyezte, hogy a GTA-rendszerben Törökország esetében jelentett adatok egy általános kereskedelmi nézeten alapulnak, míg a hivatalos török statisztikákból összegyűjtött adatok egy speciális kereskedelmi nézeten alapulnak (amely nem tartalmazza a szabadkereskedelmi övezetbe vagy vámraktárba belépő vagy onnan kilépő árukat). Ezért a számbeli eltérések kellően indokoltak, és nem tehetik megbízhatatlanná a GTA-adatokat. Ezért a Hailide nem hivatkozhat eredményesen arra, hogy a GTA adatok pontatlanok, és érvelését el kell utasítani. |
| --- | --- |

(118)

A feljegyzésekre adott válaszában a Hailide azt állította, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártáshoz szükséges fő nyersanyagokra vonatkozóan a GTA-ban szereplő adatok pontatlanok, ha összehasonlítjuk azokat a Török Statisztikai Intézet hivatalos portálján közzétett statisztikákkal. A Bizottság megjegyezte, hogy a GTA-rendszerben Törökország esetében jelentett adatok egy általános kereskedelmi nézeten alapulnak, míg a hivatalos török statisztikákból összegyűjtött adatok egy speciális kereskedelmi nézeten alapulnak (amely nem tartalmazza a szabadkereskedelmi övezetbe vagy vámraktárba belépő vagy onnan kilépő árukat). Ezért a számbeli eltérések kellően indokoltak, és nem tehetik megbízhatatlanná a GTA-adatokat. Ezért a Hailide nem hivatkozhat eredményesen arra, hogy a GTA adatok pontatlanok, és érvelését el kell utasítani.

| (119) | A második feljegyzésre válaszul a Hailide előadta továbbá, hogy az I. mellékletben („A termelési tényezők listája és azok árai Törökországban”) közzétett török nyersanyagárak nincsenek összhangban a II. mellékletben („Az importstatisztikák összehasonlítása a potenciális reprezentatív ország esetében”) közzétett adatokkal. A Bizottság megjegyezte, hogy a II. mellékletben szereplő statisztikák csupán a különböző országok összehasonlítására szolgáló nyers adatok, a HR közös, hat számjegyű szintjén összesítve, az egyes importáló országokra alkalmazandó vámok nélkül. Az I. mellékletben szereplő adatok viszont a török nemzeti vámtarifaszámok szintjén ismertetik az értékeket, és tartalmazzák a vámokat is. Ezért az I. és a II. mellékletben szereplő árszintek nem tekintendők azonosnak, és a fél érvelését annak megalapozatlansága miatt el kell utasítani. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hailide azt állította, hogy a Bizottság nem bocsátott rendelkezésre számítási munkalapot a behozatali vámok I. mellékletben meghatározott kiigazítására vonatkozóan, amelynek eredményeként a Bizottság általi tájékoztatás nem volt megfelelő. A Bizottság megjegyezte, hogy a törökországi termelési tényezők áraira vonatkozó adatokat a GTA automatikusan generálta a török nemzeti vámtarifaszámok szintjén (a Market Access Map [MacMap] adatbázis alapján ezek magukban foglalták az összes szerződéses és kedvezményes vámtételt is), az adatokat megfelelően nyilvánosságra hozták, és jelen ügyben azokat a Bizottság további módosítás nélkül használta fel. A Bizottság megjegyezte, hogy erre a célra nem készített további számítási munkalapot vagy hasonló dokumentumot. Ezért a Hailide állítását el kell vetni. |
| --- | --- |

(119)

A második feljegyzésre válaszul a Hailide előadta továbbá, hogy az I. mellékletben („A termelési tényezők listája és azok árai Törökországban”) közzétett török nyersanyagárak nincsenek összhangban a II. mellékletben („Az importstatisztikák összehasonlítása a potenciális reprezentatív ország esetében”) közzétett adatokkal. A Bizottság megjegyezte, hogy a II. mellékletben szereplő statisztikák csupán a különböző országok összehasonlítására szolgáló nyers adatok, a HR közös, hat számjegyű szintjén összesítve, az egyes importáló országokra alkalmazandó vámok nélkül. Az I. mellékletben szereplő adatok viszont a török nemzeti vámtarifaszámok szintjén ismertetik az értékeket, és tartalmazzák a vámokat is. Ezért az I. és a II. mellékletben szereplő árszintek nem tekintendők azonosnak, és a fél érvelését annak megalapozatlansága miatt el kell utasítani. Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hailide azt állította, hogy a Bizottság nem bocsátott rendelkezésre számítási munkalapot a behozatali vámok I. mellékletben meghatározott kiigazítására vonatkozóan, amelynek eredményeként a Bizottság általi tájékoztatás nem volt megfelelő. A Bizottság megjegyezte, hogy a törökországi termelési tényezők áraira vonatkozó adatokat a GTA automatikusan generálta a török nemzeti vámtarifaszámok szintjén (a Market Access Map [MacMap] adatbázis alapján ezek magukban foglalták az összes szerződéses és kedvezményes vámtételt is), az adatokat megfelelően nyilvánosságra hozták, és jelen ügyben azokat a Bizottság további módosítás nélkül használta fel. A Bizottság megjegyezte, hogy erre a célra nem készített további számítási munkalapot vagy hasonló dokumentumot. Ezért a Hailide állítását el kell vetni.

| (120) | A Hailide azt állította, hogy nem helyénvaló Törökország reprezentatív országként való kiválasztása. A vállalat előadta, hogy először is a valuta leértékelődése és a magas infláció abnormális piaci feltételekhez vezetett Törökországban, ami elkerülhetetlenül hatással volt a helyi költségekre, ami viszont nyilvánvalóan alkalmatlanná tette Törökországot a reprezentatív országként történő figyelembevételre. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide megismételte ezt az állítását, hozzátéve, hogy Törökországban a hazai fizetőeszköz komoly leértékelődése által érintett helyi árak és/vagy importárak nem képesek tükrözni a torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket. Másodszor, a Hailide szerint a Kordsa Türkiye nem tekinthető a nyílt piacra szánt nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártójának, mivel korlátozott poliészter fonal-gyártási kapacitását főként, ha nem kizárólagosan belső felhasználásra használja fel saját downstream kerékköpenykordszövet-gyártásához. Hasonlóképpen a felhasználók egy csoportja azt állította, hogy a Kordsa Türkiye a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat leginkább saját gyártásához, gumiabroncsok készítéséhez szükséges anyagokhoz használja. A Hailide azt állította, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak csupán marginális, a kordszövetgyártásnak alárendelt üzleti tevékenységet képeznek, valamint hogy az „Ipari fonalak és kordszövetek” szegmensében a külső bevételek túlnyomó többsége (ha nem egésze) az ipari szövetek és nejlonfonalak, nem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak értékesítéséből származik. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide megismételte ezt az érvet. A felek arra a következtetésre jutottak, hogy a vállalat pénzügyi eredménye tehát nem reprezentatív egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártóra nézve, ezért nem állnak rendelkezésre pénzügyi információk a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak törökországi gyártása kapcsán. Harmadszor, a Hailide a második feljegyzésre adott észrevételében fenntartotta, hogy a Kordsa Türkiye a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak csak egy meghatározott típusát gyártja (magas hozzáadott értékű, autóipari használatra szánt HMLS), ami alkalmatlanná teszi a reprezentatív országként való figyelembevételre, mivel az egyetlen terméktípus által elért üzemi eredmény nem reprezentatív a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak típusainak széles skáláját előállító kínai gyártók üzemi eredményére nézve. Végezetül a fenntartotta azt állította, hogy a Bizottságnak figyelmen kívül kell hagynia a Kordsa Türkiye haszonkulcsát, és olyan észszerűbb haszonkulcsot kell alkalmaznia, amely a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártóit jobban jellemzi. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide fenntartotta, hogy a Bizottság által megállapított 15,3 %-os nyereségszint túlzottan magas egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártó esetében, tehát legfeljebb 6 % (ez a jelen esetben megegyezik a mintában szereplő uniós gyártóknak az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésének alkalmazásával megállapított nyereségcéljával) lehet az észszerű helyettesítő értéke annak a torzulástól mentes és észszerű nyereségnek, amelyet egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártó általában elérhet. |
| --- | --- |

(120)

A Hailide azt állította, hogy nem helyénvaló Törökország reprezentatív országként való kiválasztása. A vállalat előadta, hogy először is a valuta leértékelődése és a magas infláció abnormális piaci feltételekhez vezetett Törökországban, ami elkerülhetetlenül hatással volt a helyi költségekre, ami viszont nyilvánvalóan alkalmatlanná tette Törökországot a reprezentatív országként történő figyelembevételre. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide megismételte ezt az állítását, hozzátéve, hogy Törökországban a hazai fizetőeszköz komoly leértékelődése által érintett helyi árak és/vagy importárak nem képesek tükrözni a torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket. Másodszor, a Hailide szerint a Kordsa Türkiye nem tekinthető a nyílt piacra szánt nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártójának, mivel korlátozott poliészter fonal-gyártási kapacitását főként, ha nem kizárólagosan belső felhasználásra használja fel saját downstream kerékköpenykordszövet-gyártásához. Hasonlóképpen a felhasználók egy csoportja azt állította, hogy a Kordsa Türkiye a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat leginkább saját gyártásához, gumiabroncsok készítéséhez szükséges anyagokhoz használja. A Hailide azt állította, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak csupán marginális, a kordszövetgyártásnak alárendelt üzleti tevékenységet képeznek, valamint hogy az „Ipari fonalak és kordszövetek” szegmensében a külső bevételek túlnyomó többsége (ha nem egésze) az ipari szövetek és nejlonfonalak, nem pedig a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak értékesítéséből származik. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide megismételte ezt az érvet. A felek arra a következtetésre jutottak, hogy a vállalat pénzügyi eredménye tehát nem reprezentatív egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártóra nézve, ezért nem állnak rendelkezésre pénzügyi információk a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak törökországi gyártása kapcsán. Harmadszor, a Hailide a második feljegyzésre adott észrevételében fenntartotta, hogy a Kordsa Türkiye a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak csak egy meghatározott típusát gyártja (magas hozzáadott értékű, autóipari használatra szánt HMLS), ami alkalmatlanná teszi a reprezentatív országként való figyelembevételre, mivel az egyetlen terméktípus által elért üzemi eredmény nem reprezentatív a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak típusainak széles skáláját előállító kínai gyártók üzemi eredményére nézve. Végezetül a fenntartotta azt állította, hogy a Bizottságnak figyelmen kívül kell hagynia a Kordsa Türkiye haszonkulcsát, és olyan észszerűbb haszonkulcsot kell alkalmaznia, amely a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak kínai gyártóit jobban jellemzi. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide fenntartotta, hogy a Bizottság által megállapított 15,3 %-os nyereségszint túlzottan magas egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártó esetében, tehát legfeljebb 6 % (ez a jelen esetben megegyezik a mintában szereplő uniós gyártóknak az alaprendelet 7. cikke (2c) bekezdésének alkalmazásával megállapított nyereségcéljával) lehet az észszerű helyettesítő értéke annak a torzulástól mentes és észszerű nyereségnek, amelyet egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat előállító gyártó általában elérhet.

| (121) | A Bizottság megjegyezte, hogy a reprezentatív ország kiválasztása három kritérium szerint történt: gazdasági fejlettség, az érintett termék gyártása, valamint a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása. A fizetőeszköz leértékelődésének, illetve az infláció mértékének hatása nem szerepel e kritériumok között. Mindenesetre a benyújtó fél nem bizonyította, hogy a török líra leértékelődése és a magas infláció ténylegesen miként befolyásolta volna a Törökországban beszerzett inputok árát, és amennyiben ilyen befolyás valóban érvényesült, annak milyen tényleges hatása lett volna a CNY-ban számított rendes értékre. Ezen túlmenően a felek nem szolgáltattak semmilyen információt arra vonatkozóan, hogy a török lírát használnák (és ha igen, milyen mértékben) azokban a nyersanyagokkal kapcsolatos importügyletekben, amelyek ebben az esetben a költségek torzulástól mentes referenciaértéke megállapításának alapját képezik. Ezenfelül a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti kiszámításához alapul vett referenciaértékek importárak alapján történő meghatározásakor a reprezentatív országokba irányuló behozatal értékeit végső soron átszámítják az exportáló ország pénznemére, jelen esetben CNY-ra. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta és elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megjegyezte, hogy a reprezentatív ország kiválasztása három kritérium szerint történt: gazdasági fejlettség, az érintett termék gyártása, valamint a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása. A fizetőeszköz leértékelődésének, illetve az infláció mértékének hatása nem szerepel e kritériumok között. Mindenesetre a benyújtó fél nem bizonyította, hogy a török líra leértékelődése és a magas infláció ténylegesen miként befolyásolta volna a Törökországban beszerzett inputok árát, és amennyiben ilyen befolyás valóban érvényesült, annak milyen tényleges hatása lett volna a CNY-ban számított rendes értékre. Ezen túlmenően a felek nem szolgáltattak semmilyen információt arra vonatkozóan, hogy a török lírát használnák (és ha igen, milyen mértékben) azokban a nyersanyagokkal kapcsolatos importügyletekben, amelyek ebben az esetben a költségek torzulástól mentes referenciaértéke megállapításának alapját képezik. Ezenfelül a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti kiszámításához alapul vett referenciaértékek importárak alapján történő meghatározásakor a reprezentatív országokba irányuló behozatal értékeit végső soron átszámítják az exportáló ország pénznemére, jelen esetben CNY-ra. A Bizottság ezért megalapozatlannak találta és elutasította az állítást.

| (122) | A Kordsa Türkiye termékportfóliójával és bevételi forrásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy abban az esetben, ha nem állnak azonnal rendelkezésre kifejezetten és kizárólag a vizsgálat tárgyát képező termékre (jelen esetben a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra) vonatkozó pénzügyi információk, amelyre ritkán van példa, akkor a Bizottság a legközelebbi rendelkezésre álló helyettesítő értéket keresi, beleértve többek között az érintett termék üzletágában tevékenykedő gyártó(k) konszolidált adatait is. Ebben az esetben, a (112) preambulumbekezdésben említettek szerint, a Kordsa Türkiye 2021. évi külső bevételeinek körülbelül 86 %-a a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat is magába foglaló szegmensben keletkezett. Ezenfelül – a felek állításával ellentétben – a Kordsa Türkiye igenis külső bevételhez jut azáltal, hogy poliészter fonalat is gyárt és értékesít (79). Ugyanis a Kordsa „[a]z egyik piacvezető [...] a High Modulus Low Shrinkage (HMLS) poliészter fonalak piacán”, „olyan fonalakból álló portfólió[val], amelyek olyan alkalmazásokhoz használhatók, mint kordszövetek, nagy teherbírású textíliák, ipari szövetek, shafer szövetek, kordcérnák és kötelek” (80), így ezek az autóipartól eltérő iparágakban is alkalmazhatók. Ez megalapozatlanná teszi a feleknek a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belső felhasználásával kapcsolatos érvelését. Ezen túlmenően a gumiabroncs-megerősítés a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egyik fő alkalmazási területe, és azok kínai gyártói – köztük a Hailide – HMLS-fonalat is gyártanak, és kiszolgálják az autóipari ügyfeleket. Ezért félrevezető lenne azt állítani, hogy a Kordsa Türkiye nagyszakítószilárdságúpoliészterfonal-üzletága nem reprezentatív e fonalak kínai gyártóinak üzleti tevékenységére nézve. Végül a felek nem javasoltak a Kordsa Türkiye alternatívájaként semmilyen más olyan alkalmas gyártót, amelynek kifejezetten és kizárólag a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra vonatkozó pénzügyi adatai azonnal rendelkezésre állnának, nem beszélve a Kordsa Türkiyénél a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak terén szélesebb portfólióval rendelkező gyártóról. |
| --- | --- |

(122)

A Kordsa Türkiye termékportfóliójával és bevételi forrásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy abban az esetben, ha nem állnak azonnal rendelkezésre kifejezetten és kizárólag a vizsgálat tárgyát képező termékre (jelen esetben a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra) vonatkozó pénzügyi információk, amelyre ritkán van példa, akkor a Bizottság a legközelebbi rendelkezésre álló helyettesítő értéket keresi, beleértve többek között az érintett termék üzletágában tevékenykedő gyártó(k) konszolidált adatait is. Ebben az esetben, a (112) preambulumbekezdésben említettek szerint, a Kordsa Türkiye 2021. évi külső bevételeinek körülbelül 86 %-a a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat is magába foglaló szegmensben keletkezett. Ezenfelül – a felek állításával ellentétben – a Kordsa Türkiye igenis külső bevételhez jut azáltal, hogy poliészter fonalat is gyárt és értékesít (79). Ugyanis a Kordsa „[a]z egyik piacvezető [...] a High Modulus Low Shrinkage (HMLS) poliészter fonalak piacán”, „olyan fonalakból álló portfólió[val], amelyek olyan alkalmazásokhoz használhatók, mint kordszövetek, nagy teherbírású textíliák, ipari szövetek, shafer szövetek, kordcérnák és kötelek” (80), így ezek az autóipartól eltérő iparágakban is alkalmazhatók. Ez megalapozatlanná teszi a feleknek a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak belső felhasználásával kapcsolatos érvelését. Ezen túlmenően a gumiabroncs-megerősítés a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egyik fő alkalmazási területe, és azok kínai gyártói – köztük a Hailide – HMLS-fonalat is gyártanak, és kiszolgálják az autóipari ügyfeleket. Ezért félrevezető lenne azt állítani, hogy a Kordsa Türkiye nagyszakítószilárdságúpoliészterfonal-üzletága nem reprezentatív e fonalak kínai gyártóinak üzleti tevékenységére nézve. Végül a felek nem javasoltak a Kordsa Türkiye alternatívájaként semmilyen más olyan alkalmas gyártót, amelynek kifejezetten és kizárólag a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra vonatkozó pénzügyi adatai azonnal rendelkezésre állnának, nem beszélve a Kordsa Türkiyénél a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak terén szélesebb portfólióval rendelkező gyártóról.

79

[a]z egyik piacvezető

a High Modulus Low Shrinkage (HMLS) poliészter fonalak piacán

olyan fonalakból álló portfólió[val], amelyek olyan alkalmazásokhoz használhatók, mint kordszövetek, nagy teherbírású textíliák, ipari szövetek, shafer szövetek, kordcérnák és kötelek

80

| (123) | Ilyen körülmények között a Kordsa Türkiye esetében azonosított konszolidált SGA-költségek és nyereség kellően reprezentatívnak és megfelelőnek tekinthetők ahhoz, hogy a Bizottság azokat a jelen vizsgálat céljára alkalmazza, így a felek érvelését el kell utasítani. A Bizottság megjegyezte, hogy a 6 %-os nyereségcél, amelynek alkalmazását a Hailide javasolta, és a reprezentatív országra vonatkozóan megállapított nyereség olyan eltérő szabályok által szabályozott, különböző fogalmakra vonatkoznak, amelyeket eltérő jogszabályok írnak elő. Nevezetesen a nyereségcél az uniós gazdasági ágazat által az Unióban rendes versenyfeltételek mellett történő belföldi értékesítésen realizált nyereség, és azt a Bizottság a kárkülönbözetnek az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján történő kiszámításához használja. A reprezentatív országban elért nyereséget a Bizottság akkor használja, amikor az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív országhoz viszonyítva kiszámítja a rendes értéket. Ennek a nyereségnek azt a nyereséget kell tükröznie, amelyet a vizsgált terméket vagy ahhoz hasonló terméket egy reprezentatív országban gyártó vállalat ér el. Mivel a nyereségcél és a reprezentatív országban elért nyereség fogalma nem hasonlítható össze, a Hailide állítását – mint lényegtelent – a Bizottság elutasította. A Hailide továbbá nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a számtanilag képzett rendes értékben foglalt nyereség összege nem volt a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében torzulástól mentes és észszerű. |
| --- | --- |

(123)

Ilyen körülmények között a Kordsa Türkiye esetében azonosított konszolidált SGA-költségek és nyereség kellően reprezentatívnak és megfelelőnek tekinthetők ahhoz, hogy a Bizottság azokat a jelen vizsgálat céljára alkalmazza, így a felek érvelését el kell utasítani. A Bizottság megjegyezte, hogy a 6 %-os nyereségcél, amelynek alkalmazását a Hailide javasolta, és a reprezentatív országra vonatkozóan megállapított nyereség olyan eltérő szabályok által szabályozott, különböző fogalmakra vonatkoznak, amelyeket eltérő jogszabályok írnak elő. Nevezetesen a nyereségcél az uniós gazdasági ágazat által az Unióban rendes versenyfeltételek mellett történő belföldi értékesítésen realizált nyereség, és azt a Bizottság a kárkülönbözetnek az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján történő kiszámításához használja. A reprezentatív országban elért nyereséget a Bizottság akkor használja, amikor az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő reprezentatív országhoz viszonyítva kiszámítja a rendes értéket. Ennek a nyereségnek azt a nyereséget kell tükröznie, amelyet a vizsgált terméket vagy ahhoz hasonló terméket egy reprezentatív országban gyártó vállalat ér el. Mivel a nyereségcél és a reprezentatív országban elért nyereség fogalma nem hasonlítható össze, a Hailide állítását – mint lényegtelent – a Bizottság elutasította. A Hailide továbbá nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a számtanilag képzett rendes értékben foglalt nyereség összege nem volt a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében torzulástól mentes és észszerű.

| (124) | A Hailide azon az állásponton volt, hogy a Bizottságnak Brazíliát kell kiválasztania megfelelő reprezentatív országnak Törökország helyett, tekintettel arra, hogy a Kordsa csoport brazil leányvállalatának pénzügyi adatai rendelkezésre állnak, és mivel 2021-ben, Törökországhoz viszonyítva Brazília szinte egyáltalán nem importált Kínából a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához szükséges kulcsfontosságú inputokat (PTA, MEG, PET-forgács), ezért kevésbé valószínű, hogy érintik az állítólagos torzulások. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide megismételte ezt az érvet, hozzátéve, hogy ha a Kordsa Türkiye 2021. évre vonatkozó éves jelentése a konszolidált, vállalatcsoporti szinten elfogadható a torzulástól mentes törökországi SGA-költségek és nyereség megállapításához, akkor ugyanez érvényes a Kordsa Brazilra is, mivel a konszolidált pénzügyi beszámoló tartalmazza a Kordsa Brazil üzemi eredményét is. |
| --- | --- |

(124)

A Hailide azon az állásponton volt, hogy a Bizottságnak Brazíliát kell kiválasztania megfelelő reprezentatív országnak Törökország helyett, tekintettel arra, hogy a Kordsa csoport brazil leányvállalatának pénzügyi adatai rendelkezésre állnak, és mivel 2021-ben, Törökországhoz viszonyítva Brazília szinte egyáltalán nem importált Kínából a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak gyártásához szükséges kulcsfontosságú inputokat (PTA, MEG, PET-forgács), ezért kevésbé valószínű, hogy érintik az állítólagos torzulások. Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide megismételte ezt az érvet, hozzátéve, hogy ha a Kordsa Türkiye 2021. évre vonatkozó éves jelentése a konszolidált, vállalatcsoporti szinten elfogadható a torzulástól mentes törökországi SGA-költségek és nyereség megállapításához, akkor ugyanez érvényes a Kordsa Brazilra is, mivel a konszolidált pénzügyi beszámoló tartalmazza a Kordsa Brazil üzemi eredményét is.

| (125) | Először is, a Kordsa Brazil pénzügyi adatai csak 2019-re vonatkozóan állnak rendelkezésre, míg a jelen ügyben vizsgált időszak a 2021-es évet fedi le, ami elsődleges jelentőségű. Ezen túlmenően, amint azt fentebb vázoltuk, a Kordsa Türkiyére vonatkozóan 2021-re azonnal rendelkezésre állnak hasznos adatok. Jóllehet a Kordsa Türkiye jelen ügyben felhasznált, 2021. évre vonatkozó pénzügyi beszámolója összevontan magában foglalja a leányvállalatai, köztük a Kordsa Brazil adatait is, nyilvánvaló volt, hogy a konszolidált beszámolóban szereplő nyereség- és SGA-adatok inkább jellemzik a Kordsa Türkiye működését, mintsem a Kordsa Brazilét. Ennek az oka, hogy az európai, közel-keleti és afrikai földrajzi szegmens (amely kizárólag a törökországi tevékenységet érinti) bevétele csaknem háromszorosa a (dél-amerikai szegmenst képviselő) Kordsa Brazil bevételének (81). Mindenesetre az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értékhez felhasznált igazgatási, értékesítési és általános költségeknek, valamint nyereségnek torzulástól mentesnek és észszerűnek kell lennie. A Hailide nem szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek azt mutatnák, hogy ez a helyzet nem áll fenn. Másodszor, jóllehet a PET-forgács, a PTA és a MEG Törökországba irányuló teljes behozatalán belül a torzulásmentes importvolumen aránya alacsonyabb volt, mint a Brazíliába irányuló torzulásmentes behozatalé, a Törökországba irányuló egyes inputok torzulásmentes behozatalának teljes volumene jelentősen magasabb volt, mint a Brazíliába irányuló torzulásmentes behozatal teljes volumene. Ugyanis bár Brazília kellően reprezentatív adatokkal rendelkezik a PET-forgácsok és a MEG behozatalára vonatkozóan, ez nem igaz a PTA-behozatalra, amely Törökországéhoz képest jelentéktelen volt, és a Törökországba irányuló PTA-behozatalnak csupán körülbelül 7 %-át tette ki. A Hailide által előterjesztett érvet ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(125)

Először is, a Kordsa Brazil pénzügyi adatai csak 2019-re vonatkozóan állnak rendelkezésre, míg a jelen ügyben vizsgált időszak a 2021-es évet fedi le, ami elsődleges jelentőségű. Ezen túlmenően, amint azt fentebb vázoltuk, a Kordsa Türkiyére vonatkozóan 2021-re azonnal rendelkezésre állnak hasznos adatok. Jóllehet a Kordsa Türkiye jelen ügyben felhasznált, 2021. évre vonatkozó pénzügyi beszámolója összevontan magában foglalja a leányvállalatai, köztük a Kordsa Brazil adatait is, nyilvánvaló volt, hogy a konszolidált beszámolóban szereplő nyereség- és SGA-adatok inkább jellemzik a Kordsa Türkiye működését, mintsem a Kordsa Brazilét. Ennek az oka, hogy az európai, közel-keleti és afrikai földrajzi szegmens (amely kizárólag a törökországi tevékenységet érinti) bevétele csaknem háromszorosa a (dél-amerikai szegmenst képviselő) Kordsa Brazil bevételének (81). Mindenesetre az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értékhez felhasznált igazgatási, értékesítési és általános költségeknek, valamint nyereségnek torzulástól mentesnek és észszerűnek kell lennie. A Hailide nem szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek azt mutatnák, hogy ez a helyzet nem áll fenn. Másodszor, jóllehet a PET-forgács, a PTA és a MEG Törökországba irányuló teljes behozatalán belül a torzulásmentes importvolumen aránya alacsonyabb volt, mint a Brazíliába irányuló torzulásmentes behozatalé, a Törökországba irányuló egyes inputok torzulásmentes behozatalának teljes volumene jelentősen magasabb volt, mint a Brazíliába irányuló torzulásmentes behozatal teljes volumene. Ugyanis bár Brazília kellően reprezentatív adatokkal rendelkezik a PET-forgácsok és a MEG behozatalára vonatkozóan, ez nem igaz a PTA-behozatalra, amely Törökországéhoz képest jelentéktelen volt, és a Törökországba irányuló PTA-behozatalnak csupán körülbelül 7 %-át tette ki. A Hailide által előterjesztett érvet ezért el kell utasítani.

81

| (126) | Ami a Kordsa Türkiye SGA-költségeit illeti, amelyek jelen esetben az exportáló gyártók rendes értékének kiszámításához alkalmazandók, a Hailide előadta, hogy a számtanilag képzett rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében ki kell zárni a csomagolási költségeket, amelyek a Hailide szerint (a Kordsa Türkiye pénzügyi beszámolójának 21. kiegészítő melléklete alapján) az SGA-költségek részét képezik. |
| --- | --- |

(126)

Ami a Kordsa Türkiye SGA-költségeit illeti, amelyek jelen esetben az exportáló gyártók rendes értékének kiszámításához alkalmazandók, a Hailide előadta, hogy a számtanilag képzett rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében ki kell zárni a csomagolási költségeket, amelyek a Hailide szerint (a Kordsa Türkiye pénzügyi beszámolójának 21. kiegészítő melléklete alapján) az SGA-költségek részét képezik.

| (127) | Először is, a Bizottság az eredménykimutatást és az abban felsorolt, működéssel kapcsolatos tételeket vette alapul a Kordsa Türkiye SGA-költségeinek kiszámításakor. A pénzügyi beszámoló 21. kiegészítő melléklete, amelyre a Hailide hivatkozik, egy „Kiadások jellegük szerint csoportosításban” elnevezésű felsorolást tartalmaz, amelyek nyilvánvalóan nemcsak a működési költségeket, hanem az anyagköltségeket is tartalmazzák, beleértve az eladott áruk beszerzési értékében szereplő csomagolási költségeket is. Az eredménykimutatásban szereplő összes működési kiadás és a 21. kiegészítő mellékletben szereplő kiadások összegének egyszerű összehasonlítása is azt mutatja, hogy ez utóbbi összeg lényegesen magasabb. Ezért nyilvánvalóan helytelen lenne az eredménykimutatás működéssel kapcsolatos tételeket felsoroló részében a 21. kiegészítő mellékletre való puszta hivatkozásából azt extrapolálni, hogy a 21. kiegészítő mellékletben vázolt összes költség a működési költségeknek felel meg. A fentiekre tekintettel a Hailide érvelését el kell utasítani. |
| --- | --- |

(127)

Először is, a Bizottság az eredménykimutatást és az abban felsorolt, működéssel kapcsolatos tételeket vette alapul a Kordsa Türkiye SGA-költségeinek kiszámításakor. A pénzügyi beszámoló 21. kiegészítő melléklete, amelyre a Hailide hivatkozik, egy „Kiadások jellegük szerint csoportosításban” elnevezésű felsorolást tartalmaz, amelyek nyilvánvalóan nemcsak a működési költségeket, hanem az anyagköltségeket is tartalmazzák, beleértve az eladott áruk beszerzési értékében szereplő csomagolási költségeket is. Az eredménykimutatásban szereplő összes működési kiadás és a 21. kiegészítő mellékletben szereplő kiadások összegének egyszerű összehasonlítása is azt mutatja, hogy ez utóbbi összeg lényegesen magasabb. Ezért nyilvánvalóan helytelen lenne az eredménykimutatás működéssel kapcsolatos tételeket felsoroló részében a 21. kiegészítő mellékletre való puszta hivatkozásából azt extrapolálni, hogy a 21. kiegészítő mellékletben vázolt összes költség a működési költségeknek felel meg. A fentiekre tekintettel a Hailide érvelését el kell utasítani.

Kiadások jellegük szerint csoportosításban

| (128) | Ezenkívül a felhasználók egy csoportja arra kérte a Bizottságot, hogy a rendes érték kiszámításához a kínai exportáló gyártók saját SGA-költségeit és nyereségét használja. |
| --- | --- |

(128)

Ezenkívül a felhasználók egy csoportja arra kérte a Bizottságot, hogy a rendes érték kiszámításához a kínai exportáló gyártók saját SGA-költségeit és nyereségét használja.

| (129) | A Bizottság felhívta a figyelmet, hogy ha az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint megállapítást nyer, hogy az exportáló országban jelentős torzulások állnak fenn, akkor a Bizottság a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint egy megfelelő reprezentatív ország (jelen esetben Törökország) torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján számtanilag képezi a rendes értéket. A Bizottság kiemeli, hogy az említett rendelkezés kifejezetten előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell egy megfelelő reprezentatív ország SGA-költségeinek és nyereségének torzulástól mentes és észszerű összegét. Miután megállapította, hogy az exportáló országban a vizsgált terméket érintő jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság nem veheti figyelembe az egyes exportáló gyártók tényleges SGA-költségeit és nyereségét, mivel következésképpen azokat is torzultnak kell tekintenie. A Hailide nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy a tényleges SGA-költségei és nyeresége torzulástól mentesek voltak. Ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság felhívta a figyelmet, hogy ha az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint megállapítást nyer, hogy az exportáló országban jelentős torzulások állnak fenn, akkor a Bizottság a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja szerint egy megfelelő reprezentatív ország (jelen esetben Törökország) torzulástól mentes árai vagy referenciaértékei alapján számtanilag képezi a rendes értéket. A Bizottság kiemeli, hogy az említett rendelkezés kifejezetten előírja, hogy a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell egy megfelelő reprezentatív ország SGA-költségeinek és nyereségének torzulástól mentes és észszerű összegét. Miután megállapította, hogy az exportáló országban a vizsgált terméket érintő jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság nem veheti figyelembe az egyes exportáló gyártók tényleges SGA-költségeit és nyereségét, mivel következésképpen azokat is torzultnak kell tekintenie. A Hailide nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy a tényleges SGA-költségei és nyeresége torzulástól mentesek voltak. Ezért a Bizottság elutasítja ezt az állítást.

3.3.4.   
  A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (130) | Az érdekelt felektől kapott és a vizsgálat iratai között rendelkezésre álló egyéb lényeges információk alapján a Bizottság az első feljegyzésben – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a vizsgált termék előállításához felhasználnak. |
| --- | --- |

(130)

Az érdekelt felektől kapott és a vizsgálat iratai között rendelkezésre álló egyéb lényeges információk alapján a Bizottság az első feljegyzésben – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a vizsgált termék előállításához felhasználnak.

| (131) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és a referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) volt. Végül pedig a Bizottság megjelölte azon termelési tényezők kódjait a harmonizált rendszerben (HR), amelyeket az érdekelt felektől kapott információk alapján az első feljegyzésben kezdetben figyelembe vett a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és a referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) volt. Végül pedig a Bizottság megjelölte azon termelési tényezők kódjait a harmonizált rendszerben (HR), amelyeket az érdekelt felektől kapott információk alapján az első feljegyzésben kezdetben figyelembe vett a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez.

| (132) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat az első feljegyzésben említett egyes termelési tényezők torzulatlan értékeire vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra. Ezt követően a második feljegyzésben az érdekelt felektől kapott észrevételek alapján a Bizottság számos termelési tényezőre vonatkozóan frissítette a tarifális besorolásra vonatkozó információkat és egy sor termelési tényezőt felvett a jegyzékbe. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat az első feljegyzésben említett egyes termelési tényezők torzulatlan értékeire vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra. Ezt követően a második feljegyzésben az érdekelt felektől kapott észrevételek alapján a Bizottság számos termelési tényezőre vonatkozóan frissítette a tarifális besorolásra vonatkozó információkat és egy sor termelési tényezőt felvett a jegyzékbe.

| (133) | A fentiekre tekintettel a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította Törökország vonatkozásában a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak termelési tényezői










  Termelési tényező | Vámtarifacsoport | A Bizottság által felhasználni kívánt adatok forrása
  Nyersanyagok | Ár (CNY) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| Tisztított tereftálsav (PTA) | 291736 00 0011 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (82)

  Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) (83) | 4,91 CNY/kg |
| Monoetilén-glikol (MEG) | 290531 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)
  Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) | 4,73 CNY/kg |
| Poli(etilén-tereftalát) (PET) forgács | 390769 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)
  Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) | 7,14 CNY/kg |
| Fonási appretúrához való olaj | 340311
  340391 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)
  Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) | 17,41 CNY/kg |
| Munkaerő |
| Munkaerő | [N/A] | Török Statisztikai Intézet (84) | 37,83 CNY/munkaóra |
| Energia |
| Villamos energia | [N/A] | Török Statisztikai Intézet | Fogyasztási sáv (MWh) |
| T > 150 000 | 0,47 CNY/kWh |
| Gáz | [N/A] | Török Statisztikai Intézet | Fogyasztási sáv (m3 )
  2 610 000 ≤ T < 26 100 000 1,63 CNY/m3 |
| | | | |
| Melléktermék/hulladék |
| Fonalhulladék | 550510 30 0011
  550510 30 0019 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)
  Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) | 3,15 CNY/kg |

(133)

A fentiekre tekintettel a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította Törökország vonatkozásában a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak termelési tényezői

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak termelési tényezői

Termelési tényező

Vámtarifacsoport

A Bizottság által felhasználni kívánt adatok forrása

Nyersanyagok

Ár (CNY)

Tisztított tereftálsav (PTA)

291736 00 0011

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (82)

82

Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap) (83)

83

4,91 CNY/kg

Monoetilén-glikol (MEG)

290531

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap)

4,73 CNY/kg

Poli(etilén-tereftalát) (PET) forgács

390769

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap)

7,14 CNY/kg

Fonási appretúrához való olaj

340311

340391

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap)

17,41 CNY/kg

Munkaerő

Munkaerő

[N/A]

Török Statisztikai Intézet (84)

84

37,83 CNY/munkaóra

Energia

Villamos energia

[N/A]

Török Statisztikai Intézet

Fogyasztási sáv (MWh)

T > 150 000

0,47 CNY/kWh

Gáz

[N/A]

Török Statisztikai Intézet

Fogyasztási sáv (m3 )

3

2 610 000 ≤ T < 26 100 000 1,63 CNY/m3

3

Melléktermék/hulladék

Fonalhulladék

550510 30 0011

550510 30 0019

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA)

Market Access Map (Piacrajutási térkép), Nemzetközi Kereskedelmi Központ (MacMap)

3,15 CNY/kg

3.3.5.   
  A gyártási folyamatban felhasznált nyersanyagok

A gyártási folyamatban felhasznált nyersanyagok

| (134) | A nyersanyagok torzulatlan árának megállapításához a Bizottság a Kínán, valamint a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 rendelet (85) I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból a reprezentatív országba érkező behozatal GTA-ban jelentett (CIF paritáson számolt) súlyozott átlagos importárát vette alapul. A Bizottság azért döntött a Kínából érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása (lásd a (98) preambulumbekezdést). Arra utaló bizonyíték hiányában, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportot is befolyásolták. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került. A Kínából, valamint a WTO-ban tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(134)

A nyersanyagok torzulatlan árának megállapításához a Bizottság a Kínán, valamint a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 rendelet (85) I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból a reprezentatív országba érkező behozatal GTA-ban jelentett (CIF paritáson számolt) súlyozott átlagos importárát vette alapul. A Bizottság azért döntött a Kínából érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása (lásd a (98) preambulumbekezdést). Arra utaló bizonyíték hiányában, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportot is befolyásolták. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került. A Kínából, valamint a WTO-ban tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt.

85

| (135) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulatlan fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulatlan költségeire. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulatlan fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulatlan költségeire. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére.

| (136) | Néhány termelési tényezőt – a felhasznált forrástól függetlenül – a vizsgálati időszakban a teljes nyersanyagköltséghez viszonyított jelentéktelen részarányuk miatt a Bizottság fogyóeszközként kezelt, amint azt a (146) preambulumbekezdés ismerteti. |
| --- | --- |

(136)

Néhány termelési tényezőt – a felhasznált forrástól függetlenül – a vizsgálati időszakban a teljes nyersanyagköltséghez viszonyított jelentéktelen részarányuk miatt a Bizottság fogyóeszközként kezelt, amint azt a (146) preambulumbekezdés ismerteti.

3.3.5.1.   Munkaerő

Munkaerő

| (137) | A munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (86). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban tapasztalt munkaerőköltségekről. A Bizottság a referenciaértéket a NACE Rev.2 osztályozás szerinti 20-as kódú gazdasági tevékenységre, a „Vegyi anyag gyártására” vonatkozó, 2020. évi, munkaórára vetített munkaerőköltség alapján állapította meg. Az értékek ezt követően a belföldi fogyasztóiár-index (87) segítségével ki lettek igazítva az inflációval, hogy tükrözzék a vizsgálati időszak alatt felmerült költségeket. A második feljegyzéshez képest és a Hailide követelése nyomán a Bizottság módosította a munkaerőre vonatkozó referenciaértéket az éves átlagos inflációs ráta figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(137)

A munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (86). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban tapasztalt munkaerőköltségekről. A Bizottság a referenciaértéket a NACE Rev.2 osztályozás szerinti 20-as kódú gazdasági tevékenységre, a „Vegyi anyag gyártására” vonatkozó, 2020. évi, munkaórára vetített munkaerőköltség alapján állapította meg. Az értékek ezt követően a belföldi fogyasztóiár-index (87) segítségével ki lettek igazítva az inflációval, hogy tükrözzék a vizsgálati időszak alatt felmerült költségeket. A második feljegyzéshez képest és a Hailide követelése nyomán a Bizottság módosította a munkaerőre vonatkozó referenciaértéket az éves átlagos inflációs ráta figyelembevétele érdekében.

86

87

3.3.5.2.   Energia

Energia

| (138) | A villamos energia referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó árakat használta (88). A referenciaértéket a Bizottság a villamos energia és a gáz 2022. március 31-én közzétett ára alapján állapította meg. A hivatkozott ár a 2021-es átlagár. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávokhoz tartozó, héa nélküli villamosenergia- és gázárakat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(138)

A villamos energia referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó árakat használta (88). A referenciaértéket a Bizottság a villamos energia és a gáz 2022. március 31-én közzétett ára alapján állapította meg. A hivatkozott ár a 2021-es átlagár. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávokhoz tartozó, héa nélküli villamosenergia- és gázárakat vette figyelembe.

88

| (139) | A Hailide azzal érvelt, hogy a Törökország esetében megállapított villamosenergia- és gázárakra alkalmazott héán túlmenően a villamosenergia-árak további adókat és díjakat is tartalmaznak (fogyasztási adó, a TRT-nek [Török Rádió és Televíziótársaság] és az Energetikai Alapnak fizetendő hozzájárulás), amelyeket a Bizottságnak le kell vonnia a villamos energia referenciaköltségének megállapítása céljából. Először is megjegyezte, hogy az ügy iratai között nem áll rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy a török társaságok behajtották volna az említett adókat és díjakat (és ha igen, akkor milyen mértékben), ezért ezeket le kell vonni a referenciaköltségekből. Ezenkívül a Hailide nem támasztotta alá állítását kifejezetten a Török Statisztikai Intézet által közzétett és a jelen ügy céljaira felhasznált adatkészlet tekintetében. |
| --- | --- |

(139)

A Hailide azzal érvelt, hogy a Törökország esetében megállapított villamosenergia- és gázárakra alkalmazott héán túlmenően a villamosenergia-árak további adókat és díjakat is tartalmaznak (fogyasztási adó, a TRT-nek [Török Rádió és Televíziótársaság] és az Energetikai Alapnak fizetendő hozzájárulás), amelyeket a Bizottságnak le kell vonnia a villamos energia referenciaköltségének megállapítása céljából. Először is megjegyezte, hogy az ügy iratai között nem áll rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy a török társaságok behajtották volna az említett adókat és díjakat (és ha igen, akkor milyen mértékben), ezért ezeket le kell vonni a referenciaköltségekből. Ezenkívül a Hailide nem támasztotta alá állítását kifejezetten a Török Statisztikai Intézet által közzétett és a jelen ügy céljaira felhasznált adatkészlet tekintetében.

| (140) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS előadta, hogy a Bizottságnak magyarázattal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy miért csökkent jelentősen a földgáz 2021. évi, törökországi ára (amelyet a rendes érték kiszámításához kiválasztottak), míg a Török Statisztikai Intézet szerint a földgáz átlagos egységára Törökországban 2021-ben meredeken emelkedett 2020-hoz képest. Amint azt a közzétett második feljegyzés már kifejtette, a Bizottság a földgázárakra vonatkozó adatokat közvetlenül a Török Statisztikai Intézet adatbázisából szerezte be, a megfelelő fogyasztási sávokra vonatkozó, 2021. évi átlagárakat felhasználva, a számadatokat pedig az alkalmazandó hivatalos átváltási árfolyam segítségével váltotta át török líráról RMB-re a rendes érték kiszámításához az exportáló gyártók esetében. |
| --- | --- |

(140)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS előadta, hogy a Bizottságnak magyarázattal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy miért csökkent jelentősen a földgáz 2021. évi, törökországi ára (amelyet a rendes érték kiszámításához kiválasztottak), míg a Török Statisztikai Intézet szerint a földgáz átlagos egységára Törökországban 2021-ben meredeken emelkedett 2020-hoz képest. Amint azt a közzétett második feljegyzés már kifejtette, a Bizottság a földgázárakra vonatkozó adatokat közvetlenül a Török Statisztikai Intézet adatbázisából szerezte be, a megfelelő fogyasztási sávokra vonatkozó, 2021. évi átlagárakat felhasználva, a számadatokat pedig az alkalmazandó hivatalos átváltási árfolyam segítségével váltotta át török líráról RMB-re a rendes érték kiszámításához az exportáló gyártók esetében.

| (141) | Ezenkívül az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS kijelentette, hogy a Bizottságnak a földgáz tekintetében el kell magyaráznia az egyes kínai gyártók számára legmegfelelőbb fogyasztási sáv kiválasztásához használt módszertant. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a (138) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a Hailidéhez a vizsgálati időszak alatti tényleges teljes gázfogyasztásának megfelelő fogyasztási sáv gázköltségét rendelte. |
| --- | --- |

(141)

Ezenkívül az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a CIRFS kijelentette, hogy a Bizottságnak a földgáz tekintetében el kell magyaráznia az egyes kínai gyártók számára legmegfelelőbb fogyasztási sáv kiválasztásához használt módszertant. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a (138) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a Hailidéhez a vizsgálati időszak alatti tényleges teljes gázfogyasztásának megfelelő fogyasztási sáv gázköltségét rendelte.

3.3.6.   
  SGA-költségek és nyereség

SGA-költségek és nyereség

| (142) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(142)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (143) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egy törökországi gyártója, a KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. SGA-költségeit (6,6 %) és nyereségét (15,3 %) használta fel, amelynek a 2021-re (azaz a vizsgálati időszakot teljes mértékben lefedő időszakra) vonatkozó pénzügyi adatai rendelkezésre álltak. |
| --- | --- |

(143)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egy törökországi gyártója, a KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. SGA-költségeit (6,6 %) és nyereségét (15,3 %) használta fel, amelynek a 2021-re (azaz a vizsgálati időszakot teljes mértékben lefedő időszakra) vonatkozó pénzügyi adatai rendelkezésre álltak.

3.3.7.   
  A rendes érték kiszámítása

A rendes érték kiszámítása

| (144) | A fentiekben ismertetett torzulatlan árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(144)

A fentiekben ismertetett torzulatlan árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (145) | Elsőként a Bizottság a vállalat által beszerzett és az 1. táblázatban megnevezett termelési tényezők alapján megállapította a Hailide torzulásmentes gyártási költségeit. Ezután a Bizottság az egyes termelési tényezőkből a Hailide által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a továbbértékesített melléktermékekből (jelen esetben a fonalhulladékból) származó, torzulásmentes bevételt. |
| --- | --- |

(145)

Elsőként a Bizottság a vállalat által beszerzett és az 1. táblázatban megnevezett termelési tényezők alapján megállapította a Hailide torzulásmentes gyártási költségeit. Ezután a Bizottság az egyes termelési tényezőkből a Hailide által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a továbbértékesített melléktermékekből (jelen esetben a fonalhulladékból) származó, torzulásmentes bevételt.

| (146) | Másodszor: a torzulatlan gyártási összköltség meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság a Hailidénél felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (136) preambulumbekezdésben említett fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte a Hailidénél ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(146)

Másodszor: a torzulatlan gyártási összköltség meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság a Hailidénél felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (136) preambulumbekezdésben említett fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte a Hailidénél ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre.

| (147) | Végül pedig a Bizottság hozzáadta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak török gyártójának adatai alapján megállapított SGA-költségeket és nyereséget (lásd a (143) preambulumbekezdést). Az eladott áruk beszerzési értékének százalékában kifejezett és a torzulatlan teljes gyártási költségre alkalmazott SGA-költség és nyereség 6,6 %, illetve 15,3 % volt. |
| --- | --- |

(147)

Végül pedig a Bizottság hozzáadta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak török gyártójának adatai alapján megállapított SGA-költségeket és nyereséget (lásd a (143) preambulumbekezdést). Az eladott áruk beszerzési értékének százalékában kifejezett és a torzulatlan teljes gyártási költségre alkalmazott SGA-költség és nyereség 6,6 %, illetve 15,3 % volt.

| (148) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (149) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Hailide azt állította, hogy a Bizottság alaptalanul kapcsolta a fogyóeszközök és a gyártási általános költségek értékét az egyéb inputokéhoz. A Hailide szerint a Bizottságnak a fogyóeszközökre és a gyártási általános költségekre vonatkozó referenciaértéket a többi inputtól elkülönítve kell meghatároznia, vagy ellenkező esetben el kell fogadnia a vállalat tényleges fogyóeszköz- és gyártási általános költségét. Hasonló állítást fogalmazott meg a Hailide a nyersanyagellátás szállítási költségének kiszámítása tekintetében. |
| --- | --- |

(149)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Hailide azt állította, hogy a Bizottság alaptalanul kapcsolta a fogyóeszközök és a gyártási általános költségek értékét az egyéb inputokéhoz. A Hailide szerint a Bizottságnak a fogyóeszközökre és a gyártási általános költségekre vonatkozó referenciaértéket a többi inputtól elkülönítve kell meghatároznia, vagy ellenkező esetben el kell fogadnia a vállalat tényleges fogyóeszköz- és gyártási általános költségét. Hasonló állítást fogalmazott meg a Hailide a nyersanyagellátás szállítási költségének kiszámítása tekintetében.

| (150) | A (97) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat megállapította, hogy a vizsgált termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A Hailide nem tudta bizonyítani, hogy fogyóeszközeinek ára, gyártási általános költségei, illetve szállítási költségei nem torzultak. Nem lehetett egyértelműen megállapítani, hogy ezek a költségek nem torzultak-e, és ezért a 2. cikk (6a) bekezdése a) pontja második bekezdésének harmadik franciabekezdésére tekintettel nem használhatók fel a rendes érték kiszámításához. A Bizottság nem talált észszerű referenciaértéket, és sem a Hailide, sem bármely más érdekelt fél sem javasolt észszerű referenciaértéket e költségek esetében. Ha egy költség esetében nem lehet megfelelő referenciaértéket találni, a Bizottság főszabály szerint meghatározhatja e költségeket az azon költségcsoporthoz viszonyított arányszámként, amelyhez kapcsolódnak (legyen szó az összes nyersanyagköltségről vagy a gyártási költségekről). A torzulásmentes nyersanyag- vagy gyártási költségek megállapítását követően a Bizottság a referenciaértéket alkalmazza a szóban forgó torzulásmentes költség becslésére, megőrizve ezzel az exportáló gyártó költségszerkezetét. Ez azt jelenti, hogy ha például egy exportáló gyártó elszámolásában a fogyóeszközök az összes nyersanyagköltség 1 %-át teszik ki, azok a rendes érték kiszámítása után továbbra is a nyersanyagköltségek 1 %-át fogják kitenni. |
| --- | --- |

(150)

A (97) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálat megállapította, hogy a vizsgált termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A Hailide nem tudta bizonyítani, hogy fogyóeszközeinek ára, gyártási általános költségei, illetve szállítási költségei nem torzultak. Nem lehetett egyértelműen megállapítani, hogy ezek a költségek nem torzultak-e, és ezért a 2. cikk (6a) bekezdése a) pontja második bekezdésének harmadik franciabekezdésére tekintettel nem használhatók fel a rendes érték kiszámításához. A Bizottság nem talált észszerű referenciaértéket, és sem a Hailide, sem bármely más érdekelt fél sem javasolt észszerű referenciaértéket e költségek esetében. Ha egy költség esetében nem lehet megfelelő referenciaértéket találni, a Bizottság főszabály szerint meghatározhatja e költségeket az azon költségcsoporthoz viszonyított arányszámként, amelyhez kapcsolódnak (legyen szó az összes nyersanyagköltségről vagy a gyártási költségekről). A torzulásmentes nyersanyag- vagy gyártási költségek megállapítását követően a Bizottság a referenciaértéket alkalmazza a szóban forgó torzulásmentes költség becslésére, megőrizve ezzel az exportáló gyártó költségszerkezetét. Ez azt jelenti, hogy ha például egy exportáló gyártó elszámolásában a fogyóeszközök az összes nyersanyagköltség 1 %-át teszik ki, azok a rendes érték kiszámítása után továbbra is a nyersanyagköltségek 1 %-át fogják kitenni.

| (151) | A (146) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a torzulásmentes fogyóeszköz- és általános költségek kiszámításához a Bizottság a fogyóeszköz- és gyártási általános költségeknek a Hailide ténylegesen felmerült gyártási költségeihez viszonyított arányát alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. A (150) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság ezt a módszert követve határozta meg az exportáló gyártó torzulásmentes általános költségeit, mivel a reprezentatív országbeli gyártó(k) rendelkezésre álló pénzügyi adataiban nem szerepeltek konkrét adatok a torzulásmentes általános költségekre vonatkozóan. Továbbá mivel a jelen ügyben számos olyan termelési tényezőt azonosítottak, amelyek jellemzően jelentéktelen hányadát teszik ki az összes nyersanyagköltségnek, a Bizottság észszerűnek ítélte, hogy ezeket az inputokat (ezúttal is a Hailide tényleges költségeit felhasználva) a fogyóeszközök közé sorolja, és ennek megfelelően kezelje. Ezen túlmenően – a (135) preambulumbekezdésben vázoltaknak megfelelően és a reprezentatív ország torzulásmentes szállítási költségeire vonatkozó, dokumentált adatok hiányában – a szállítási költségek tekintetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. Ezért a Bizottság a Hailide felvetését elutasította. |
| --- | --- |

(151)

A (146) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a torzulásmentes fogyóeszköz- és általános költségek kiszámításához a Bizottság a fogyóeszköz- és gyártási általános költségeknek a Hailide ténylegesen felmerült gyártási költségeihez viszonyított arányát alkalmazta a torzulásmentes gyártási költségekre. A (150) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság ezt a módszert követve határozta meg az exportáló gyártó torzulásmentes általános költségeit, mivel a reprezentatív országbeli gyártó(k) rendelkezésre álló pénzügyi adataiban nem szerepeltek konkrét adatok a torzulásmentes általános költségekre vonatkozóan. Továbbá mivel a jelen ügyben számos olyan termelési tényezőt azonosítottak, amelyek jellemzően jelentéktelen hányadát teszik ki az összes nyersanyagköltségnek, a Bizottság észszerűnek ítélte, hogy ezeket az inputokat (ezúttal is a Hailide tényleges költségeit felhasználva) a fogyóeszközök közé sorolja, és ennek megfelelően kezelje. Ezen túlmenően – a (135) preambulumbekezdésben vázoltaknak megfelelően és a reprezentatív ország torzulásmentes szállítási költségeire vonatkozó, dokumentált adatok hiányában – a szállítási költségek tekintetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. Ezért a Bizottság a Hailide felvetését elutasította.

3.4.   Exportár

Exportár

| (152) | A Hailide közvetlenül értékesítette az érintett termékeket az uniós független vevőknek, valamint egy vele kapcsolatban álló, hongkongi székhelyű vállalaton keresztül exportálta. Így a Hailide esetében az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. A Hailidével kapcsolatban álló hongkongi vállalaton keresztül történő értékesítéssel kapcsolatban további részletekért lásd a (162)–(163) preambulumbekezdést. |
| --- | --- |

(152)

A Hailide közvetlenül értékesítette az érintett termékeket az uniós független vevőknek, valamint egy vele kapcsolatban álló, hongkongi székhelyű vállalaton keresztül exportálta. Így a Hailide esetében az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. A Hailidével kapcsolatban álló hongkongi vállalaton keresztül történő értékesítéssel kapcsolatban további részletekért lásd a (162)–(163) preambulumbekezdést.

| (153) | Ezenfelül a Hailide egy vele kapcsolatban álló, és importőrként eljáró uniós társaság révén is értékesítette az érintett terméket az Unió piacán. Ezen értékesítések esetében a Bizottság az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termékért annak független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor felszámított ár alapján számította ki. A végrehajtott kiigazítások minden, a behozatal és viszonteladás között felmerülő költségre vonatkoztak, beleértve az Unióban található, kapcsolatban álló importőr SGA-költségeit, valamint egy észszerű nyereséget is (amelyet a közelmúltban a polivinil-alkoholokkal kapcsolatban lefolytatott vizsgálat (89) során a Bizottság 6,89 %-ban állapított meg egy másik vegyi termék esetében, és – tekintettel az ágazat hasonlóságára és a független importőrök együttműködésének hiányára – a jelenlegi vizsgálatban felhasznált), az uniós határparitáson számított, megbízható exportár megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

(153)

Ezenfelül a Hailide egy vele kapcsolatban álló, és importőrként eljáró uniós társaság révén is értékesítette az érintett terméket az Unió piacán. Ezen értékesítések esetében a Bizottság az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termékért annak független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor felszámított ár alapján számította ki. A végrehajtott kiigazítások minden, a behozatal és viszonteladás között felmerülő költségre vonatkoztak, beleértve az Unióban található, kapcsolatban álló importőr SGA-költségeit, valamint egy észszerű nyereséget is (amelyet a közelmúltban a polivinil-alkoholokkal kapcsolatban lefolytatott vizsgálat (89) során a Bizottság 6,89 %-ban állapított meg egy másik vegyi termék esetében, és – tekintettel az ágazat hasonlóságára és a független importőrök együttműködésének hiányára – a jelenlegi vizsgálatban felhasznált), az uniós határparitáson számított, megbízható exportár megállapítása érdekében.

89

| (154) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Hailide kijelentette, hogy a polivinil-alkoholokra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatból származó 6,89 %-os fiktív nyereségszint alkalmazása alaptalan és túlzó. A Hailide előadta, hogy a polivinil-alkoholok és a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak nem rendelkeznek hasonló kémiai vagy fizikai jellemzőkkel; eltérő a végfelhasználásuk és a végfelhasználóik, és a két termék piaca elkülönül egymástól. A Hailide szerint ezért a polivinil-alkoholok ágazatában elért nyereség semmiképpen sem reprezentatív azon nyereséget tekintve, amelyet egy vállalat a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal való kereskedés kapcsán elérhet. A Hailide továbbá azzal érvelt, hogy ha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós gyártói által dömpingelt behozatal nélkül, rendes piaci körülmények között elérhető nyereség szintje 6 %-nál kisebb, akkor furcsa lenne, ha e termék kereskedői magasabb nyereséget tudnának elérni ugyanazon a piacon. |
| --- | --- |

(154)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Hailide kijelentette, hogy a polivinil-alkoholokra vonatkozó közelmúltbeli vizsgálatból származó 6,89 %-os fiktív nyereségszint alkalmazása alaptalan és túlzó. A Hailide előadta, hogy a polivinil-alkoholok és a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak nem rendelkeznek hasonló kémiai vagy fizikai jellemzőkkel; eltérő a végfelhasználásuk és a végfelhasználóik, és a két termék piaca elkülönül egymástól. A Hailide szerint ezért a polivinil-alkoholok ágazatában elért nyereség semmiképpen sem reprezentatív azon nyereséget tekintve, amelyet egy vállalat a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal való kereskedés kapcsán elérhet. A Hailide továbbá azzal érvelt, hogy ha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós gyártói által dömpingelt behozatal nélkül, rendes piaci körülmények között elérhető nyereség szintje 6 %-nál kisebb, akkor furcsa lenne, ha e termék kereskedői magasabb nyereséget tudnának elérni ugyanazon a piacon.

| (155) | Ezenfelül a CIRFS úgy ítélte meg, hogy a felhasznált fiktív nyereség nem megfelelő referenciaérték a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal kapcsolatos ügyben, és a Hailide álláspontjával ellentétben azzal érvelt, hogy az ilyen haszonkulcs nagymértékben alábecsüli a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában tevékenykedő importőrök nyereségét. Ehelyett a CIRFS felvetette, hogy van egy újabb, mesterséges szálakat érintő ügy, nevezetesen az optikai szálas kábelekkel kapcsolatos ügy (90), amely jobban reprezentálja a független importőrök haszonkulcsát, amely 15 % és 25 % között volt. Ezenkívül a CIRFS előadta, hogy a Bizottságnak nem szabad a haszonkulcs alábecslésével ösztönöznie a független importőrök együttműködésének hiányát. Ehelyett a Bizottságnak a CIRFS szerint proaktív megközelítést kellene alkalmaznia oly módon, hogy hozzáfér az ismert importőrök pénzügyi beszámolóihoz, és e beszámolókra, mint a rendelkezésre álló legjobb tényekre támaszkodik. |
| --- | --- |

(155)

Ezenfelül a CIRFS úgy ítélte meg, hogy a felhasznált fiktív nyereség nem megfelelő referenciaérték a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal kapcsolatos ügyben, és a Hailide álláspontjával ellentétben azzal érvelt, hogy az ilyen haszonkulcs nagymértékben alábecsüli a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak ágazatában tevékenykedő importőrök nyereségét. Ehelyett a CIRFS felvetette, hogy van egy újabb, mesterséges szálakat érintő ügy, nevezetesen az optikai szálas kábelekkel kapcsolatos ügy (90), amely jobban reprezentálja a független importőrök haszonkulcsát, amely 15 % és 25 % között volt. Ezenkívül a CIRFS előadta, hogy a Bizottságnak nem szabad a haszonkulcs alábecslésével ösztönöznie a független importőrök együttműködésének hiányát. Ehelyett a Bizottságnak a CIRFS szerint proaktív megközelítést kellene alkalmaznia oly módon, hogy hozzáfér az ismert importőrök pénzügyi beszámolóihoz, és e beszámolókra, mint a rendelkezésre álló legjobb tényekre támaszkodik.

90

| (156) | Először is, a (153) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a független importőrök együttműködésének hiányában a jelen ügyben a Bizottság a vegyiparban a közelmúltban végzett vizsgálat során megállapított fiktív nyereség felhasználásához folyamodott, és megállapította, hogy ez a nyereség észszerűnek tekinthető. Másodszor a kereskedő nyereségének a Hailide általi összehasonlítása azzal a nyereséggel, amelyet az uniós gyártók szerezhetnének, alaptalan, tekintettel arra, hogy egy gyártó vállalat tevékenysége alapvetően különbözik egy kereskedelmi vállalatétól. |
| --- | --- |

(156)

Először is, a (153) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a független importőrök együttműködésének hiányában a jelen ügyben a Bizottság a vegyiparban a közelmúltban végzett vizsgálat során megállapított fiktív nyereség felhasználásához folyamodott, és megállapította, hogy ez a nyereség észszerűnek tekinthető. Másodszor a kereskedő nyereségének a Hailide általi összehasonlítása azzal a nyereséggel, amelyet az uniós gyártók szerezhetnének, alaptalan, tekintettel arra, hogy egy gyártó vállalat tevékenysége alapvetően különbözik egy kereskedelmi vállalatétól.

| (157) | A polivinil-alkoholok és a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak hasonlóságára tekintettel, bár nem vitatott, hogy ezek eltérő kémiai és fizikai jellemzőkkel, felhasználási területekkel, felhasználókkal és piacokkal rendelkeznek, tény, hogy mindkét termék a vegyipari egyik ágazatának részét képezi. Ezenkívül a Hailide nem tudta alátámasztani, hogy a felhasznált névleges nyereség miért ne lenne reprezentatív egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal foglalkozó kereskedő által elért nyereséget tekintve. A Bizottság ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a polivinil-alkoholok ágazatában elért nyereség reprezentatív azon nyereséget tekintve, amelyet egy vállalat a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal való kereskedés kapcsán elérhet. Másrészt az optikai szálas kábeleket, valamint az előállításukhoz felhasznált fő alapanyagot (az optikai szálat) a távközlési ágazatokban használják anélkül, hogy ezek a vegyiparral akár csak távoli kapcsolatban is állnának. Ezért nem lenne helyénvaló a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra vonatkozó jelen vizsgálatban az optikai szálas kábelekkel kapcsolatos ügyben a független importőrök esetében megállapított haszonkulcsokat alkalmazni. |
| --- | --- |

(157)

A polivinil-alkoholok és a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak hasonlóságára tekintettel, bár nem vitatott, hogy ezek eltérő kémiai és fizikai jellemzőkkel, felhasználási területekkel, felhasználókkal és piacokkal rendelkeznek, tény, hogy mindkét termék a vegyipari egyik ágazatának részét képezi. Ezenkívül a Hailide nem tudta alátámasztani, hogy a felhasznált névleges nyereség miért ne lenne reprezentatív egy nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal foglalkozó kereskedő által elért nyereséget tekintve. A Bizottság ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a polivinil-alkoholok ágazatában elért nyereség reprezentatív azon nyereséget tekintve, amelyet egy vállalat a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal való kereskedés kapcsán elérhet. Másrészt az optikai szálas kábeleket, valamint az előállításukhoz felhasznált fő alapanyagot (az optikai szálat) a távközlési ágazatokban használják anélkül, hogy ezek a vegyiparral akár csak távoli kapcsolatban is állnának. Ezért nem lenne helyénvaló a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra vonatkozó jelen vizsgálatban az optikai szálas kábelekkel kapcsolatos ügyben a független importőrök esetében megállapított haszonkulcsokat alkalmazni.

| (158) | Ezenfelül – a CIRFS által javasoltakkal ellentétben – a Bizottság csak azután folyamodott a polivinil-alkoholokkal kapcsolatos ügyből származó fiktív nyereség felhasználásához, miután arra ösztönözte a független importőröket, hogy jelentkezzenek és működjenek együtt a vizsgálatban (akár az ismert importőrök konkrét felkérésével, hogy vegyenek részt a mintavételben, vagy az együttműködni hajlandó független importőrök számára, külön erre a célra összeállított kérdőívnek a weboldalán való közzétételével), az érintettek azonban nem tanúsítottak együttműködést. Így a Bizottság nem ösztönözhette a végül felhasznált haszonkulcs alábecslésével a független importőrök együttműködésének hiányát. |
| --- | --- |

(158)

Ezenfelül – a CIRFS által javasoltakkal ellentétben – a Bizottság csak azután folyamodott a polivinil-alkoholokkal kapcsolatos ügyből származó fiktív nyereség felhasználásához, miután arra ösztönözte a független importőröket, hogy jelentkezzenek és működjenek együtt a vizsgálatban (akár az ismert importőrök konkrét felkérésével, hogy vegyenek részt a mintavételben, vagy az együttműködni hajlandó független importőrök számára, külön erre a célra összeállított kérdőívnek a weboldalán való közzétételével), az érintettek azonban nem tanúsítottak együttműködést. Így a Bizottság nem ösztönözhette a végül felhasznált haszonkulcs alábecslésével a független importőrök együttműködésének hiányát.

| (159) | Ami az importőrök nyilvánosan elérhető pénzügyi adatainak azonosítását és felhasználását illeti, bevett gyakorlatként a Bizottság az észszerű nyereség meghatározásához (például a 2. cikk (9) bekezdése szerint) megfelelően ellenőrzött uniós jövedelmezőségi adatokat használ fel, amelyeket kifejezetten a vizsgálatai céljaira állítottak és gyűjtöttek össze. Az ilyen adatokat (ha rendelkezésre állnak) általában észszerűbbnek tekintik. A Hailide és a CIRFS által felhozott érveket a Bizottságnak ezért el kellett utasítania. |
| --- | --- |

(159)

Ami az importőrök nyilvánosan elérhető pénzügyi adatainak azonosítását és felhasználását illeti, bevett gyakorlatként a Bizottság az észszerű nyereség meghatározásához (például a 2. cikk (9) bekezdése szerint) megfelelően ellenőrzött uniós jövedelmezőségi adatokat használ fel, amelyeket kifejezetten a vizsgálatai céljaira állítottak és gyűjtöttek össze. Az ilyen adatokat (ha rendelkezésre állnak) általában észszerűbbnek tekintik. A Hailide és a CIRFS által felhozott érveket a Bizottságnak ezért el kellett utasítania.

3.5.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (160) | A Bizottság a rendes értéket és a Hailide exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság a rendes értéket és a Hailide exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (161) | A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. A Bizottság az exportárat a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási, kedvezményekkel és jutalékokkal kapcsolatos, hitel- és banki költségek, valamint egyéb behozatali költségek tekintetében igazította ki. |
| --- | --- |

(161)

A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. A Bizottság az exportárat a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási, kedvezményekkel és jutalékokkal kapcsolatos, hitel- és banki költségek, valamint egyéb behozatali költségek tekintetében igazította ki.

| (162) | Ezenkívül a Hailide a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalainak egy részét az Unión kívül, Hongkongban található, vele kapcsolatban álló kereskedőn, nevezetesen a HALEAD (H.K.) CO., LIMITED (a továbbiakban: Halead) vállalaton keresztül exportálta az Unióba. |
| --- | --- |

(162)

Ezenkívül a Hailide a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalainak egy részét az Unión kívül, Hongkongban található, vele kapcsolatban álló kereskedőn, nevezetesen a HALEAD (H.K.) CO., LIMITED (a továbbiakban: Halead) vállalaton keresztül exportálta az Unióba.

| (163) | Következésképpen a tisztességes összehasonlításnak az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének bevezető fordulatával összhangban történő biztosítása érdekében a Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján különösen kiigazítást végzett a Hailide csoporttal kapcsolatban álló, említett kereskedőn keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan. A kiigazítás a kereskedelmi vállalat SGA-költségeinek és a jelen ügyben megállapított 6,89 %-os fiktív nyereség levonásából állt (lásd a (153) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(163)

Következésképpen a tisztességes összehasonlításnak az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének bevezető fordulatával összhangban történő biztosítása érdekében a Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján különösen kiigazítást végzett a Hailide csoporttal kapcsolatban álló, említett kereskedőn keresztül történő értékesítésekre vonatkozóan. A kiigazítás a kereskedelmi vállalat SGA-költségeinek és a jelen ügyben megállapított 6,89 %-os fiktív nyereség levonásából állt (lásd a (153) preambulumbekezdést).

| (164) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide azzal érvelt, hogy a Halead exportárát nem kell kiigazítani a kereskedelmi vállalat SGA-költségeinek és a 6,89 %-os fiktív nyereségének levonásával. A Hailide azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló kereskedőt a Hailide részeként kell kezelni, és az általa betöltött szerep semmiben sem hasonlít egy jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz; az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszának bizalmas változatában pedig számos okot felvázolt ezen állítás alátámasztására. |
| --- | --- |

(164)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide azzal érvelt, hogy a Halead exportárát nem kell kiigazítani a kereskedelmi vállalat SGA-költségeinek és a 6,89 %-os fiktív nyereségének levonásával. A Hailide azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló kereskedőt a Hailide részeként kell kezelni, és az általa betöltött szerep semmiben sem hasonlít egy jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz; az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszának bizalmas változatában pedig számos okot felvázolt ezen állítás alátámasztására.

| (165) | E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az exportár és a rendes érték között tisztességes összehasonlítást kell végezni. Ez a rendelkezés kimondja, hogy ha a rendes érték és az exportár összehasonlítása ezen az alapon nem lehetséges, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólag és kimutatottan befolyásoló eltéréseket, megfelelő kiigazítások formájában, kérésre minden egyes esetben figyelembe kell venni. Azon tényezők között, amelyek tekintetében kiigazításra kerülhet sor, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja különösen előírja, hogy az érintett eladások után kifizetett jutalékok eltéréseinek címén kiigazítást kell végezni. Ez a rendelkezés kimondja, hogy a „jutalék” fogalma magában foglalja azt az árrést is, amelyet az adott termék vagy a hasonló termék kereskedője akkor kap, ha ez a kereskedő hasonló feladatokat lát el, mint a jutalék alapján dolgozó ügynök. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás azonban nem hajtható végre, ha a harmadik államban letelepedett gyártó és a vele kapcsolatban álló, az Európai Unióba irányuló exportért felelős forgalmazó egyetlen gazdasági egységet alkot. |
| --- | --- |

(165)

E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében az exportár és a rendes érték között tisztességes összehasonlítást kell végezni. Ez a rendelkezés kimondja, hogy ha a rendes érték és az exportár összehasonlítása ezen az alapon nem lehetséges, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólag és kimutatottan befolyásoló eltéréseket, megfelelő kiigazítások formájában, kérésre minden egyes esetben figyelembe kell venni. Azon tényezők között, amelyek tekintetében kiigazításra kerülhet sor, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja különösen előírja, hogy az érintett eladások után kifizetett jutalékok eltéréseinek címén kiigazítást kell végezni. Ez a rendelkezés kimondja, hogy a „jutalék” fogalma magában foglalja azt az árrést is, amelyet az adott termék vagy a hasonló termék kereskedője akkor kap, ha ez a kereskedő hasonló feladatokat lát el, mint a jutalék alapján dolgozó ügynök. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás azonban nem hajtható végre, ha a harmadik államban letelepedett gyártó és a vele kapcsolatban álló, az Európai Unióba irányuló exportért felelős forgalmazó egyetlen gazdasági egységet alkot.

| (166) | Annak elemzése során, hogy a gyártó és a vele kapcsolatban álló forgalmazó egyetlen gazdasági egységet alkot-e, döntő fontosságú figyelembe venni a gyártó és az adott forgalmazó közötti kapcsolat valós gazdasági tartalmát. Az adott gyártó és az adott forgalmazó közötti kapcsolat valós gazdasági tartalmát tükröző következtetés követelményére tekintettel a Bizottságnak figyelembe kell vennie minden olyan tényezőt, amely lényeges annak meghatározásához, hogy a szóban forgó forgalmazó az adott gyártó részét képező értékesítési részleg funkcióit látja-e el, vagy más típusú feladatokat lát-e el. Az összes releváns tényező figyelembevételének szükségességével és a Bizottságnak az összetett gazdasági helyzetek értékelése során biztosított általános mérlegelési jogkörével összhangban, a Bizottságnak eseti alapon és holisztikus módon kell elvégeznie az értékelést. |
| --- | --- |

(166)

Annak elemzése során, hogy a gyártó és a vele kapcsolatban álló forgalmazó egyetlen gazdasági egységet alkot-e, döntő fontosságú figyelembe venni a gyártó és az adott forgalmazó közötti kapcsolat valós gazdasági tartalmát. Az adott gyártó és az adott forgalmazó közötti kapcsolat valós gazdasági tartalmát tükröző következtetés követelményére tekintettel a Bizottságnak figyelembe kell vennie minden olyan tényezőt, amely lényeges annak meghatározásához, hogy a szóban forgó forgalmazó az adott gyártó részét képező értékesítési részleg funkcióit látja-e el, vagy más típusú feladatokat lát-e el. Az összes releváns tényező figyelembevételének szükségességével és a Bizottságnak az összetett gazdasági helyzetek értékelése során biztosított általános mérlegelési jogkörével összhangban, a Bizottságnak eseti alapon és holisztikus módon kell elvégeznie az értékelést.

| (167) | A bizonyítási teher tekintetében, ha a Bizottság egybehangzó bizonyítékokat szolgáltatott annak megállapításához, hogy a gyártóval kapcsolatban álló kereskedő a jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz hasonló feladatokat lát el, akkor a szóban forgó kereskedőnek vagy gyártónak kell bizonyítékokat szolgáltatnia arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nem indokolt. |
| --- | --- |

(167)

A bizonyítási teher tekintetében, ha a Bizottság egybehangzó bizonyítékokat szolgáltatott annak megállapításához, hogy a gyártóval kapcsolatban álló kereskedő a jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz hasonló feladatokat lát el, akkor a szóban forgó kereskedőnek vagy gyártónak kell bizonyítékokat szolgáltatnia arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás nem indokolt.

| (168) | A Bizottság megállapította, hogy a Haleadet jutalékalapon dolgozó ügynöknek kell tekinteni, nem pedig a Hailide belső értékesítési osztályának. Az értékelés során a Bizottság figyelembe vette a két társaság közötti kapcsolatot, tekintettel a csoport tulajdonosi szerkezetére, valamint a két társaság kapcsolatát szabályozó szerződések rendelkezéseire. A Bizottság elemezte mind a Hailide, mind pedig a Halead értékesítési tevékenységét, különös tekintettel arra, hogy a Hailide rendelkezik-e belső értékesítési osztállyal. A Bizottság egybehangzó bizonyítékokat szolgáltatott annak megállapításához, hogy a Halead egy jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz hasonló feladatokat látott el. A Hailide ezzel szemben nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás indokolatlan. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. A részletes elemzést – annak bizalmas jellege miatt – a Bizottság e rendelet közzétételekor bocsátotta a Hailide rendelkezésére. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság megállapította, hogy a Haleadet jutalékalapon dolgozó ügynöknek kell tekinteni, nem pedig a Hailide belső értékesítési osztályának. Az értékelés során a Bizottság figyelembe vette a két társaság közötti kapcsolatot, tekintettel a csoport tulajdonosi szerkezetére, valamint a két társaság kapcsolatát szabályozó szerződések rendelkezéseire. A Bizottság elemezte mind a Hailide, mind pedig a Halead értékesítési tevékenységét, különös tekintettel arra, hogy a Hailide rendelkezik-e belső értékesítési osztállyal. A Bizottság egybehangzó bizonyítékokat szolgáltatott annak megállapításához, hogy a Halead egy jutalékalapon dolgozó ügynök feladataihoz hasonló feladatokat látott el. A Hailide ezzel szemben nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítás indokolatlan. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. A részletes elemzést – annak bizalmas jellege miatt – a Bizottság e rendelet közzétételekor bocsátotta a Hailide rendelkezésére.

| (169) | Tekintettel a fentiekre, valamint arra, hogy a pénzátutalásra két egymással kapcsolatban álló szervezet között kerül sor, a Bizottság jogosan vizsgálta, hogy a haszonkulcs tényleges értéke eltér-e attól, amelyet egy független kereskedő realizálna. A jelen ügyben a (152) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint meghatározott névleges nyereség alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a haszonkulcs nem tükrözi kellően azt a jutalékot, amelyet a szokásos piaci feltételeknek megfelelő ügylet esetén felszámítottak volna. A (163) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság ezért úgy vélte, hogy a kiigazításnak a kereskedő SGA-költségein és a jelen ügyben meghatározott névleges nyereségen kell alapulnia. |
| --- | --- |

(169)

Tekintettel a fentiekre, valamint arra, hogy a pénzátutalásra két egymással kapcsolatban álló szervezet között kerül sor, a Bizottság jogosan vizsgálta, hogy a haszonkulcs tényleges értéke eltér-e attól, amelyet egy független kereskedő realizálna. A jelen ügyben a (152) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint meghatározott névleges nyereség alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a haszonkulcs nem tükrözi kellően azt a jutalékot, amelyet a szokásos piaci feltételeknek megfelelő ügylet esetén felszámítottak volna. A (163) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság ezért úgy vélte, hogy a kiigazításnak a kereskedő SGA-költségein és a jelen ügyben meghatározott névleges nyereségen kell alapulnia.

| (170) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide kérte a számtanilag képzett rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében történő kiigazítását az exportárral való tisztességes összehasonlítás érdekében. A Hailide szerint az olyan elemeket, mint a fuvarköltség és a biztosítási díj, amelyeket a rendes érték meghatározásához felhasznált SGA-költségekbe beszámításra kerülhettek, el kell távolítani az SGA-költségekből, mivel azokat a Bizottság levonta az exportárból, ami aszimmetriát teremtett a kettő között. |
| --- | --- |

(170)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására adott válaszában a Hailide kérte a számtanilag képzett rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében történő kiigazítását az exportárral való tisztességes összehasonlítás érdekében. A Hailide szerint az olyan elemeket, mint a fuvarköltség és a biztosítási díj, amelyeket a rendes érték meghatározásához felhasznált SGA-költségekbe beszámításra kerülhettek, el kell távolítani az SGA-költségekből, mivel azokat a Bizottság levonta az exportárból, ami aszimmetriát teremtett a kettő között.

| (171) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Hailide nem tudta bizonyítani, hogy a fuvarköltség és a biztosítási díj benne foglaltattak a rendes érték kiszámításához használt SGA-költségekbe. Ebből következik, hogy a kért kiigazítás nem volt sem alátámasztva, sem pedig számszerűsítve, így a kérelmet a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Hailide nem tudta bizonyítani, hogy a fuvarköltség és a biztosítási díj benne foglaltattak a rendes érték kiszámításához használt SGA-költségekbe. Ebből következik, hogy a kért kiigazítás nem volt sem alátámasztva, sem pedig számszerűsítve, így a kérelmet a Bizottság elutasította.

3.6.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (172) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet kiszámításához összehasonlította a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet kiszámításához összehasonlította a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (173) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Hailide számos konkrét állítást terjesztett elő a vele kapcsolatban álló, uniós importőrön keresztül történő exportértékesítésekkel kapcsolatban. Ezek az állítások a kapcsolt importőrhöz rendelhető engedmények kiigazítására, a CIF-összegek átváltásához használt átváltási árfolyamban előforduló elírására, valamint az SGA-költségek levonható százalékára vonatkoztak, és ezek érvényességét a Bizottság elismerte. Ezenfelül a Bizottság elírást talált a kapcsolt importőr értékesítései tekintetében az engedmények összegének átváltására használt árfolyamban, amelyet javított. Ennek eredményeképpen a Hailide dömpingkülönbözetét a Bizottság újraszámította, és a felülvizsgált számítások kapcsán az érdekelt felek újabb tájékoztatására került sor. |
| --- | --- |

(173)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Hailide számos konkrét állítást terjesztett elő a vele kapcsolatban álló, uniós importőrön keresztül történő exportértékesítésekkel kapcsolatban. Ezek az állítások a kapcsolt importőrhöz rendelhető engedmények kiigazítására, a CIF-összegek átváltásához használt átváltási árfolyamban előforduló elírására, valamint az SGA-költségek levonható százalékára vonatkoztak, és ezek érvényességét a Bizottság elismerte. Ezenfelül a Bizottság elírást talált a kapcsolt importőr értékesítései tekintetében az engedmények összegének átváltására használt árfolyamban, amelyet javított. Ennek eredményeképpen a Hailide dömpingkülönbözetét a Bizottság újraszámította, és a felülvizsgált számítások kapcsán az érdekelt felek újabb tájékoztatására került sor.

| (174) | Az így meghatározott, végleges dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a Hailide esetében 6,9 %. |
| --- | --- |

(174)

Az így meghatározott, végleges dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a Hailide esetében 6,9 %.

| (175) | A Bizottság úgy vélte, hogy az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók a végleges vám mértékének megállapításához. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság úgy vélte, hogy az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók a végleges vám mértékének megállapításához.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (176) | A figyelembe vett időszakban hat gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ez a vállalat alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(176)

A figyelembe vett időszakban hat gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ez a vállalat alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (177) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 117 000 tonna volt. A termelés egy részét (22 322 tonna) belső felhasználásra szánják. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például az uniós gyártók által szolgáltatott számadatok alapján határozta meg. A (12) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 50 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(177)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 117 000 tonna volt. A termelés egy részét (22 322 tonna) belső felhasználásra szánják. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például az uniós gyártók által szolgáltatott számadatok alapján határozta meg. A (12) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 50 %-át képviselték.

4.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (178) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített volumen és a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak harmadik országokból érkező behozatala volumenének összegeként határozta meg. Mivel a Kínából származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala intézkedések hatálya alá tartozott a figyelembe vett időszak során, a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése (91) (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szerint összegyűjtött statisztikai adatokat használta az ezen országból származó behozatal volumene és átlagára megállapításához a figyelembe vett időszak során, mert kellően részletes információkat tartalmaztak a 10-jegyű TARIC kódok és a TARIC-kiegészítő kódok szintjén. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített volumen és a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak harmadik országokból érkező behozatala volumenének összegeként határozta meg. Mivel a Kínából származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala intézkedések hatálya alá tartozott a figyelembe vett időszak során, a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése (91) (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szerint összegyűjtött statisztikai adatokat használta az ezen országból származó behozatal volumene és átlagára megállapításához a figyelembe vett időszak során, mert kellően részletes információkat tartalmaztak a 10-jegyű TARIC kódok és a TARIC-kiegészítő kódok szintjén.

91

| (179) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 244 112 | 228 168 | 208 516 | 253 039 |
| Index | 100 | 93 | 85 | 104 |
| Kötött piac | 16 046 | 13 911 | 16 563 | 22 322 |
| Index | 100 | 87 | 103 | 139 |
| Szabadpiac | 228 065 | 214 256 | 191 953 | 230 717 |
| Index | 100 | 94 | 84 | 101 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott, ellenőrzött adatok, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek, az Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(179)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

244 112

228 168

208 516

253 039

Index

Index

100

100

93

93

85

85

104

104

Kötött piac

16 046

13 911

16 563

22 322

Index

Index

100

100

87

87

103

103

139

139

Szabadpiac

228 065

214 256

191 953

230 717

Index

Index

100

100

94

94

84

84

101

101

Forrás:

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott, ellenőrzött adatok, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek, az Eurostat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

| (180) | Az uniós szabadpiaci fogyasztás a figyelembe vett időszakban először 6 százalékponttal csökkent 2018 és 2019 között, majd 2020-ban meredek, 10 százalékpontos csökkenés következett be a Covid19-világjárvány miatt. A felhasználás azonban ezután helyreállt, és a vizsgálati időszakban 1 százalékponttal magasabb volt, mint 2018-ban. |
| --- | --- |

(180)

Az uniós szabadpiaci fogyasztás a figyelembe vett időszakban először 6 százalékponttal csökkent 2018 és 2019 között, majd 2020-ban meredek, 10 százalékpontos csökkenés következett be a Covid19-világjárvány miatt. A felhasználás azonban ezután helyreállt, és a vizsgálati időszakban 1 százalékponttal magasabb volt, mint 2018-ban.

4.3.   A Hailide Chinától érkező behozatal

A Hailide Chinától érkező behozatal

| (181) | A Bizottság a behozatal volumenét, valamint annak piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján állapította meg, amely 10-jegyű TARIC-kódonként és exportáló gyártónként (TARIC-kiegészítő kód) szolgáltat adatokat. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság a behozatal volumenét, valamint annak piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján állapította meg, amely 10-jegyű TARIC-kódonként és exportáló gyártónként (TARIC-kiegészítő kód) szolgáltat adatokat.

| (182) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal a Hailide esetében a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Hailide Chinától származó, az Unióba irányuló behozatal volumene | [50 000 –55 000 ] | [51 000 –56 000 ] | [43 000 –48 000 ] | [43 000 –48 000 ] |
| Index | 100 | 102 | 86 | 86 |
| Piaci részesedés | [20 –25  %] | [23  %–28  %] | [21  %–26  %] | [18 –23  %] |
| Index | 100 | 109 | 102 | 85 |
| Forrás: | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(182)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal a Hailide esetében a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

A Hailide Chinától származó, az Unióba irányuló behozatal volumene

[50 000 –55 000 ]

[51 000 –56 000 ]

[43 000 –48 000 ]

[43 000 –48 000 ]

Index

Index

100

100

102

102

86

86

86

86

Piaci részesedés

[20 –25  %]

[23  %–28  %]

[21  %–26  %]

[18 –23  %]

Index

Index

100

100

109

109

102

102

85

85

Forrás:

Forrás:

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

| (183) | A Hailide Kínából az Unióba irányuló exportja a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent. A Hailide piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszakban. Mindazonáltal a vizsgálati időszakban a Hailide továbbra is magas, [18–23 %-os] piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon. |
| --- | --- |

(183)

A Hailide Kínából az Unióba irányuló exportja a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent. A Hailide piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszakban. Mindazonáltal a vizsgálati időszakban a Hailide továbbra is magas, [18–23 %-os] piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon.

4.4.   A Hailidétől származó behozatal árai

A Hailidétől származó behozatal árai

| (184) | A Bizottság a behozatal árait a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő importstatisztikák alapján határozta meg. A behozatal áralákínálását a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő számadatok és a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött árainak összevetése alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság a behozatal árait a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő importstatisztikák alapján határozta meg. A behozatal áralákínálását a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő számadatok és a mintában szereplő uniós gyártók ellenőrzött árainak összevetése alapján állapította meg.

| (185) | A Hailide Unióba irányuló importjának súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide | [1 700 –1 800 ] | [1 600 –1 700 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Index | 100 | 96 | 77 | 91 |
| Forrás: | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(185)

A Hailide Unióba irányuló importjának súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Hailide

[1 700 –1 800 ]

[1 600 –1 700 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Index

Index

100

100

96

96

77

77

91

91

Forrás:

Forrás:

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

| (186) | A Hailide importára ingadozó volt: 2020-ban 23 %-kal, tonnánként [1 300–1 400] EUR-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban 14 százalékponttal nőtt. Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszakban az ár tonnánként [1 500–1 600] EUR-ra emelkedett, ez még mindig összességében 9 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszak során. A vizsgálati időszakban tapasztalt növekedést a megnövekedett szállítási költségek és a Covid19-világjárványt követő, a vizsgálati időszakban számottevő keresletet eredményező fellendülés okozták. |
| --- | --- |

(186)

A Hailide importára ingadozó volt: 2020-ban 23 %-kal, tonnánként [1 300–1 400] EUR-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban 14 százalékponttal nőtt. Annak ellenére, hogy a vizsgálati időszakban az ár tonnánként [1 500–1 600] EUR-ra emelkedett, ez még mindig összességében 9 %-os csökkenést jelent a figyelembe vett időszak során. A vizsgálati időszakban tapasztalt növekedést a megnövekedett szállítási költségek és a Covid19-világjárványt követő, a vizsgálati időszakban számottevő keresletet eredményező fellendülés okozták.

| (187) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  a) | a mintában szereplő három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított, súlyozott átlagát; valamint |
| --- | --- | --- |

(187)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

a)

a mintában szereplő három uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított, súlyozott átlagát; valamint

| b) | a Hailidétől származó behozatal ennek megfelelő, az uniós piacon az első független vevők felé felszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagárát, amelyet a Bizottság CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) állapított meg, és a vámok, valamint a behozatal utáni költségek figyelembevételével megfelelőképpen kiigazított; |
| --- | --- |

b)

a Hailidétől származó behozatal ennek megfelelő, az uniós piacon az első független vevők felé felszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagárát, amelyet a Bizottság CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) állapított meg, és a vámok, valamint a behozatal utáni költségek figyelembevételével megfelelőképpen kiigazított;

| c) | az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki; |
| --- | --- |

c)

az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki;

| d) | ennek alapján az uniós piacon a Hailide alákínálási különbözetének súlyozott átlaga [17–20 %] volt. Ezenkívül, a (203) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait a termelési költsége szintje fölé emelni a Hailide által kifejtett árnyomás miatt, amelynek árai a teljes érintett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költsége alatt maradtak. |
| --- | --- |

d)

ennek alapján az uniós piacon a Hailide alákínálási különbözetének súlyozott átlaga [17–20 %] volt. Ezenkívül, a (203) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait a termelési költsége szintje fölé emelni a Hailide által kifejtett árnyomás miatt, amelynek árai a teljes érintett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési költsége alatt maradtak.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   
  Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (188) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének felmérése magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(188)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésével összhangban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének felmérése magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (189) | A Bizottság a (12) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság a (12) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (190) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott, ellenőrzött adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött és ellenőrzött kérdőívek alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(190)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott, ellenőrzött adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött és ellenőrzött kérdőívek alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (191) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(191)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (192) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(192)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   
  Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (193) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 104 834 | 100 373 | 90 470 | 116 803 |
| Index | 100 | 96 | 86 | 111 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 128 826 | 133 544 | 134 426 | 133 517 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Kapacitáskihasználás | 81  % | 75  % | 67  % | 87  % |
| Index | 100 | 92 | 83 | 108 |
| Értékesítési volumen a szabadpiacon (tonna) | 88 788 | 86 462 | 73 907 | 94 481 |
| Index | 100 | 97 | 83 | 106 |
| Forrás: | az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(193)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

104 834

100 373

90 470

116 803

Index

Index

100

100

96

96

86

86

111

111

Termelési kapacitás (tonna)

128 826

133 544

134 426

133 517

Index

Index

100

100

104

104

104

104

104

104

Kapacitáskihasználás

81  %

75  %

67  %

87  %

Index

Index

100

100

92

92

83

83

108

108

Értékesítési volumen a szabadpiacon (tonna)

88 788

86 462

73 907

94 481

Index

Index

100

100

97

97

83

83

106

106

Forrás:

Forrás:

az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (194) | A termelési volumen először 14 %-kal csökkent 2018-ról 2020-ra, majd 25 százalékponttal nőtt a vizsgálati időszakban, ami összességében 11 %-os növekedést jelent a figyelembe vett időszakban. A szabadpiaci termelési volumen először 17 %-kal csökkent 2018-ról 2020-ra, majd 23 százalékponttal nőtt a vizsgálati időszakban, ami összességében 6 %-os növekedést jelent a figyelembe vett időszakban. A kapacitáskihasználás 2018-ról 2020-ra 17 %-kal csökkent, de összességében 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(194)

A termelési volumen először 14 %-kal csökkent 2018-ról 2020-ra, majd 25 százalékponttal nőtt a vizsgálati időszakban, ami összességében 11 %-os növekedést jelent a figyelembe vett időszakban. A szabadpiaci termelési volumen először 17 %-kal csökkent 2018-ról 2020-ra, majd 23 százalékponttal nőtt a vizsgálati időszakban, ami összességében 6 %-os növekedést jelent a figyelembe vett időszakban. A kapacitáskihasználás 2018-ról 2020-ra 17 %-kal csökkent, de összességében 8 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

4.5.2.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (195) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 70 753 | 64 150 | 59 880 | 67 335 |
| Index | 100 | 91 | 85 | 95 |
| Piaci részesedés | 31  % | 30  % | 31  % | 29  % |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(195)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

70 753

64 150

59 880

67 335

Index

Index

100

100

91

91

85

85

95

95

Piaci részesedés

31  %

30  %

31  %

29  %

Forrás:

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (196) | Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési volumene az Unió piacán 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent. A piaci részesedés csökkenő tendenciát mutat a figyelembe vett időszakban, amit megszakított egy 2020-ban bekövetkezett, a Covid19-világjárvánnyal és a 2020-as konténerhiánnyal magyarázható emelkedő tendencia, ami megnehezítette a kelet-ázsiai országokból történő szállítást. |
| --- | --- |

(196)

Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítési volumene az Unió piacán 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent. A piaci részesedés csökkenő tendenciát mutat a figyelembe vett időszakban, amit megszakított egy 2020-ban bekövetkezett, a Covid19-világjárvánnyal és a 2020-as konténerhiánnyal magyarázható emelkedő tendencia, ami megnehezítette a kelet-ázsiai országokból történő szállítást.

4.5.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (197) | A figyelembe vett időszakban a szabadpiaci felhasználás 1 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent; ez a piaci részesedést tekintve 2 százalékpontnyi veszteséget jelentett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(197)

A figyelembe vett időszakban a szabadpiaci felhasználás 1 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent; ez a piaci részesedést tekintve 2 százalékpontnyi veszteséget jelentett a figyelembe vett időszakban.

4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (198) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 1 024 | 1 014 | 993 | 1 034 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 102 | 99 | 91 | 113 |
| Index | 100 | 97 | 89 | 110 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(198)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

1 024

1 014

993

1 034

Index

Index

100

100

99

99

97

97

101

101

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

102

99

91

113

Index

Index

100

100

97

97

89

89

110

110

Forrás:

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

A

| (199) | A vizsgálati időszakban tapasztalt keresletélénkülés miatt az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt 1 %-kal nőtt annak ellenére, hogy 2018 és 2020 között negatív tendenciát mutatott. Hasonlóképpen, a termelékenység is csökkent a 2018–2020-as időszakban, és a figyelembe vett időszakban csak a vizsgálati időszaknak köszönhetően lett pozitív. |
| --- | --- |

(199)

A vizsgálati időszakban tapasztalt keresletélénkülés miatt az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszak alatt 1 %-kal nőtt annak ellenére, hogy 2018 és 2020 között negatív tendenciát mutatott. Hasonlóképpen, a termelékenység is csökkent a 2018–2020-as időszakban, és a figyelembe vett időszakban csak a vizsgálati időszaknak köszönhetően lett pozitív.

4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága

A dömpingkülönbözet nagysága

| (200) | A Hailide dömpingkülönbözete meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve a Hailide Kínából érkező behozatalának volumenét és árait, a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. A fentiekben említettek szerint, a Hailide [17–20 %]-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Továbbá a Hailide 4. táblázatban látható importára legalább 23 %-kal alacsonyabb volt a dél-korai importárnál, legalább 12 %-kal alacsonyabb volt a tajvani importárnál, és legalább 42 %-kal alacsonyabb volt az egyéb harmadik országokból érkező import áránál. |
| --- | --- |

(200)

A Hailide dömpingkülönbözete meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve a Hailide Kínából érkező behozatalának volumenét és árait, a dömpingkülönbözet tényleges nagysága jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. A fentiekben említettek szerint, a Hailide [17–20 %]-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Továbbá a Hailide 4. táblázatban látható importára legalább 23 %-kal alacsonyabb volt a dél-korai importárnál, legalább 12 %-kal alacsonyabb volt a tajvani importárnál, és legalább 42 %-kal alacsonyabb volt az egyéb harmadik országokból érkező import áránál.

de minimis

4.5.3.   
  Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (201) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna) | 2 042 | 1 974 | 1 713 | 1 957 |
| Index | 100 | 97 | 84 | 96 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 2 371 | 2 357 | 2 039 | 2 246 |
| Index | 100 | 99 | 86 | 95 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(201)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)

2 042

1 974

1 713

1 957

Index

Index

100

100

97

97

84

84

96

96

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

2 371

2 357

2 039

2 246

Index

Index

100

100

99

99

86

86

95

95

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (202) | Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé, Unión belül felszámított, átlagos értékesítési egységára 2018-ról 2020-ra 16 %-kal csökkent, és csak részben áll helyre 12 százalékpontos növekedéssel a vizsgálati időszakban, elérve a tonnánként 1 957 EUR-t. Az értékesítési ár csökkenése leginkább a kínai import árnyomásával függ össze. Emellett 2019-ben és 2020-ban a világgazdasági lassulás érintette a nyersanyagok és ennek következtében az ipari poliészter fonalak árait is. |
| --- | --- |

(202)

Az uniós gazdasági ágazat független vevők felé, Unión belül felszámított, átlagos értékesítési egységára 2018-ról 2020-ra 16 %-kal csökkent, és csak részben áll helyre 12 százalékpontos növekedéssel a vizsgálati időszakban, elérve a tonnánként 1 957 EUR-t. Az értékesítési ár csökkenése leginkább a kínai import árnyomásával függ össze. Emellett 2019-ben és 2020-ban a világgazdasági lassulás érintette a nyersanyagok és ennek következtében az ipari poliészter fonalak árait is.

| (203) | A termelési költségek is hasonló trendet követtek, részben a 2019-ben és 2020-ban bekövetkező világgazdasági lassulás során csökkenő nyersanyagárak, részben pedig az olyan racionalizálásokkövetkeztében, mint az ezekben az években végrehajtott létszámleépítések. Az egységköltség 2019-ben 1 százalékponttal, 2020-ban 13 százalékponttal csökkent. Az árak azonban nagyobb mértékben, 16 százalékponttal csökkentek ebben a két évben. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott profitálni ezekből a költségcsökkenésekből. A vizsgálati időszakban az egységköltségek 9 százalékponttal, míg az eladási ár 12 százalékponttal nőtt. A figyelembe vett időszak elejéhez képest azonban az árak az egységköltséggel csaknem azonos százalékban csökkentek, ami azt mutatja, hogy az árakat leszorították. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni a költségcsökkenésből; nem tudta emelni az árakat, sőt még az eredeti szinten sem tudta tartani azokat. |
| --- | --- |

(203)

A termelési költségek is hasonló trendet követtek, részben a 2019-ben és 2020-ban bekövetkező világgazdasági lassulás során csökkenő nyersanyagárak, részben pedig az olyan racionalizálásokkövetkeztében, mint az ezekben az években végrehajtott létszámleépítések. Az egységköltség 2019-ben 1 százalékponttal, 2020-ban 13 százalékponttal csökkent. Az árak azonban nagyobb mértékben, 16 százalékponttal csökkentek ebben a két évben. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott profitálni ezekből a költségcsökkenésekből. A vizsgálati időszakban az egységköltségek 9 százalékponttal, míg az eladási ár 12 százalékponttal nőtt. A figyelembe vett időszak elejéhez képest azonban az árak az egységköltséggel csaknem azonos százalékban csökkentek, ami azt mutatja, hogy az árakat leszorították. Az uniós gazdasági ágazat nem tudott hasznot húzni a költségcsökkenésből; nem tudta emelni az árakat, sőt még az eredeti szinten sem tudta tartani azokat.

4.5.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (204) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 48 153 | 49 499 | 46 821 | 51 680 |
| Index | 100 | 103 | 97 | 107 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(204)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

48 153

49 499

46 821

51 680

Index

Index

100

100

103

103

97

97

107

107

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (205) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 7 %-kal csökkent. Ez a tendencia csak 2020-ban szakadt meg, részben az észszerűsítések, részben pedig a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó különös intézkedések, például a rövidített munkaidő miatt. |
| --- | --- |

(205)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 7 %-kal csökkent. Ez a tendencia csak 2020-ban szakadt meg, részben az észszerűsítések, részben pedig a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó különös intézkedések, például a rövidített munkaidő miatt.

4.5.3.3.   Készletek

Készletek

| (206) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 7 721 | 8 052 | 6 510 | 6 991 |
| Index | 100 | 104 | 84 | 91 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 14  % | 16  % | 13  % | 12  % |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(206)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

7 721

8 052

6 510

6 991

Index

Index

100

100

104

104

84

84

91

91

Zárókészlet a termelés százalékában

14  %

16  %

13  %

12  %

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (207) | A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A vizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós gazdasági ágazat termelésének mintegy 12 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(207)

A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A vizsgálati időszakban a készletek szintje az uniós gazdasági ágazat termelésének mintegy 12 %-át tette ki.

4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (208) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka) | –10  % | –15  % | –17  % | –8  % |
| Index | – 100 | – 153 | – 174 | –86 |
| Pénzforgalom (EUR) | –8 902 195 | –4 318 803 | –2 067 021 | –5 374 726 |
| Index | – 100 | –49 | –23 | –60 |
| Beruházások (EUR) | 12 926 148 | 7 405 795 | 2 087 298 | 4 495 812 |
| Index | 100 | 57 | 16 | 35 |
| A beruházások megtérülése | –4  % | –6  % | –6  % | –4  % |
| Index | – 100 | – 158 | – 154 | – 101 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(208)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka)

–10  %

–15  %

–17  %

–8  %

Index

Index

– 100

– 100

– 153

– 153

– 174

– 174

–86

–86

Pénzforgalom (EUR)

–8 902 195

–4 318 803

–2 067 021

–5 374 726

Index

Index

– 100

– 100

–49

–49

–23

–23

–60

–60

Beruházások (EUR)

12 926 148

7 405 795

2 087 298

4 495 812

Index

Index

100

100

57

57

16

16

35

35

A beruházások megtérülése

–4  %

–6  %

–6  %

–4  %

Index

Index

– 100

– 100

– 158

– 158

– 154

– 154

– 101

– 101

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (209) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban végig negatív volt: –10 %-ról indult 2018-ban, és 2020-ra a veszteség – 17 %-ra nőtt. A vizsgálati időszakban a nagy kereslet miatt képes volt enyhén, –8 %-ra javulni. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban végig negatív volt: –10 %-ról indult 2018-ban, és 2020-ra a veszteség – 17 %-ra nőtt. A vizsgálati időszakban a nagy kereslet miatt képes volt enyhén, –8 %-ra javulni.

| (210) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Míg 2018 és 2020 között fokozatosan javult, a vizsgálati időszakban ismét csökkent. Noha 40 %-os javulást mutatott a figyelembe vett időszakban, továbbra is negatív maradt. Következésképpen a pénzforgalom javulása nem jelzi az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének stabilizálódását, mivel az továbbra is negatív. |
| --- | --- |

(210)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Míg 2018 és 2020 között fokozatosan javult, a vizsgálati időszakban ismét csökkent. Noha 40 %-os javulást mutatott a figyelembe vett időszakban, továbbra is negatív maradt. Következésképpen a pénzforgalom javulása nem jelzi az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének stabilizálódását, mivel az továbbra is negatív.

| (211) | A figyelembe vett időszakban a beruházások 65 %-kal csökkentek. Az egészségügyi, a biztonsági és a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés javításához kapcsolódó beruházások, a gyártó üzemek kapacitásának és hatékonyságának növekedése. Noha 2018-ban lehetőség nyílt kapacitásbővítési beruházásokra, ezekre a következő években már nem volt mód. |
| --- | --- |

(211)

A figyelembe vett időszakban a beruházások 65 %-kal csökkentek. Az egészségügyi, a biztonsági és a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés javításához kapcsolódó beruházások, a gyártó üzemek kapacitásának és hatékonyságának növekedése. Noha 2018-ban lehetőség nyílt kapacitásbővítési beruházásokra, ezekre a következő években már nem volt mód.

| (212) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése hasonló tendenciát követett, mint a jövedelmezőség. 2018 és 2020 között visszaesett, majd a vizsgálati időszakban visszatért egy 2018-ashoz közelebbi szintre. A teljes figyelembe vett időszak alatt negatív maradt. Következésképpen a beruházások megtérülése az uniós gazdasági ágazat negatív pénzügyi helyzetét jelzi a figyelembe vett időszak egészében. |
| --- | --- |

(212)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése hasonló tendenciát követett, mint a jövedelmezőség. 2018 és 2020 között visszaesett, majd a vizsgálati időszakban visszatért egy 2018-ashoz közelebbi szintre. A teljes figyelembe vett időszak alatt negatív maradt. Következésképpen a beruházások megtérülése az uniós gazdasági ágazat negatív pénzügyi helyzetét jelzi a figyelembe vett időszak egészében.

4.5.4.   
  A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (213) | A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat általános helyzete makroszinten nem javult a figyelembe vett időszakban, ami pedig a vizsgálati időszakban növekvő kereslet mellett várható lenne. Annak ellenére, hogy más exportőrökkel szemben védelemben részesült, a Hailide alacsony árú kivitele továbbra is olyan feltételek mellett történt, amelyek nem tették lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy kilábaljon a kárt okozó dömping hatásaiból. A Hailidétől érkező behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során jelentős volt ([43 000–56 000]), ami ugyanilyen jelentős piaci részesedést ([18–28 %]) eredményezett, így a Hailide a legnagyobb exportáló gyártó az uniós piacon. A Hailide árai a figyelembe vett időszakban folyamatosan az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatt voltak, és a Bizottság megállapította, hogy ezek a vizsgálati időszakban [17–20 %-kal] kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá. Ilyen mennyiségi és árnyomással szembesülve az uniós gazdasági ágazat árai folyamatosan az előállítási költség alatt maradtak, ami veszteséget okozott a teljes figyelembe vett időszakban. Még a vizsgálati időszak alatti megnövekedett kereslet sem vezetett magasabb értékesítésekhez az uniós piacon, mint a figyelembe vett időszak elején. A kapacitásbővítési beruházások ellenére az Unió nem volt képes még megőrizni sem piaci részesedését. |
| --- | --- |

(213)

A vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat általános helyzete makroszinten nem javult a figyelembe vett időszakban, ami pedig a vizsgálati időszakban növekvő kereslet mellett várható lenne. Annak ellenére, hogy más exportőrökkel szemben védelemben részesült, a Hailide alacsony árú kivitele továbbra is olyan feltételek mellett történt, amelyek nem tették lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy kilábaljon a kárt okozó dömping hatásaiból. A Hailidétől érkező behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során jelentős volt ([43 000–56 000]), ami ugyanilyen jelentős piaci részesedést ([18–28 %]) eredményezett, így a Hailide a legnagyobb exportáló gyártó az uniós piacon. A Hailide árai a figyelembe vett időszakban folyamatosan az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatt voltak, és a Bizottság megállapította, hogy ezek a vizsgálati időszakban [17–20 %-kal] kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá. Ilyen mennyiségi és árnyomással szembesülve az uniós gazdasági ágazat árai folyamatosan az előállítási költség alatt maradtak, ami veszteséget okozott a teljes figyelembe vett időszakban. Még a vizsgálati időszak alatti megnövekedett kereslet sem vezetett magasabb értékesítésekhez az uniós piacon, mint a figyelembe vett időszak elején. A kapacitásbővítési beruházások ellenére az Unió nem volt képes még megőrizni sem piaci részesedését.

| (214) | A vizsgálat azt is feltárta, hogy a gazdasági ágazat helyzete mikroszinten nem érte el a fenntartható szintet, és a gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett a vizsgálati időszakban, annak ellenére, hogy a korábbi két év drasztikus gazdasági visszaesését követően a vizsgálati időszakban helyreállt a kereslet. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét tehát kár érte. |
| --- | --- |

(214)

A vizsgálat azt is feltárta, hogy a gazdasági ágazat helyzete mikroszinten nem érte el a fenntartható szintet, és a gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett a vizsgálati időszakban, annak ellenére, hogy a korábbi két év drasztikus gazdasági visszaesését követően a vizsgálati időszakban helyreállt a kereslet. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét tehát kár érte.

| (215) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(215)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (216) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Hailide dömpingelt behozatala jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Hailide dömpingelt behozatalán kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. |
| --- | --- |

(216)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Hailide dömpingelt behozatala jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Hailide dömpingelt behozatalán kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (217) | A teljes figyelembe vett időszak alatt a Hailide kivitele az Unióba irányuló behozatal jelentős részét tette ki. Annak ellenére, hogy a Hailide piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 3 százalékponttal csökkent, a Hailide kivitele a vizsgálati időszak alatt továbbra is az Unió piaci részesedésének [18–23 %]-át tette ki. A Hailide kivitelének árszintje 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: a vizsgálati időszakban tonnánként [1 500–1 600] EUR áron legalább 17 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Amint a 8. táblázat mutatja, az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban 5 %-kal tudták csökkenteni a termelési egységköltségüket. A Hailide alacsony árai által kifejtett nyomás miatt azonban nem tudták emelni árszintjüket, sőt még fenntartani sem tudták azt jövedelmezőségük javítása érdekében. A Hailide ezáltal leszorította az uniós gazdasági ágazat árszintjét, ami hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban folyamatosan veszteségeket szenvedett. Egyértelmű időbeli egybeesés állapítható meg a Hailide jelentős, [18–23 %]-os piaci részesedést képviselő behozatalának árnyomása és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. Ezért a Hailide exportjának volumene és az általa gyakorolt jelentős árnyomás miatt valódi és lényeges ok-okozati összefüggés állt fenn a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Hailide általi behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(217)

A teljes figyelembe vett időszak alatt a Hailide kivitele az Unióba irányuló behozatal jelentős részét tette ki. Annak ellenére, hogy a Hailide piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 3 százalékponttal csökkent, a Hailide kivitele a vizsgálati időszak alatt továbbra is az Unió piaci részesedésének [18–23 %]-át tette ki. A Hailide kivitelének árszintje 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: a vizsgálati időszakban tonnánként [1 500–1 600] EUR áron legalább 17 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Amint a 8. táblázat mutatja, az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban 5 %-kal tudták csökkenteni a termelési egységköltségüket. A Hailide alacsony árai által kifejtett nyomás miatt azonban nem tudták emelni árszintjüket, sőt még fenntartani sem tudták azt jövedelmezőségük javítása érdekében. A Hailide ezáltal leszorította az uniós gazdasági ágazat árszintjét, ami hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban folyamatosan veszteségeket szenvedett. Egyértelmű időbeli egybeesés állapítható meg a Hailide jelentős, [18–23 %]-os piaci részesedést képviselő behozatalának árnyomása és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. Ezért a Hailide exportjának volumene és az általa gyakorolt jelentős árnyomás miatt valódi és lényeges ok-okozati összefüggés állt fenn a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Hailide általi behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   
  A Hangzhou Huachun Chemical Fibertől érkező behozatal

A Hangzhou Huachun Chemical Fibertől érkező behozatal

| (218) | A Hangzhou Huachun Chemical Fiber 2021-ben megszűnt. Kivitele 99 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és a vizsgálati időszakban nem érte el az uniós piaci részesedés 1 %-át. Ezenfelül exportára jelentősen meghaladta az uniós gazdasági ágazat árát. Következésképpen az említett kivitel a felülvizsgálati időszak alatt nem járult hozzá a kárhoz. |
| --- | --- |

(218)

A Hangzhou Huachun Chemical Fiber 2021-ben megszűnt. Kivitele 99 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, és a vizsgálati időszakban nem érte el az uniós piaci részesedés 1 %-át. Ezenfelül exportára jelentősen meghaladta az uniós gazdasági ágazat árát. Következésképpen az említett kivitel a felülvizsgálati időszak alatt nem járult hozzá a kárhoz.

5.2.2.   
  A vámok hatálya alá tartozó más exportáló gyártóktól érkező behozatal

A vámok hatálya alá tartozó más exportáló gyártóktól érkező behozatal

| (219) | A vámok hatálya alá tartozó más exportáló gyártóktól érkező behozatal a következőképpen alakult:

  12. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőröktől származó behozatal volumene (tonna) | [58 000 –63 000 ] | [59 000 –64 000 ] | [58 000 –63 000 ] | [69 000 –74 000 ] |
| Index | 100 | 101 | 99 | 117 |
| Piaci részesedés | [25 –30  %] | [27 –32  %] | [30 –35  %] | [29 –34  %] |
| Index | 100 | 107 | 118 | 115 |
| Forrás: | A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(219)

A vámok hatálya alá tartozó más exportáló gyártóktól érkező behozatal a következőképpen alakult:

12. táblázat

12. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

A jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőröktől származó behozatal volumene (tonna)

[58 000 –63 000 ]

[59 000 –64 000 ]

[58 000 –63 000 ]

[69 000 –74 000 ]

Index

Index

100

100

101

101

99

99

117

117

Piaci részesedés

[25 –30  %]

[27 –32  %]

[30 –35  %]

[29 –34  %]

Index

Index

100

100

107

107

118

118

115

115

Forrás:

Forrás:

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

| (220) | Importáraik a következőképpen alakultak:

  13. táblázat


  Importár, vámok nélkül (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína (a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök) | 1 655 | 1 531 | 1 195 | 1 440 |
| Index | 100 | 92 | 72 | 87 |

(220)

Importáraik a következőképpen alakultak:

13. táblázat

13. táblázat

Importár, vámok nélkül (EUR/tonna)

Importár, vámok nélkül (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Kína (a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök)

1 655

1 531

1 195

1 440

Index

Index

100

100

92

92

72

72

87

87

| (221) | Azáltal, hogy a figyelembe vett időszakban magas szinten tartották az Európai Unióba irányuló exportvolumenüket, amelynek árai 17 %-kal alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat árainak, a jelenleg vámok hatálya alá tartozó gyártók hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök tonnánként 1 440 EUR áron értékesítettek a vizsgálati időszakban, és áraik a figyelembe vett időszak során összességében 13 %-kal csökkentek. Ezek az exportőrök az érintett időszakban 4 százalékponttal tovább tudták növelni piaci részesedésüket. Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek az exportőrök hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. |
| --- | --- |

(221)

Azáltal, hogy a figyelembe vett időszakban magas szinten tartották az Európai Unióba irányuló exportvolumenüket, amelynek árai 17 %-kal alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat árainak, a jelenleg vámok hatálya alá tartozó gyártók hozzájárultak az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök tonnánként 1 440 EUR áron értékesítettek a vizsgálati időszakban, és áraik a figyelembe vett időszak során összességében 13 %-kal csökkentek. Ezek az exportőrök az érintett időszakban 4 százalékponttal tovább tudták növelni piaci részesedésüket. Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek az exportőrök hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez.

| (222) | E behozatal azonban nem gyengítette olyan mértékben a Hailide által megvalósított dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított összefüggést, hogy azt többé ne lehetne valódi és lényeges ok-okozati összefüggésnek tekinteni. A Hailide kivitele [18–23 %-os] piaci részesedést képviselt az uniós piacon a vizsgálati időszakban, és árai szorosan követték a többi kínai exportáló gyártó árait (a dömpingellenes vámok beszámításával). Ez a magas piaci részesedés (amely az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének több mint kétharmadát teszi ki, és akkora, mint a Kínán kívüli összes harmadik ország együttes piaci részesedése) az alacsony árakkal párosulva olyan jelentős súllyal bír a piacon, hogy önmagában jelentős árnyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(222)

E behozatal azonban nem gyengítette olyan mértékben a Hailide által megvalósított dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított összefüggést, hogy azt többé ne lehetne valódi és lényeges ok-okozati összefüggésnek tekinteni. A Hailide kivitele [18–23 %-os] piaci részesedést képviselt az uniós piacon a vizsgálati időszakban, és árai szorosan követték a többi kínai exportáló gyártó árait (a dömpingellenes vámok beszámításával). Ez a magas piaci részesedés (amely az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének több mint kétharmadát teszi ki, és akkora, mint a Kínán kívüli összes harmadik ország együttes piaci részesedése) az alacsony árakkal párosulva olyan jelentős súllyal bír a piacon, hogy önmagában jelentős árnyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

| (223) | Ennek megfelelően a Hailidén kívüli gyártóktól származó export hatásai, még ha hozzájárultak is a kárhoz, nem csökkentették lényegesen a Hailide dömpingelt behozatalának relatív fontosságát a kár előidézésében. |
| --- | --- |

(223)

Ennek megfelelően a Hailidén kívüli gyártóktól származó export hatásai, még ha hozzájárultak is a kárhoz, nem csökkentették lényegesen a Hailide dömpingelt behozatalának relatív fontosságát a kár előidézésében.

5.2.3.   
  Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (224) | A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Kínán kívüli harmadik országokból az Unióba irányuló behozatala főként Dél-Koreából, Vietnámból és Tajvanról érkezett. |
| --- | --- |

(224)

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Kínán kívüli harmadik országokból az Unióba irányuló behozatala főként Dél-Koreából, Vietnámból és Tajvanról érkezett.

| (225) | Az Unióba irányuló behozatal (összesített) volumene, valamint az egyéb harmadik országokból érkező, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala terén a piaci részesedés és árak tendenciái a következőképpen alakultak:

  14. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dél-Korea | Volumen (tonna) | 15 150 | 13 025 | 9 259 | 15 167 |
| | Index | 100 | 86 | 61 | 100 |
| | Piaci részesedés | 7  % | 6  % | 5  % | 7  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 024 | 2 051 | 1 803 | 2 077 |
| | Index | 100 | 101 | 89 | 103 |
| Vietnám | Volumen (tonna) | 500 | 129 | 776 | 12 231 |
| | Index | 100 | 26 | 155 | 2 444 |
| | Piaci részesedés | 0  % | 0  % | 0  % | 5  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 340 | 4 136 | 2 276 | 1 537 |
| | Index | 100 | 177 | 97 | 66 |
| Tajvan | Volumen (tonna) | 6 776 | 4 485 | 3 795 | 7 375 |
| | Index | 100 | 66 | 56 | 109 |
| | Piaci részesedés | 3  % | 2  % | 2  % | 3  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 874 | 1 858 | 1 636 | 1 816 |
| | Index | 100 | 99 | 87 | 97 |
| Más harmadik országok | Volumen (tonna) | 19 759 | 15 261 | 11 917 | 11 364 |
| | Index | 100 | 77 | 60 | 58 |
| | Piaci részesedés | 9  % | 7  % | 6  % | 5  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 586 | 2 780 | 2 683 | 2 740 |
| | Index | 100 | 108 | 104 | 106 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 42 185 | 32 900 | 25 747 | 46 137 |
| | Index | 100 | 78 | 61 | 109 |
| | Piaci részesedés | 18  % | 15  % | 13  % | 20  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 267 | 2 371 | 2 200 | 2 055 |
| | Index | 100 | 105 | 97 | 91 |
| Forrás: | Eurostat. |

(225)

Az Unióba irányuló behozatal (összesített) volumene, valamint az egyéb harmadik országokból érkező, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala terén a piaci részesedés és árak tendenciái a következőképpen alakultak:

14. táblázat

14. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Vizsgálati időszak

Dél-Korea

Volumen (tonna)

15 150

13 025

9 259

15 167

Index

Index

100

100

86

86

61

61

100

100

Piaci részesedés

7  %

6  %

5  %

7  %

Átlagár (EUR/tonna)

2 024

2 051

1 803

2 077

Index

Index

100

100

101

101

89

89

103

103

Vietnám

Volumen (tonna)

500

129

776

12 231

Index

Index

100

100

26

26

155

155

2 444

2 444

Piaci részesedés

0  %

0  %

0  %

5  %

Átlagár (EUR/tonna)

2 340

4 136

2 276

1 537

Index

Index

100

100

177

177

97

97

66

66

Tajvan

Volumen (tonna)

6 776

4 485

3 795

7 375

Index

Index

100

100

66

66

56

56

109

109

Piaci részesedés

3  %

2  %

2  %

3  %

Átlagár (EUR/tonna)

1 874

1 858

1 636

1 816

Index

Index

100

100

99

99

87

87

97

97

Más harmadik országok

Volumen (tonna)

19 759

15 261

11 917

11 364

Index

Index

100

100

77

77

60

60

58

58

Piaci részesedés

9  %

7  %

6  %

5  %

Átlagár (EUR/tonna)

2 586

2 780

2 683

2 740

Index

100

108

104

106

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

42 185

32 900

25 747

46 137

Index

Index

100

100

78

78

61

61

109

109

Piaci részesedés

18  %

15  %

13  %

20  %

Átlagár (EUR/tonna)

2 267

2 371

2 200

2 055

Index

Index

100

100

105

105

97

97

91

91

Forrás:

Forrás:

Eurostat.

| (226) | A vizsgálati időszakban 46 137 tonna nagy szakítószilárdságú poliészter fonalat importáltak a Kínán kívüli harmadik országokból – ez a mennyiség az uniós piac 20 %-át teszi ki. Összességében piaci részesedésük a 2018 és 2020 között 18 %-ról 13 %-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban 20 %-ra emelkedett. Ez követi az uniós fogyasztás tendenciáját, de még annál is markánsabb. A Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára 2019-ben 5 %-kal nőtt, 2020-ban 8 százalékponttal csökkent, majd a vizsgálati időszakban további 6 százalékponttal csökkent. Ez a behozatal főként Dél-Koreából (az uniós piac 7 %-a), Vietnámból (az uniós piac 5 %-a) és Tajvanról (az uniós piac 3 %-a) érkezett. Tekintettel arra, hogy ezek az országok mindegyike Kelet-Ázsiában található, őket is érintette a szállítókonténer-hiány és az ebből eredő magas szállítási költségek, ami megmagyarázza, hogy 2020-ban miért csökkent ezeknek a harmadik országoknak a piaci részesedése. |
| --- | --- |

(226)

A vizsgálati időszakban 46 137 tonna nagy szakítószilárdságú poliészter fonalat importáltak a Kínán kívüli harmadik országokból – ez a mennyiség az uniós piac 20 %-át teszi ki. Összességében piaci részesedésük a 2018 és 2020 között 18 %-ról 13 %-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban 20 %-ra emelkedett. Ez követi az uniós fogyasztás tendenciáját, de még annál is markánsabb. A Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára 2019-ben 5 %-kal nőtt, 2020-ban 8 százalékponttal csökkent, majd a vizsgálati időszakban további 6 százalékponttal csökkent. Ez a behozatal főként Dél-Koreából (az uniós piac 7 %-a), Vietnámból (az uniós piac 5 %-a) és Tajvanról (az uniós piac 3 %-a) érkezett. Tekintettel arra, hogy ezek az országok mindegyike Kelet-Ázsiában található, őket is érintette a szállítókonténer-hiány és az ebből eredő magas szállítási költségek, ami megmagyarázza, hogy 2020-ban miért csökkent ezeknek a harmadik országoknak a piaci részesedése.

| (227) | Az összes harmadik országból érkező behozatal együttesen 2 százalékponttal növelte piaci részesedését az uniós piacon. Azonban az összes harmadik országból érkező behozatal átlagára a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak összes korábbi évében is jelentősen meghaladta az átlagos uniós értékesítési árat. Ezért az összes harmadik ország együttesen nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A Bizottság ezért elemezte, hogy egy konkrét harmadik országból érkező behozatal hozzájárult-e az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(227)

Az összes harmadik országból érkező behozatal együttesen 2 százalékponttal növelte piaci részesedését az uniós piacon. Azonban az összes harmadik országból érkező behozatal átlagára a vizsgálati időszakban, de a figyelembe vett időszak összes korábbi évében is jelentősen meghaladta az átlagos uniós értékesítési árat. Ezért az összes harmadik ország együttesen nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A Bizottság ezért elemezte, hogy egy konkrét harmadik országból érkező behozatal hozzájárult-e az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

| (228) | A Dél-Koreából érkező behozatal hangsúlyosabban követte az uniós felhasználás tendenciáját: 2018 és 2020 között csökkent, a vizsgálati időszakban pedig csekély mértékben a 2018-as szint fölé emelkedett. A piaci részesedés 2018 és 2020 között fokozatosan, 7 %-ról 5 %-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban visszaállt 7 %-ra. A Dél-Koreából érkező behozatal árszintje az érintett időszakban fokozatosan emelkedett, kivéve 2020-at, amely az abban az évben tapasztalt alacsony kereslethez köthető árcsökkenést mutat. |
| --- | --- |

(228)

A Dél-Koreából érkező behozatal hangsúlyosabban követte az uniós felhasználás tendenciáját: 2018 és 2020 között csökkent, a vizsgálati időszakban pedig csekély mértékben a 2018-as szint fölé emelkedett. A piaci részesedés 2018 és 2020 között fokozatosan, 7 %-ról 5 %-ra csökkent, majd a vizsgálati időszakban visszaállt 7 %-ra. A Dél-Koreából érkező behozatal árszintje az érintett időszakban fokozatosan emelkedett, kivéve 2020-at, amely az abban az évben tapasztalt alacsony kereslethez köthető árcsökkenést mutat.

| (229) | A Dél-Koreából érkező behozatal árszintje a vizsgálati időszakban és az azt megelőző két évben magasabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára. A magasabb árszint miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Dél-Koreából érkező behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(229)

A Dél-Koreából érkező behozatal árszintje a vizsgálati időszakban és az azt megelőző két évben magasabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára. A magasabb árszint miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Dél-Koreából érkező behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.

| (230) | A Vietnámból érkező behozatal 2018 és 2020 között nagyon alacsony szinten volt, és ebben az időszakban egyértelműen 1 % alatti piaci részesedést képviselt; a vizsgálati időszakban az uniós piaci részesedés 5 %-át kitevő mennyiségre nőtt. Ez időben egybeesett azzal, hogy az ár az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára feletti szintről a vizsgálati időszakban tonnánként 1 537 EUR-ra csökkent, ami nemcsak lényegesen alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára, hanem közel esik a Hailide tonnánként [1 500–1 600] EUR-s exportárához. |
| --- | --- |

(230)

A Vietnámból érkező behozatal 2018 és 2020 között nagyon alacsony szinten volt, és ebben az időszakban egyértelműen 1 % alatti piaci részesedést képviselt; a vizsgálati időszakban az uniós piaci részesedés 5 %-át kitevő mennyiségre nőtt. Ez időben egybeesett azzal, hogy az ár az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára feletti szintről a vizsgálati időszakban tonnánként 1 537 EUR-ra csökkent, ami nemcsak lényegesen alacsonyabb, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára, hanem közel esik a Hailide tonnánként [1 500–1 600] EUR-s exportárához.

| (231) | A Hailide Unióba irányuló exportja azonban lényegesen magasabb volt a vizsgálati időszakban. Előbbi [43 000–48 000] tonna volt, míg a Vietnámból érkező behozatal csak 12 231 tonnát tett ki, így a Hailide Unióba irányuló exportjának csupán töredékét tette ki. |
| --- | --- |

(231)

A Hailide Unióba irányuló exportja azonban lényegesen magasabb volt a vizsgálati időszakban. Előbbi [43 000–48 000] tonna volt, míg a Vietnámból érkező behozatal csak 12 231 tonnát tett ki, így a Hailide Unióba irányuló exportjának csupán töredékét tette ki.

| (232) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy bár a Vietnámból érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, nem gyengíti az ok-okozati összefüggést, mivel a Vietnámból érkező behozatal volumene csupán töredékét teszi ki a Hailide Unióba irányuló kivitelének, és nem rendelkezik kellően összehasonlítható súllyal ahhoz, hogy nyomást tudjon gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(232)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy bár a Vietnámból érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, nem gyengíti az ok-okozati összefüggést, mivel a Vietnámból érkező behozatal volumene csupán töredékét teszi ki a Hailide Unióba irányuló kivitelének, és nem rendelkezik kellően összehasonlítható súllyal ahhoz, hogy nyomást tudjon gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra.

| (233) | A Tajvanról érkező behozatal 3 %-os piaci részesedést képviselt a figyelembe vett időszak elején és a vizsgálati időszakban. Jóllehet a vizsgálati időszakban felszámított tonnánként 1 816 EUR importár valamivel alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára, lényegesen magasabb volt, mint a Hailide Kínából történő kivitelének tonnánként [1 400–1 600] EUR-s ára. |
| --- | --- |

(233)

A Tajvanról érkező behozatal 3 %-os piaci részesedést képviselt a figyelembe vett időszak elején és a vizsgálati időszakban. Jóllehet a vizsgálati időszakban felszámított tonnánként 1 816 EUR importár valamivel alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat eladási ára, lényegesen magasabb volt, mint a Hailide Kínából történő kivitelének tonnánként [1 400–1 600] EUR-s ára.

| (234) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy bár a Tajvanról érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, nem gyengíti az ok-okozati összefüggést, mivel a Tajvanról érkező behozatal mennyisége csupán töredékét teszi ki a Hailide Kínából érkező behozatalnak, a tajvani behozatal árai jelentősen meghaladták a Hailide Kínából érkező behozatalának árait, és nem rendelkeznek kellően összehasonlítható súllyal ahhoz, hogy nyomást tudjanak gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(234)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy bár a Tajvanról érkező behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, nem gyengíti az ok-okozati összefüggést, mivel a Tajvanról érkező behozatal mennyisége csupán töredékét teszi ki a Hailide Kínából érkező behozatalnak, a tajvani behozatal árai jelentősen meghaladták a Hailide Kínából érkező behozatalának árait, és nem rendelkeznek kellően összehasonlítható súllyal ahhoz, hogy nyomást tudjanak gyakorolni az uniós gazdasági ágazatra.

| (235) | A Tajvanról és Vietnámból érkező behozatal, a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök Kínából érkező behozatalával együttesen figyelembe véve nem gyengítette olyan mértékben a Hailide által megvalósított dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított összefüggést, hogy azt ne lehetne valódi és lényeges ok-okozati összefüggésnek tekinteni. A Hailide exportja [18–23 %-os] piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon a vizsgálati időszakban, és a vállalat átlagosan lényegesen az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatti áron értékesített. Figyelembe véve ennek nagyságát és az ebből eredő árnyomást, a Tajvanról, Vietnámból és a más kínai exportáló gyártóktól érkező behozatal nem csökkentette lényegesen a Hailide dömpingelt behozatalának relatív fontosságát a kár előidézésében. |
| --- | --- |

(235)

A Tajvanról és Vietnámból érkező behozatal, a jelenleg vámok hatálya alá tartozó exportőrök Kínából érkező behozatalával együttesen figyelembe véve nem gyengítette olyan mértékben a Hailide által megvalósított dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított összefüggést, hogy azt ne lehetne valódi és lényeges ok-okozati összefüggésnek tekinteni. A Hailide exportja [18–23 %-os] piaci részesedéssel rendelkezett az uniós piacon a vizsgálati időszakban, és a vállalat átlagosan lényegesen az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatti áron értékesített. Figyelembe véve ennek nagyságát és az ebből eredő árnyomást, a Tajvanról, Vietnámból és a más kínai exportáló gyártóktól érkező behozatal nem csökkentette lényegesen a Hailide dömpingelt behozatalának relatív fontosságát a kár előidézésében.

5.2.4.   
  Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (236) | A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  15. táblázat


  A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 21 674 | 19 603 | 18 729 | 21 299 |
| Index | 100 | 90 | 86 | 98 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 208 | 2 161 | 1 767 | 2 272 |
| Index | 100 | 98 | 80 | 103 |
| Forrás: | Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(236)

A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

15. táblázat

15. táblázat

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

21 674

19 603

18 729

21 299

Index

Index

100

100

90

90

86

86

98

98

Átlagár (EUR/tonna)

2 208

2 161

1 767

2 272

Index

Index

100

100

98

98

80

80

103

103

Forrás:

Forrás:

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és ellenőrzött adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (237) | Míg az exportvolumen a figyelembe vett időszakban az uniós piaci értékesítéshez hasonló tendenciát követett, a vizsgálati időszakban a volumenek csak 2 %-kal maradtak el a 2018-as számadatoktól, és erőteljesebb fellendülést mutattak, mint az uniós piaci értékesítések, amelyek még mindig 5 %-kal maradtak el a 2018-as volumenektől. |
| --- | --- |

(237)

Míg az exportvolumen a figyelembe vett időszakban az uniós piaci értékesítéshez hasonló tendenciát követett, a vizsgálati időszakban a volumenek csak 2 %-kal maradtak el a 2018-as számadatoktól, és erőteljesebb fellendülést mutattak, mint az uniós piaci értékesítések, amelyek még mindig 5 %-kal maradtak el a 2018-as volumenektől.

| (238) | Az export átlagára minden évben egyértelműen meghaladta az uniós piacon alkalmazott eladási árat; a vizsgálati időszakban több mint 10 %-kal volt magasabb. Az export átlagára az uniós piaci árakhoz hasonló tendenciát követett. Mindazonáltal, jóllehet 2020-ban az exportár erőteljesebben visszaesett, a vizsgálati időszakban gyorsabban helyre állt, mint az uniós piaci árak, és 3 %-kal magasabb szintet ért el a 2018-as átlagárnál, míg az uniós piacon az eladási ár a vizsgálati időszakban még mindig 4 %-kal volt alacsonyabb, mint a 2018-as ár. |
| --- | --- |

(238)

Az export átlagára minden évben egyértelműen meghaladta az uniós piacon alkalmazott eladási árat; a vizsgálati időszakban több mint 10 %-kal volt magasabb. Az export átlagára az uniós piaci árakhoz hasonló tendenciát követett. Mindazonáltal, jóllehet 2020-ban az exportár erőteljesebben visszaesett, a vizsgálati időszakban gyorsabban helyre állt, mint az uniós piaci árak, és 3 %-kal magasabb szintet ért el a 2018-as átlagárnál, míg az uniós piacon az eladási ár a vizsgálati időszakban még mindig 4 %-kal volt alacsonyabb, mint a 2018-as ár.

| (239) | Az összehasonlítás azt mutatja, hogy az uniós gyártók erősen elkötelezettek az uniós piac iránt, míg magasabb árakat tudnak elérni az exportértékesítések esetében. |
| --- | --- |

(239)

Az összehasonlítás azt mutatja, hogy az uniós gyártók erősen elkötelezettek az uniós piac iránt, míg magasabb árakat tudnak elérni az exportértékesítések esetében.

| (240) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá a kárhoz, sőt éppen ellenkezőleg, hozzájárult a veszteség mérsékléséhez. |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá a kárhoz, sőt éppen ellenkezőleg, hozzájárult a veszteség mérsékléséhez.

5.2.5.   
  Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (241) | Az uniós gazdasági ágazat belső felhasználása jelentősen nőtt a vizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszakban 39 %-kal emelkedett. Ugyanakkor az a döntés, hogy növelni fogják a belső felhasználást annak érdekében, hogy magasabb kidolgozottsági szintű downstream termékeket értékesíthessenek, nem az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka, hanem a dömpingelt behozatal közvetlen következménye, mivel az uniós gyártóknak a dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem sikerült tisztességes piaci árat elérniük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szabadpiacán. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez nem olyan tényező, amely hozzájárult volna a kárhoz. |
| --- | --- |

(241)

Az uniós gazdasági ágazat belső felhasználása jelentősen nőtt a vizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszakban 39 %-kal emelkedett. Ugyanakkor az a döntés, hogy növelni fogják a belső felhasználást annak érdekében, hogy magasabb kidolgozottsági szintű downstream termékeket értékesíthessenek, nem az uniós gazdasági ágazatot ért kár oka, hanem a dömpingelt behozatal közvetlen következménye, mivel az uniós gyártóknak a dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem sikerült tisztességes piaci árat elérniük a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szabadpiacán. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez nem olyan tényező, amely hozzájárult volna a kárhoz.

5.2.6.   
  Magas energiaárak és infláció

Magas energiaárak és infláció

| (242) | A kérelmezőnek a vizsgálati időszak utáni fejleményekről szóló beadványára reagálva több felhasználó és egy felhasználói szövetség azt állította, hogy a növekvő energiaköltségek és az inflációs válság megszakítja a kínai nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. A kérelmező beadványában ismertetett növekvő energiaköltségek és infláció azonban a vizsgálati időszak után merültek fel. A felhasználók nem számoltak be arról, hogy a vizsgálati időszak alatt ilyen fejlemény történt volna, a Bizottság ezért elutasította ezt az érvelést. |
| --- | --- |

(242)

A kérelmezőnek a vizsgálati időszak utáni fejleményekről szóló beadványára reagálva több felhasználó és egy felhasználói szövetség azt állította, hogy a növekvő energiaköltségek és az inflációs válság megszakítja a kínai nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatala és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. A kérelmező beadványában ismertetett növekvő energiaköltségek és infláció azonban a vizsgálati időszak után merültek fel. A felhasználók nem számoltak be arról, hogy a vizsgálati időszak alatt ilyen fejlemény történt volna, a Bizottság ezért elutasította ezt az érvelést.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (243) | Egyértelmű időbeli egybeesés állapítható meg a Hailide Kínából érkező jelentős behozatala és az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása között. |
| --- | --- |

(243)

Egyértelmű időbeli egybeesés állapítható meg a Hailide Kínából érkező jelentős behozatala és az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása között.

| (244) | A Bizottság további kárt okozó tényezőket is megvizsgált, de nem talált olyan egyéb tényezőt, amely olyan mértékben enyhítené a Hailide Kínából érkező exportja és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést, hogy ne lenne többé valódi és lényeges kapcsolat a Hailide behozatala és a megállapított kár között. |
| --- | --- |

(244)

A Bizottság további kárt okozó tényezőket is megvizsgált, de nem talált olyan egyéb tényezőt, amely olyan mértékben enyhítené a Hailide Kínából érkező exportja és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést, hogy ne lenne többé valódi és lényeges kapcsolat a Hailide behozatala és a megállapított kár között.

| (245) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Hailide Kínából érkező, dömpingelt kivitele jelentősen hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, és egyetlen egyéb tényező sem gyengíti – egyénileg vagy együttesen – a Hailide dömpingelt kivitele és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(245)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Hailide Kínából érkező, dömpingelt kivitele jelentősen hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, és egyetlen egyéb tényező sem gyengíti – egyénileg vagy együttesen – a Hailide dömpingelt kivitele és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést.

6.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (246) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és (a 7. pontban vizsgált) uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló végleges intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(246)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és (a 7. pontban vizsgált) uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló végleges intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (247) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához. |
| --- | --- |

(247)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához.

6.1.   Kárkülönbözet

Kárkülönbözet

| (248) | A Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Ebben az ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni azáltal, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2c) és (2d) bekezdése értelmében vett irányáron értékesít. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Ebben az ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni azáltal, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2c) és (2d) bekezdése értelmében vett irányáron értékesít.

| (249) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget és a rendes versenyfeltételek mellett észszerűen elvárható jövedelmezőséget. A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a Kínából érkező behozatal megnövekedése előtt elért nyereséget elemezte. Ez azonban alacsonyabb volt, mint az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésében előírt legalább 6 %. A Bizottság ezért ezt a haszonkulcsot az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése szerint 6 %-ra cserélte. |
| --- | --- |

(249)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget és a rendes versenyfeltételek mellett észszerűen elvárható jövedelmezőséget. A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a Kínából érkező behozatal megnövekedése előtt elért nyereséget elemezte. Ez azonban alacsonyabb volt, mint az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésében előírt legalább 6 %. A Bizottság ezért ezt a haszonkulcsot az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdése szerint 6 %-ra cserélte.

| (250) | Senki nem fogalmazott meg olyan állítást, miszerint a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F) és az innováció szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna. |
| --- | --- |

(250)

Senki nem fogalmazott meg olyan állítást, miszerint a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatban a beruházások, a kutatás-fejlesztés (K+F) és az innováció szintje normál versenyfeltételek mellett magasabb lett volna.

| (251) | A mintában szereplő egyik uniós gyártó (Glanzstoff) bizonyítani tudta az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdése értelmében vett jövőbeni megfelelési költségek fennállását. Az intézkedések alkalmazásának időszakában felmerülő további környezetvédelmi költségek tükrözése érdekében az érintett gyártó irányárát a Bizottság tonnánként 6,6 EUR összeggel megnövelte. Ez a Glanzstoff tonnánkénti átlagos termelési költségének kevesebb mint 1 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(251)

A mintában szereplő egyik uniós gyártó (Glanzstoff) bizonyítani tudta az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdése értelmében vett jövőbeni megfelelési költségek fennállását. Az intézkedések alkalmazásának időszakában felmerülő további környezetvédelmi költségek tükrözése érdekében az érintett gyártó irányárát a Bizottság tonnánként 6,6 EUR összeggel megnövelte. Ez a Glanzstoff tonnánkénti átlagos termelési költségének kevesebb mint 1 %-át teszi ki.

| (252) | Mindezek alapján a Bizottság a 6 %-os nyereségcélnak a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségére való alkalmazásával kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(252)

Mindezek alapján a Bizottság a 6 %-os nyereségcélnak a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti termelési költségére való alkalmazásával kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

| (253) | A Bizottság ezt követően a Hailide – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – típusonkénti, súlyozott átlagos exportárának, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós szabadpiacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. Az érintett felek végső tájékoztatása szerint a számításból 39 %-os átlagos alulértékesítési különbözet adódott. |
| --- | --- |

(253)

A Bizottság ezt követően a Hailide – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – típusonkénti, súlyozott átlagos exportárának, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós szabadpiacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. Az érintett felek végső tájékoztatása szerint a számításból 39 %-os átlagos alulértékesítési különbözet adódott.

| (254) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Hailide számos konkrét állítást terjesztett elő a vele kapcsolatban álló, uniós importőrön keresztül történő exportértékesítésekkel kapcsolatban, amint azt a 2.6. szakasz részletesen kiemeli. Ezenfelül a Bizottság elírást talált a kárkülönbözet kiszámításához használt adatok kerekítésében, amelyet javított. Ennek eredményeként újraszámította a Hailide kárkülönbözetét, valamint az alákínálást. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az újraszámítás nem gyakorolt jelentős hatást az alákínálásra. A felülvizsgált számítások kapcsán az érdekelt felek újabb tájékoztatására került sor. |
| --- | --- |

(254)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására válaszul a Hailide számos konkrét állítást terjesztett elő a vele kapcsolatban álló, uniós importőrön keresztül történő exportértékesítésekkel kapcsolatban, amint azt a 2.6. szakasz részletesen kiemeli. Ezenfelül a Bizottság elírást talált a kárkülönbözet kiszámításához használt adatok kerekítésében, amelyet javított. Ennek eredményeként újraszámította a Hailide kárkülönbözetét, valamint az alákínálást. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az újraszámítás nem gyakorolt jelentős hatást az alákínálásra. A felülvizsgált számítások kapcsán az érdekelt felek újabb tájékoztatására került sor.

| (255) | A kár megszüntetéséhez szükséges végső mérték ennek megfelelően a következő:







  Ország | Társaság | Végleges kárkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 38,7 |

(255)

A kár megszüntetéséhez szükséges végső mérték ennek megfelelően a következő:

Ország

Társaság

Végleges kárkülönbözet (%)

Kína

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

38,7

7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (256) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(256)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (257) | A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri a Hailide Kínából érkező dömpingelt behozatala miatt, amely alákínál az uniós gazdasági ágazat árainak, ami szintén növeli a már vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök által gyakorolt árnyomást. Az uniós gazdasági ágazat ugyanis nem tudta teljes mértékben kihasználni a Kínával szembeni dömpingellenes vámok előnyeit. |
| --- | --- |

(257)

A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri a Hailide Kínából érkező dömpingelt behozatala miatt, amely alákínál az uniós gazdasági ágazat árainak, ami szintén növeli a már vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök által gyakorolt árnyomást. Az uniós gazdasági ágazat ugyanis nem tudta teljes mértékben kihasználni a Kínával szembeni dömpingellenes vámok előnyeit.

| (258) | Az uniós gazdasági ágazatnak előnye fog származni a hatályos intézkedések Hailidére való kiterjesztéséből, ami valószínűsíthetően megakadályozza a rendkívül alacsony árú kínai behozatal további jelentős megnövekedését. Intézkedések nélkül a Hailide a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós piacra irányuló dömpingelt exportját folytatva tovább akadályozná az uniós gazdasági ágazatot e fonalak megfelelő áron történő értékesítésében, ezáltal pedig további jelentős kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(258)

Az uniós gazdasági ágazatnak előnye fog származni a hatályos intézkedések Hailidére való kiterjesztéséből, ami valószínűsíthetően megakadályozza a rendkívül alacsony árú kínai behozatal további jelentős megnövekedését. Intézkedések nélkül a Hailide a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós piacra irányuló dömpingelt exportját folytatva tovább akadályozná az uniós gazdasági ágazatot e fonalak megfelelő áron történő értékesítésében, ezáltal pedig további jelentős kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

7.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (259) | A jelenlegi vizsgálat során egyetlen független importőr sem működött együtt. |
| --- | --- |

(259)

A jelenlegi vizsgálat során egyetlen független importőr sem működött együtt.

| (260) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a független importőrök szempontjából nem állt fenn olyan kényszerítő ok, amely miatt ne lehetne bevezetni intézkedéseket a Hailidével szemben. |
| --- | --- |

(260)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a független importőrök szempontjából nem állt fenn olyan kényszerítő ok, amely miatt ne lehetne bevezetni intézkedéseket a Hailidével szemben.

7.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (261) | A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak különféle felhasználóinak több fő csoportja van: a gumiabroncs-gyártók, amelyek az Unióban a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak iránti kereslet körülbelül 50 %-át teszik ki, valamint a műszakiszövet-, szalag-, heveder-, pánt-, kötél és övgyártók, amelyek az uniós kereslet körülbelül 50 %-át teszik ki. A műszaki szöveteket, hevedereket, pántokat, köteleket és öveket az autóiparban, rakodó- és emelőberendezésekben, szállítmányok rögzítéséhez és mindenféle gépekben alkalmazzák. |
| --- | --- |

(261)

A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak különféle felhasználóinak több fő csoportja van: a gumiabroncs-gyártók, amelyek az Unióban a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak iránti kereslet körülbelül 50 %-át teszik ki, valamint a műszakiszövet-, szalag-, heveder-, pánt-, kötél és övgyártók, amelyek az uniós kereslet körülbelül 50 %-át teszik ki. A műszaki szöveteket, hevedereket, pántokat, köteleket és öveket az autóiparban, rakodó- és emelőberendezésekben, szállítmányok rögzítéséhez és mindenféle gépekben alkalmazzák.

| (262) | Az eljárás megindításakor a Bizottság 64 ismert uniós felhasználót és felhasználói szövetséget keresett meg, és kért fel az együttműködésre. A vizsgálat megindítását követően öt felhasználó és egy felhasználói szervezet jelentkezett. A jelentkező felhasználók a műszaki szövetek, szalagok, hevederek, pántok, kötelek és övek szegmensében tevékenykedő gyártók. A résztvevő felhasználók a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós felhasználásának 10 %-át teszik ki. A gumiabroncsgyártó szegmensből egyetlen felhasználó sem jelentkezett. |
| --- | --- |

(262)

Az eljárás megindításakor a Bizottság 64 ismert uniós felhasználót és felhasználói szövetséget keresett meg, és kért fel az együttműködésre. A vizsgálat megindítását követően öt felhasználó és egy felhasználói szervezet jelentkezett. A jelentkező felhasználók a műszaki szövetek, szalagok, hevederek, pántok, kötelek és övek szegmensében tevékenykedő gyártók. A résztvevő felhasználók a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós felhasználásának 10 %-át teszik ki. A gumiabroncsgyártó szegmensből egyetlen felhasználó sem jelentkezett.

| (263) | A Hailide által gyártott nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egyetlen felhasználója sem adott a kérdőívekre válaszokat. Egy felhasználói szövetség és a Hailide által gyártott nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak öt felhasználója azonban a vámok Hailidéra való kiterjesztésének pénzügyi hatásaira és az ellátás stabilitásának szükségességére vonatkozó beadványokat nyújtott be. |
| --- | --- |

(263)

A Hailide által gyártott nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak egyetlen felhasználója sem adott a kérdőívekre válaszokat. Egy felhasználói szövetség és a Hailide által gyártott nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak öt felhasználója azonban a vámok Hailidéra való kiterjesztésének pénzügyi hatásaira és az ellátás stabilitásának szükségességére vonatkozó beadványokat nyújtott be.

| (264) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tíz felhasználótól, egy felhasználói szövetségtől, valamint egy szőtt termékeket is előállító, integrált gyártótól érkeztek észrevételek az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban. E felek ellenezték a Bizottság azon szándékát, hogy a dömpingellenes vámokat vessen ki a Hailidétől származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra. |
| --- | --- |

(264)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tíz felhasználótól, egy felhasználói szövetségtől, valamint egy szőtt termékeket is előállító, integrált gyártótól érkeztek észrevételek az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban. E felek ellenezték a Bizottság azon szándékát, hogy a dömpingellenes vámokat vessen ki a Hailidétől származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra.

| (265) | Több felhasználó és a felhasználói szövetség azt állították, hogy a Bizottság elemzése hiányos tényeken alapul, mivel a Bizottság figyelmen kívül hagyta a kkv-nak minősülő felhasználó vállalatok beadványait, annak ellenére, hogy e vállalatok felajánlották, hogy a Bizottság a helyszínen vagy távellenőrzéssel ellenőrizheti adataikat. |
| --- | --- |

(265)

Több felhasználó és a felhasználói szövetség azt állították, hogy a Bizottság elemzése hiányos tényeken alapul, mivel a Bizottság figyelmen kívül hagyta a kkv-nak minősülő felhasználó vállalatok beadványait, annak ellenére, hogy e vállalatok felajánlották, hogy a Bizottság a helyszínen vagy távellenőrzéssel ellenőrizheti adataikat.

| (266) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Ugyanis amint az a következő szakaszokból kiderül, a Bizottság az uniós érdek elemzése során valamennyi felhasználó beadványát figyelembe vette, annak ellenére, hogy néhány konkrét adatot a határidő lejárta után 64 nappal, egy meghallgatás keretében nyújtottak be, majd ezeket az adatokat 7 hónappal a határidő lejárta után további adatokkal egészítettek ki, így az adatok benyújtására túl későn került sor ahhoz, hogy azok ellenőrzés tárgyát képezzék. A Bizottság már tájékoztatta a feleket a határidő lejártáról, amikor azok két hónappal a határidő lejártát követően engedélyt kértek a kérdőívek késedelmes benyújtására. |
| --- | --- |

(266)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Ugyanis amint az a következő szakaszokból kiderül, a Bizottság az uniós érdek elemzése során valamennyi felhasználó beadványát figyelembe vette, annak ellenére, hogy néhány konkrét adatot a határidő lejárta után 64 nappal, egy meghallgatás keretében nyújtottak be, majd ezeket az adatokat 7 hónappal a határidő lejárta után további adatokkal egészítettek ki, így az adatok benyújtására túl későn került sor ahhoz, hogy azok ellenőrzés tárgyát képezzék. A Bizottság már tájékoztatta a feleket a határidő lejártáról, amikor azok két hónappal a határidő lejártát követően engedélyt kértek a kérdőívek késedelmes benyújtására.

7.3.1.   
  Pénzügyi hatás

Pénzügyi hatás

| (267) | A felhasználói szövetség és a Hailide által gyártott nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak öt felhasználója azzal érveltek, hogy a más kínai exportőrökre kivetett vám mértéke (5,1–9,8 %) megfelelő egyensúlyt teremtett a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós gyártóinak és a felhasználói iparágaknak az érdekei között. Ezért az intézkedések eredeti szinten történő fenntartását a felhasználói iparág át tudná vállalni. Noha a Hailide a múltban nem tartozott vámok hatálya alá, a Hailide behozatalára kivetni szándékozott 6,9 %-os vám a más kínai exportőrökre korábban kivetett vámokkal azonos tartományon belül található. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy pénzügyi szempontból nincs kényszerítő ok, amely a Hailidéval szembeni 6,9 %-os vám kivetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(267)

A felhasználói szövetség és a Hailide által gyártott nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak öt felhasználója azzal érveltek, hogy a más kínai exportőrökre kivetett vám mértéke (5,1–9,8 %) megfelelő egyensúlyt teremtett a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós gyártóinak és a felhasználói iparágaknak az érdekei között. Ezért az intézkedések eredeti szinten történő fenntartását a felhasználói iparág át tudná vállalni. Noha a Hailide a múltban nem tartozott vámok hatálya alá, a Hailide behozatalára kivetni szándékozott 6,9 %-os vám a más kínai exportőrökre korábban kivetett vámokkal azonos tartományon belül található. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy pénzügyi szempontból nincs kényszerítő ok, amely a Hailidéval szembeni 6,9 %-os vám kivetése ellen szólna.

| (268) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tíz felhasználó, a felhasználói szövetség, valamint az integrált gyártó azzal érveltek, hogy a fő nyersanyagukra kivetett vámok miatti további költségnövekedés uniós székhelyű gyártóként tovább rontja versenyhelyzetüket. Számos példával szolgáltak a kínai gyártók által, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak felhasználásával gyártott downstream termékekre vonatkozóan európai ügyfeleknek adott ajánlatokra; az ezekben szereplő árak nagyon közel voltak a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalaknak a javasolt vámok hozzáadását követő árához, sőt esetenként alatta maradtak annak. Azzal érveltek, hogy a Hailidétől származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett dömpingellenes vámok legnagyobb problémája, hogy azok nem terjednek ki az olyan downstream termékekre, mint a szövetek, övek, rögzítőhevederek, kör keresztmetszetű hevederek és szövethevederek. |
| --- | --- |

(268)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tíz felhasználó, a felhasználói szövetség, valamint az integrált gyártó azzal érveltek, hogy a fő nyersanyagukra kivetett vámok miatti további költségnövekedés uniós székhelyű gyártóként tovább rontja versenyhelyzetüket. Számos példával szolgáltak a kínai gyártók által, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak felhasználásával gyártott downstream termékekre vonatkozóan európai ügyfeleknek adott ajánlatokra; az ezekben szereplő árak nagyon közel voltak a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalaknak a javasolt vámok hozzáadását követő árához, sőt esetenként alatta maradtak annak. Azzal érveltek, hogy a Hailidétől származó, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett dömpingellenes vámok legnagyobb problémája, hogy azok nem terjednek ki az olyan downstream termékekre, mint a szövetek, övek, rögzítőhevederek, kör keresztmetszetű hevederek és szövethevederek.

| (269) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kérelmezők azzal is érveltek, hogy a felhasználók fő aggodalma a downstream piacokon tanúsított tisztességtelen kínai versennyel kapcsolatos. Ezt az aggodalmat tovább súlyosbítaná, ha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Hailidétől érkező behozatalára dömpingellenes vámokat vetnének ki. Másrészről pedig a felhasználók valójában többször jelezték, hogy nem ellenzik az eredeti dömpingellenes intézkedések meghosszabbítását, amelyek az 5,1 % és 9,8 % közötti tartományban mozogtak. |
| --- | --- |

(269)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kérelmezők azzal is érveltek, hogy a felhasználók fő aggodalma a downstream piacokon tanúsított tisztességtelen kínai versennyel kapcsolatos. Ezt az aggodalmat tovább súlyosbítaná, ha a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Hailidétől érkező behozatalára dömpingellenes vámokat vetnének ki. Másrészről pedig a felhasználók valójában többször jelezték, hogy nem ellenzik az eredeti dömpingellenes intézkedések meghosszabbítását, amelyek az 5,1 % és 9,8 % közötti tartományban mozogtak.

| (270) | A downstream termékeket érintő tisztességtelen verseny problémájának kezelése érdekében öt felhasználó és egy felhasználói szövetség arra kérte a Bizottságot, hogy terjessze ki a vámokat az importált szövetszalagokban és tűzoltótömlőkben található nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra is. Hivatkoztak a Kínából származó acél szélerőműtornyokról szóló bizottsági rendeletre (92), amelyben nemcsak a szélerőműtornyok, hanem – az acél szélerőműtornyokat magában foglaló – szélturbinák is a dömpingellenes vám hatálya alá tartoztak. |
| --- | --- |

(270)

A downstream termékeket érintő tisztességtelen verseny problémájának kezelése érdekében öt felhasználó és egy felhasználói szövetség arra kérte a Bizottságot, hogy terjessze ki a vámokat az importált szövetszalagokban és tűzoltótömlőkben található nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra is. Hivatkoztak a Kínából származó acél szélerőműtornyokról szóló bizottsági rendeletre (92), amelyben nemcsak a szélerőműtornyok, hanem – az acél szélerőműtornyokat magában foglaló – szélturbinák is a dömpingellenes vám hatálya alá tartoztak.

92

| (271) | Először is, a Bizottság elismeri, hogy a downstream termékek kínai exportőrei által támasztott verseny korlátozza a felhasználók azon lehetőségét, hogy emeljék áraikat, valamint a megnövelt vámok jelentette többletköltségeket továbbhárítsák. Mindazonáltal a felhasználók szintjén fennálló esetleges tisztességtelen verseny önmagában nem jelenthet kényszerítő okot arra, hogy a Bizottság ne foglalkozzon a kárt okozó dömpinggel, amely az upstream piacon tapasztalható volt. Jóllehet a felhasználók bizonyították, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett, megnövelt vámok versenyhátrányba hozzák őket ugyanazon downstream termék kínai gyártóival szemben, azt is jelezték, hogy a downstream termékek e behozatalával szembeni védelmet az ezekre a termékekre kivetett dömpingellenes vámokkal meg lehetne valósítani. Nem bizonyították, hogy a felhasználói ágazat számára ne lenne lehetséges, hogy panaszt nyújtson be a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakból készült szövetek vagy egyéb származtatott termékek potenciálisan dömpingelt behozatala ellen. |
| --- | --- |

(271)

Először is, a Bizottság elismeri, hogy a downstream termékek kínai exportőrei által támasztott verseny korlátozza a felhasználók azon lehetőségét, hogy emeljék áraikat, valamint a megnövelt vámok jelentette többletköltségeket továbbhárítsák. Mindazonáltal a felhasználók szintjén fennálló esetleges tisztességtelen verseny önmagában nem jelenthet kényszerítő okot arra, hogy a Bizottság ne foglalkozzon a kárt okozó dömpinggel, amely az upstream piacon tapasztalható volt. Jóllehet a felhasználók bizonyították, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett, megnövelt vámok versenyhátrányba hozzák őket ugyanazon downstream termék kínai gyártóival szemben, azt is jelezték, hogy a downstream termékek e behozatalával szembeni védelmet az ezekre a termékekre kivetett dömpingellenes vámokkal meg lehetne valósítani. Nem bizonyították, hogy a felhasználói ágazat számára ne lenne lehetséges, hogy panaszt nyújtson be a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakból készült szövetek vagy egyéb származtatott termékek potenciálisan dömpingelt behozatala ellen.

| (272) | Ráadásul a Hailidétől származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett 6,9 %-os vám a más kínai exportáló gyártókra korábban már kivetett vámok tartományának alsó határán van. A felhasználók számos alkalommal érveltek azzal, hogy a vámok eredeti mértéke egyensúlyt teremtett a különböző érdekek között. Ezen túlmenően a felhasználóknak lehetőségük van más harmadik országokból, például Dél-Koreából, Tajvanról és Vietnamból beszerezni, amelyek növelik termelési kapacitásukat. |
| --- | --- |

(272)

Ráadásul a Hailidétől származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett 6,9 %-os vám a más kínai exportáló gyártókra korábban már kivetett vámok tartományának alsó határán van. A felhasználók számos alkalommal érveltek azzal, hogy a vámok eredeti mértéke egyensúlyt teremtett a különböző érdekek között. Ezen túlmenően a felhasználóknak lehetőségük van más harmadik országokból, például Dél-Koreából, Tajvanról és Vietnamból beszerezni, amelyek növelik termelési kapacitásukat.

| (273) | Azt a javaslatot illetően, mely szerint az intézkedéseket ki kellene terjeszteni a downstream termékekbe beépített nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra, a Bizottság megjegyezte, hogy – az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos üggyel ellentétben – a termékek, amelyekre kiterjesztenék a vámokat, nem tartoznak a vizsgált termékkörbe. Ugyanis az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos ügyben az érintett termék meghatározása már magában foglalta a szélturbina részeként importált tornyokat is: „Az érintett termék: Kínából származó egyes közüzemi méretű [...] acél szélerőműtornyok [...], amelyek jelenleg az ex 7308 20 00 (TARIC-kód: 7308200011) és az ex 7308 90 98 (TARIC-kód: 7308909811) KN-kód,
  szélturbina részeként importálva
  , pedig az ex 8502 31 00 [...] KN-kód alá tartoznak [...]”. A Bizottság főszabály szerint nem vethet ki vámot olyan termékre, amely nem tartozott a vizsgálat hatálya alá. Különösen ebben az esetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a javasolt KN-kódok alá eső lehetséges feldolgozási módok sokfélesége miatt a vámok alkalmazása a vizsgálat hatályán túlra is kiterjedne. |
| --- | --- |

(273)

Azt a javaslatot illetően, mely szerint az intézkedéseket ki kellene terjeszteni a downstream termékekbe beépített nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra, a Bizottság megjegyezte, hogy – az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos üggyel ellentétben – a termékek, amelyekre kiterjesztenék a vámokat, nem tartoznak a vizsgált termékkörbe. Ugyanis az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos ügyben az érintett termék meghatározása már magában foglalta a szélturbina részeként importált tornyokat is: „Az érintett termék: Kínából származó egyes közüzemi méretű [...] acél szélerőműtornyok [...], amelyek jelenleg az ex 7308 20 00 (TARIC-kód: 7308200011) és az ex 7308 90 98 (TARIC-kód: 7308909811) KN-kód,
  szélturbina részeként importálva
  , pedig az ex 8502 31 00 [...] KN-kód alá tartoznak [...]”. A Bizottság főszabály szerint nem vethet ki vámot olyan termékre, amely nem tartozott a vizsgálat hatálya alá. Különösen ebben az esetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a javasolt KN-kódok alá eső lehetséges feldolgozási módok sokfélesége miatt a vámok alkalmazása a vizsgálat hatályán túlra is kiterjedne.

Az érintett termék: Kínából származó egyes közüzemi méretű [...] acél szélerőműtornyok [...], amelyek jelenleg az ex 7308 20 00 (TARIC-kód: 7308200011) és az ex 7308 90 98 (TARIC-kód: 7308909811) KN-kód,

szélturbina részeként importálva

, pedig az ex 8502 31 00 [...] KN-kód alá tartoznak [...]

| (274) | Ezért a Bizottság megállapította, hogy a felhasználók kérése az alkalmazási körön túlra is kiterjesztette volna a vizsgálat hatályát. A kérelmet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(274)

Ezért a Bizottság megállapította, hogy a felhasználók kérése az alkalmazási körön túlra is kiterjesztette volna a vizsgálat hatályát. A kérelmet ezért a Bizottság elutasította.

| (275) | Következésképpen a Bizottság megerősítette az eredeti álláspontját. |
| --- | --- |

(275)

Következésképpen a Bizottság megerősítette az eredeti álláspontját.

7.3.2.   
  Az ellátás stabilitása

Az ellátás stabilitása

| (276) | A felhasználók rámutattak továbbá az uniós gyártók kapacitáshiányára. A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós felhasználása 230 000 tonna volt a vizsgálati időszakban, ami 73 %-kal magasabb, mint az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása, amely mindössze 134 000 tonnát tesz ki. Ez mutatja, hogy összességében szükség van behozatalra. |
| --- | --- |

(276)

A felhasználók rámutattak továbbá az uniós gyártók kapacitáshiányára. A nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak uniós felhasználása 230 000 tonna volt a vizsgálati időszakban, ami 73 %-kal magasabb, mint az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása, amely mindössze 134 000 tonnát tesz ki. Ez mutatja, hogy összességében szükség van behozatalra.

| (277) | Ezenkívül a vizsgálati időszakot követően, 2022-ben számos uniós gyártó a dömpingelt behozatal által előidézett nehéz helyzetre, valamint az európai energiaárak ideiglenes növekedésére reagálva átmenetileg visszafogta vagy teljesen leállította termelését. Ez a helyzet azonban csak a vizsgálati időszak után következett be, és csupán átmeneti intézkedés volt. Jelenleg semmi sem utal arra, hogy az átmeneti kapacitáscsökkenés hosszú távon is fennmaradna, annál is inkább, mivel az energiaköltségek időközben már jelentősen csökkentek. |
| --- | --- |

(277)

Ezenkívül a vizsgálati időszakot követően, 2022-ben számos uniós gyártó a dömpingelt behozatal által előidézett nehéz helyzetre, valamint az európai energiaárak ideiglenes növekedésére reagálva átmenetileg visszafogta vagy teljesen leállította termelését. Ez a helyzet azonban csak a vizsgálati időszak után következett be, és csupán átmeneti intézkedés volt. Jelenleg semmi sem utal arra, hogy az átmeneti kapacitáscsökkenés hosszú távon is fennmaradna, annál is inkább, mivel az energiaköltségek időközben már jelentősen csökkentek.

| (278) | Valamennyi együttműködő felhasználó azzal érvelt, hogy szegmensükben csak egy uniós gyártó szállít a termékeiben használt kiváló minőségű nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat, míg a többi uniós gyártó javarészt az abroncsipar ellátására összpontosít, vagy integrált versenytársak. A felhasználók továbbá azzal érveltek, hogy más harmadik országok drága, specializáltabb minőségű termékeket állítanak elő, mint például Dél-Korea, illetve – Vietnám kivételével – nem rendelkeznek elegendő gyártókapacitással vagy nem megfelelő a termékeik minősége. |
| --- | --- |

(278)

Valamennyi együttműködő felhasználó azzal érvelt, hogy szegmensükben csak egy uniós gyártó szállít a termékeiben használt kiváló minőségű nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakat, míg a többi uniós gyártó javarészt az abroncsipar ellátására összpontosít, vagy integrált versenytársak. A felhasználók továbbá azzal érveltek, hogy más harmadik országok drága, specializáltabb minőségű termékeket állítanak elő, mint például Dél-Korea, illetve – Vietnám kivételével – nem rendelkeznek elegendő gyártókapacitással vagy nem megfelelő a termékeik minősége.

| (279) | A vizsgálati időszakban a vietnámi export 5 %-os uniós piaci részesedéssel rendelkezett. A vietnámi behozatal azonban csak 12 000 tonnát tett ki, és az uniós piaci kereslet kielégítéséhez szükséges behozatalnak csak töredékét fedezte. A Bizottság ezért megjegyezte, hogy az uniós piac ellátási stabilitásának biztosításához általában Kínából érkező behozatalra van szükség. |
| --- | --- |

(279)

A vizsgálati időszakban a vietnámi export 5 %-os uniós piaci részesedéssel rendelkezett. A vietnámi behozatal azonban csak 12 000 tonnát tett ki, és az uniós piaci kereslet kielégítéséhez szükséges behozatalnak csak töredékét fedezte. A Bizottság ezért megjegyezte, hogy az uniós piac ellátási stabilitásának biztosításához általában Kínából érkező behozatalra van szükség.

| (280) | A Bizottság az előző szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a Hailidével szemben bevezetendő 6,9 %-os vám még azon a vámmértéken belül van, amelyet a felhasználók képesek átvállalni. Következésképpen ez a vámmérték nem lesz gátló hatással a Kínából történő beszerzésre, különös tekintettel arra a tényre, hogy a felhasználók továbbra is választhatnak olyan exportáló gyártót, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó. Következésképpen az ellátás stabilitását nem veszélyezteti az, ha vámot vetnek ki a Hailidére. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság az előző szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy a Hailidével szemben bevezetendő 6,9 %-os vám még azon a vámmértéken belül van, amelyet a felhasználók képesek átvállalni. Következésképpen ez a vámmérték nem lesz gátló hatással a Kínából történő beszerzésre, különös tekintettel arra a tényre, hogy a felhasználók továbbra is választhatnak olyan exportáló gyártót, amelyre alacsonyabb vámtétel alkalmazandó. Következésképpen az ellátás stabilitását nem veszélyezteti az, ha vámot vetnek ki a Hailidére.

| (281) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók ellátási stabilitáshoz fűződő érdeke nem eredményez az intézkedések bevezetése ellen szóló kényszerítő okot. |
| --- | --- |

(281)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók ellátási stabilitáshoz fűződő érdeke nem eredményez az intézkedések bevezetése ellen szóló kényszerítő okot.

7.3.3.   
  A termelési kapacitások EU-n kívülre történő áthelyezésének kockázata

A termelési kapacitások EU-n kívülre történő áthelyezésének kockázata

| (282) | Több felhasználó és az integrált gyártó hangsúlyozta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szövésével és bevonásával foglalkozó ágazat jelentőségét a munkaerőpiac tekintetében, valamint azt a tényt, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett vámok emelése a termelési kapacitások EU-n kívülre történő áthelyezését eredményezheti. Az integrált gyártó azzal érvelt, hogy az EU-ban a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakból előállított downstream termékek gyártásával foglalkozó munkaerő körülbelül 100 000 szakmunkást tesz ki. |
| --- | --- |

(282)

Több felhasználó és az integrált gyártó hangsúlyozta a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szövésével és bevonásával foglalkozó ágazat jelentőségét a munkaerőpiac tekintetében, valamint azt a tényt, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett vámok emelése a termelési kapacitások EU-n kívülre történő áthelyezését eredményezheti. Az integrált gyártó azzal érvelt, hogy az EU-ban a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakból előállított downstream termékek gyártásával foglalkozó munkaerő körülbelül 100 000 szakmunkást tesz ki.

| (283) | A Bizottság elismerte, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szövésével és bevonásával foglalkozó ágazat jelentős munkaadó az EU munkaerőpiacán. Azonban a (272) és (274) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Hailidével szemben bevezetett 6,9 %-os vám még azon a vámmértéken belül van, amelyet a felhasználók képesek átvállalni. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a termelési kapacitások esetleges áthelyezésével kapcsolatos érv nem tekinthető olyan kényszerítő oknak, amely a Hailidétől származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett vám ellen szólna. Ezenkívül nem nyújtottak be konkrét bizonyítékot ezen állítások alátámasztására. |
| --- | --- |

(283)

A Bizottság elismerte, hogy a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak szövésével és bevonásával foglalkozó ágazat jelentős munkaadó az EU munkaerőpiacán. Azonban a (272) és (274) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Hailidével szemben bevezetett 6,9 %-os vám még azon a vámmértéken belül van, amelyet a felhasználók képesek átvállalni. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a termelési kapacitások esetleges áthelyezésével kapcsolatos érv nem tekinthető olyan kényszerítő oknak, amely a Hailidétől származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakra kivetett vám ellen szólna. Ezenkívül nem nyújtottak be konkrét bizonyítékot ezen állítások alátámasztására.

7.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (284) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a vámoknak a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Hailide általi behozatalára történő kivetése ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(284)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a vámoknak a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Hailide általi behozatalára történő kivetése ne szolgálná az Unió érdekét.

| (285) | A felhasználók, a felhasználói szövetség és egy integrált gyártó fenti észrevételeit követően a Bizottság megerősítette értékelését. |
| --- | --- |

(285)

A felhasználók, a felhasználói szövetség és egy integrált gyártó fenti észrevételeit követően a Bizottság megerősítette értékelését.

8.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (286) | A Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Unióba irányuló behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A vám összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(286)

A Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak Unióba irányuló behozatalára végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A vám összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (287) | A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Társaság | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Végleges dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 6,9  % | 38,7  % | 6,9  % |

(287)

A fentiek alapján a végleges dömpingellenes vám vámtételei a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Társaság

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Végleges dömpingellenes vám

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

6,9  %

38,7  %

6,9  %

| (288) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételt e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért a jelenlegi vizsgálat során e vállalat tekintetében megállapított helyzetet tükrözte. E vámtétel kizárólag az érintett országból származó és a megjelölt jogalany által előállított érintett termék behozatalára vonatkozik. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalára a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot, valamint 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2023. május 11-i (EU) 2023/934 bizottsági végrehajtási rendelet (93) 1. cikkében felsorolt vámtételek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(288)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételt e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért a jelenlegi vizsgálat során e vállalat tekintetében megállapított helyzetet tükrözte. E vámtétel kizárólag az érintett országból származó és a megjelölt jogalany által előállított érintett termék behozatalára vonatkozik. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalára a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot, valamint 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2023. május 11-i (EU) 2023/934 bizottsági végrehajtási rendelet (93) 1. cikkében felsorolt vámtételek alkalmazandók.

93

| (289) | Az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat minimalizálása érdekében az a vállalat, amelyre egyedi dömpingellenes vám vonatkozik, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor az (EU) 2023/934 végrehajtási rendelet 1. cikke értelmében „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(289)

Az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat minimalizálása érdekében az a vállalat, amelyre egyedi dömpingellenes vám vonatkozik, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor az (EU) 2023/934 végrehajtási rendelet 1. cikke értelmében „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (290) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételt alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozat pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az egyedi vámtétel alkalmazása indokolt legyen, és a vámjognak megfelelően történjen. |
| --- | --- |

(290)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételt alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozat pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az egyedi vámtétel alkalmazása indokolt legyen, és a vámjognak megfelelően történjen.

| (291) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, az egyedi dömpingellenes vámtétel a kérelme alapján alkalmazható. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (94). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(291)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, az egyedi dömpingellenes vámtétel a kérelme alapján alkalmazható. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (94). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

94

Európai Unió Hivatalos Lapjában

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (292) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (95) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(292)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (95) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

95

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (293) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánta a Kínából származó és a Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. által gyártott, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetését. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatásokat követően észrevételeket fogalmazzanak meg. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság kellően figyelembe vette, és az indokolt esetekben a ténymegállapításokat ennek megfelelően módosította. |
| --- | --- |

(293)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánta a Kínából származó és a Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. által gyártott, nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetését. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatásokat követően észrevételeket fogalmazzanak meg. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság kellően figyelembe vette, és az indokolt esetekben a ténymegállapításokat ennek megfelelően módosította.

| (294) | Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt az e rendeletben előírt intézkedésekről, |
| --- | --- |

(294)

Az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság nem nyilvánított véleményt az e rendeletben előírt intézkedésekről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó és a Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. vállalat által gyártott, jelenleg az ex 5402 20 00 KN-kód (TARIC-kód: 5402200010) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: nem a kiskereskedelem számára szokásos módon kiszerelt nagy szakítószilárdságú poliészter fonal (kivéve a varrócérnát, valamint a varrócérna előállítására szolgáló, „Z”-sodratirányú többágú [sodrott] vagy cérnázott, festésre és befejező kezelésre előkészített, műanyag lyukas csévére lazán felcsévélt fonalat), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalat által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Társaság | Végleges dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 6,9 | A976 |

Társaság

Végleges dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

6,9

A976

(3)   TARIC-kiegészítő kód: A989 (Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.) ezúton lezárásra kerül.

(4)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalat esetében meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (a vizsgált terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, akkor az (EU) 2023/934 végrehajtási rendelet 1. cikke értelmében minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  
  HL L 315., 2010.12.1., 1. o.

2

(3)  
  HL L 167., 2017.6.30., 31. o.

3

(4)  
  HL L 49., 2017.2.25., 6. o.

4

(5)  
  HL C 87., 2022.2.23., 2. o.

5

(6)  
  HL C 248., 2022.6.30., 142. o.

6

(7)  WT/DS295/AB/R, 2005. november 29.

7

(8)  
  HL C 248., 2022.6.30., 107. o.

8

(9)  Közlemény a COVID-19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

9

(10)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

10

(11)  Például a vegyi szálak ágazatáról szóló, tizenharmadik irányelv, illetve az ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési tervek.

11

(12)  Zhejiang tartomány petrolkémiai iparának és vegyiparának fejlesztésére irányuló tizennegyedik ötéves terv.

12

(13)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

13

(14)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

14

(15)  Elérhető a következő címen: A Kínai Népköztársaság alkotmánya (npc.gov.cn) (hozzáférés: 2022. november 15.).

15

(16)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

16

(17)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

17

(18)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

18

(19)  Jelentés: 6. fejezet. 122–135. o.

19

(20)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

20

(21)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

21

(22)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

22

(23)  Lásd: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_51522707507210 (hozzáférés: 2022. november 18.).

23

(24)  Lásd például a KKP alapító okiratának 33. cikkét, a kínai társasági törvény 19. cikkét, vagy a „A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” elnevezésű, 2020. évi dokumentumot.

24

(25)  Lásd: cfa.com.cn (hozzáférés: 2022. november 21.).

25

(26)  Jelentés: 5. fejezet, 100–101. o.

26

(27)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

27

(28)  Lásd például: Blanchette, J. – Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster; Foreign Affairs, 100. kötet, 4. szám, 2021. július/augusztus, 10–19. o.

28

The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(29)  Jelentés: 2. fejezet, 31–32. o.

29

(30)  Elérhető a következő címen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (hozzáférés: 2022. november 15.).

30

(31)  Elérhető a következő címen: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (hozzáférés: 2022. november 15.).

31

(32)  Financial Times (2020): „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise” (A Kínai Kommunista Párt fokozottabb ellenőrzés alá vonja a magánvállalkozásokat), megtekinthető a következő internetes címen: https://on.ft.com/3mYxP4j (hozzáférés: 2022. november 15.).

32

(33)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

33

(34)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

34

(35)  Elérhető a következő címen: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/yj/art/2022/art_a01b7532a39a41e891d2540da6981d72.html (hozzáférés: 2022. november 17.).

35

(36)  A regionális elrendezés optimalizálása, a nemzetközi együttműködés megerősítése, a digitális transzformáció előmozdítása, a fejletlen termelési kapacitás megszüntetése, a törvényekkel és rendeletekkel összhangban lévő egyesülések és átszervezések, a piacvezető vállalkozások fejlesztése, a nagy- és kisvállalkozások integrációjának és fejlődésének elősegítése, valamint az ipari versenyképesség megszilárdítása és fokozása.

36

(37)  Ugyanott, II. cikk.

37

(38)  Elérhető a következő címen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (hozzáférés: 2022. november 17.).

38

(39)  Lásd a terv V. fejezetét.

39

(40)  Lásd a terv 2.2.2. pontját.

40

(41)  Lásd a terv 4.1.1. pontját.

41

(42)  Lásd a terv 4.1.3. pontját.

42

(43)  Elérhető a következő címen: www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/t20211207_2666343.htm (hozzáférés: 2022. november 18.).

43

(44)  Lásd a terv III.2.5. pontját.

44

(45)  Lásd a terv III.4.1. pontját. Elérhető a következő címen:

45

https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210707/1162695.shtml (hozzáférés: 2022. november 22.).

(46)  Elérhető a következő címen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (hozzáférés: 2022. november 18.).

46

(47)  Lásd a terv III.2.1. pontját.

47

(48)  Lásd a tervet, amelynek szövege a következő internetcímen érhető el:

48

https://www.zj.gov.cn/art/2021/6/24/art_1229540815_4671249.html (hozzáférés: 2022. november 22.).

(49)  Lásd a terv IV.7. pontját.

49

(50)  Elérhető a következő címen: https://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkml/szfwj/qtgw/202108/t20210803_9538603.html (hozzáférés: 2022. november 22.).

50

(51)  Lásd a terv III.1.4. pontját.

51

(52)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

52

(53)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

53

(54)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

54

(55)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

55

(56)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

56

(57)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

57

(58)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

58

(59)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

59

(60)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

60

(61)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

61

(62)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

62

(63)  Lásd a Kínai Banki és Biztosítási Szabályozó Bizottság (CBIRC) 2020. augusztus 28-i hivatalos szakpolitikai dokumentumát: Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022), elérhető a következő címen: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (hozzáférés: 2022. november 15.). A Terv arra utasít, hogy „
  folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését
  ”. A Terv II. szakaszának célja továbbá, hogy előmozdítsa a pártvezetés vállalatirányításba való szerves beépülését: „
  a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna
  ”.

63

Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022)

folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését

a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk

A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna

(64)  Lásd a CBIRC kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét,
  2020. december 15. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

64

kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét,

(65)  Elérhető a következő címen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (hozzáférés: 2022. november 18.).

65

(66)  Lásd a terv „Védintézkedések” című szakaszának (3) bekezdését.

66

(67)  Elérhető a következő címen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114-3.shtml (hozzáférés: 2022. november 22.).

67

(68)  Lásd a terv 8.7. szakaszát.

68

(69)  Lásd az IMF munkadokumentumát: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, 2016. október, WP/16/203

69

(70)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

70

(71)  Lásd: OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019 (OECD gazdasági felmérések, Kína 2019), OECD Publishing, Párizs, 29. o., elérhető a következő címen:

71

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (hozzáférés: 2022. november 15.).

(72)  Lásd: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (hozzáférés: 2022. november 22.).

72

(73)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

73

(74)  Ha egyetlen hasonló fejlettségű országban sem folyik a vizsgált termék előállítása, mérlegelhető valamely más termék előállítása a vizsgált termék általános kategóriájában és/vagy ágazatában.

74

(75)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

75

(76)  Lásd:https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, 160. o.

76

(77)  Lásd:https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, 117. o.

77

(78)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

78

(79)  A 2021. évi éves jelentés 133. oldala.

79

(80)  A 2021. évi éves jelentés 61. oldala. A jelentés elérhető a következő címen: https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf

80

(81)  Lásd: Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, 158. o., 3. kiegészítő melléklet – Segment reporting, a) External revenue (Szegmensek szerinti jelentéstétel, a) Külső bevételek), valamint az éves jelentés 205. oldalán található címjegyzék.

81

(82)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

82

(83)  http://www.macmap.org

83

(84)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

84

(85)  Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai.

85

(86)  A munkaerőköltségek a következő internetcímen tekinthetők meg: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

86

(87)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789

87

(88)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

88

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459

(89)  A Bizottság (EU) 2020/1336 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 25.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes polivinil-alkoholok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 315., 2020.9.29., 1. o.), (352) preambulumbekezdés.

89

(90)  A Bizottság (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelete (2021. november 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 410., 2021.11.18., 51. o.), (367) preambulumbekezdés.

90

(91)  A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedések vagy vizsgálatok által érintett termékek importjával kapcsolatos, az érintett országokból és exportáló gyártóktól, illetve más harmadik országokból származó adatokat tartalmaz a 10-jegyű TARIC kódok és a kiegészítő TARIC kódok szintjén.

91

(92)  A Bizottság (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete (2021. december 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes közüzemi méretű acél szélerőműtornyok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 450., 2021.12.16., 59. o.) (a továbbiakban: az acél szélerőműtornyokkal kapcsolatos ügy).

92

(93)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

93

(94)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

94

(95)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

95

---