# Euroopa Liidu C 115/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.115.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 115 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide20. mai 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.115.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 115

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide20. mai 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2009/C 115/01 | Euroopa Keskpanga arvamus – 21. aprill 2009 – seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb reitinguagentuure – (CON/2009/38) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Keskpank

2009/C 115/01

Euroopa Keskpanga arvamus – 21. aprill 2009 – seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb reitinguagentuure – (CON/2009/38)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | INSTITUTSIOONIDEVAHELISED KOKKULEPPED |
| | Komisjon |
| 2009/C 115/02 | Kalandus- ja vesiviljelussektoris riigiabi kontrollimist käsitlevate suuniste heakskiitmine | 15 |

II   Teatised

INSTITUTSIOONIDEVAHELISED KOKKULEPPED

Komisjon

2009/C 115/02

Kalandus- ja vesiviljelussektoris riigiabi kontrollimist käsitlevate suuniste heakskiitmine

15

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 115/03 | Euro vahetuskurss | 16 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 115/03

Euro vahetuskurss

16

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2009/C 115/04 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/174/09 | 17 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 115/05 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 18 |
| 2009/C 115/06 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 19 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 115/07 | Eelteatis koondumise kohta – (Juhtum COMP/M.5481 – AREVA SA/AREVA NP) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 20 |
| 2009/C 115/08 | Eelteatis koondumise kohta – (Juhtum COMP/M.5524 – Météo-France/CDC/NYSE Euronext/MetNext) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 21 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2009/C 115/04

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/174/09

17

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 115/05

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

18

2009/C 115/06

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

19

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 115/07

Eelteatis koondumise kohta – (Juhtum COMP/M.5481 – AREVA SA/AREVA NP) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

20

2009/C 115/08

Eelteatis koondumise kohta – (Juhtum COMP/M.5524 – Météo-France/CDC/NYSE Euronext/MetNext) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Keskpank

| 20.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/1

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

21. aprill 2009,

seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb reitinguagentuure

(CON/2009/38)

2009/C 115/01

Sissejuhatus ja õiguslik alus

| 1. | 17. detsembril 2008 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb reitinguagentuure (1) (edaspidi „ettepanek määruse kohta”). (2) |
| --- | --- |

1.

17. detsembril 2008 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb reitinguagentuure (1) (edaspidi „ettepanek määruse kohta”). (2)

| 2. | EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõikel 4. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. |
| --- | --- |

2.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõikel 4. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

| 3. | EKP toetab ettepandud määruse eesmärke (3) ja kokkulepet, mille sõlmisid rahandusministrid ja keskpankade presidendid G20 kohtumisel 14. märtsil 2009 (4) rahvusvaheliselt koordineeritud algatuste osana, reitinguagentuuride õigusraamistiku tugevdamiseks. EKP on arvamusel, et reitinguagentuuridega seotud õigusloomel peaksid olema järgmised eesmärgid. (5) Esiteks, parandada tuleb reitingute andmise läbipaistvust ja nende pidevat jälgimist, et paremini võrrelda reitinguagentuuride reitinguhinnanguid ja suurendada krediidireitingute valdkonna võistlevust. Teiseks, reitingute menetlus peab vastama piisavatele kvaliteedi ja usaldatavusnõuetele. Eelkõige finantsstabiilsuse seisukohast on ülioluline, et reitingute menetlusega ei kaasneks ülemäärane reitingute volatiilsus, mille tulemusel hinnatakse varasid järsult ümber ja kahjustatakse turu usaldust. Kolmandaks, reitinguagentuuride usaldatavust ja sõltumatust tuleks tagada, välistades huvide konfliktid või käsitledes neid kohaselt läbipaistvas õigusraamistikus. |
| --- | --- |

3.

EKP toetab ettepandud määruse eesmärke (3) ja kokkulepet, mille sõlmisid rahandusministrid ja keskpankade presidendid G20 kohtumisel 14. märtsil 2009 (4) rahvusvaheliselt koordineeritud algatuste osana, reitinguagentuuride õigusraamistiku tugevdamiseks. EKP on arvamusel, et reitinguagentuuridega seotud õigusloomel peaksid olema järgmised eesmärgid. (5) Esiteks, parandada tuleb reitingute andmise läbipaistvust ja nende pidevat jälgimist, et paremini võrrelda reitinguagentuuride reitinguhinnanguid ja suurendada krediidireitingute valdkonna võistlevust. Teiseks, reitingute menetlus peab vastama piisavatele kvaliteedi ja usaldatavusnõuetele. Eelkõige finantsstabiilsuse seisukohast on ülioluline, et reitingute menetlusega ei kaasneks ülemäärane reitingute volatiilsus, mille tulemusel hinnatakse varasid järsult ümber ja kahjustatakse turu usaldust. Kolmandaks, reitinguagentuuride usaldatavust ja sõltumatust tuleks tagada, välistades huvide konfliktid või käsitledes neid kohaselt läbipaistvas õigusraamistikus.

Ettepandud määruse reguleerimisala

| 4. | Ette on nähtud ettepandud määrust kohaldamine „krediidireitingute suhtes, mis on mõeldud kasutamiseks regulatiivsel või muul eesmärgil” finantssektori eeskirjadele alluvate asutuste (krediidiasutused, investeerimisühingud, kindlustus- ja elukindlustusettevõtjad, edasikindlustusettevõtjad, eurofondid ja tööandjapensioni kogumisasutused) poolt, ning mis on avalikud või mida levitatakse tellijatele. (6) Lisaks võivad need reguleeritud asutused õigusaktides sätestatud eesmärkidel kasutada ainult ühenduses asutatud ja ettepandud määruse kohaselt tegevusloa saanud reitinguagentuuride antud krediidireitinguid. (7)

  Kuigi EKP toetab ettepandud määruse suurt reguleerimisala, esitatakse järgmised märkused.
  Esiteks, kuigi väljendist „kasutamiseks regulatiivsel või muul eesmärgil” võib eeldada, et soovitakse laia reguleerimisala, siis nii seletuskiri kui ka komisjoni mõju hinnang pooldavad kitsamat lähenemist, mille kohaselt hõlmab ettepandud määrus ainult regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavaid krediidireitinguid. (8) Komisjon väidab, et ettepandud lähenemine on „proportsionaalne”, sest see „ei ole suunatud kõikidele reitinguagentuuridele, vaid ainult nendele, mille reitinguid kasutavad finantsasutused regulatiivsetel eesmärkidel, st finantssüsteemile potentsiaalselt suure mõjuga reitinguid” (9) Samas kõhkleb ettepandud määrus mitme eesmärgi vahel, milleks on ühest küljest eesmärk „kehtestada ühtne lähenemisviis, millega tagatakse, et ühenduses kasutatavad krediidireitingud on kõrge kvaliteediga” (10) ning eesmärk tagada, et „ühenduse seadustega reguleeritud finantsasutustes kasutatavad reitingud on kvaliteetsed ja et neid annavad rangetele nõuetele vastavad reitinguagentuurid”; (11) teisest küljest piiratum eesmärk on nõuda tegevusluba ainult nendelt ELis asutatud reitinguagentuuridelt, kes soovivad tagada, et ELi finantsasutused saavad nende krediidireitinguid regulatiivsetel eesmärkidel kasutada. (12) Ettepandud määrus ei selgita ka reegleid, mida kohaldatakse väätpaberite suhtes, mille avaliku pakkumise prospekt on avaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ (väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta) (13) kohaselt ja mida hinnatakse ettepandud määruse alusel.
  Teiseks, reguleerimisalas määratleb ettepandud määrus „regulatiivsed eesmärgid”, viidates krediidireitingu olulisemale näitele finantsõigusaktis, s.t Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivile 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine), (14) mille kohaselt krediidiasutused võivad kasutada reitinguid ühe alusena, et arvutada oma kapitalinõuded maksevõime jaoks. (15) EKP arusaama kohaselt on selle lähenemisega soovitud hõlmata krediidireitinguid, millel on „finantssüsteemile potentsiaalselt suur mõju”. (16) Selles osas leppisid G20 rahandusministrid ja keskpankade presidendid 14. märtsil 2009 kokku õigusaktidel põhinevas järelevalves, sh tegevusloa taotlemine nende reitinguagentuuride poolt, mille hinnanguid kasutatakse regulatiivsetel eesmärkidel. (17) Samas on „regulatiivsed eesmärgid” konkreetselt määratlemata ja kuna ei ole määratletud, kas see hõlmab hinnanguid ühenduse õigusaktide (mis on riigi õigusaktides rakendatud) või riigi õigusaktide alusel, leiab EKP, et vajalik on täiendav selgitus. Lõpuks, mõned ettepandud määruse sätted, näiteks reitinguagentuuride üldine kohustus avaldada „kõik krediidireitingud”, (18) võivad olla vastuolus ettepandud määruse reguleerimisalaga, mis on piiratud regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavate krediidireitingutega.
  Kolmandaks, ettepandud määrust kohaldatakse ainult krediidireitingute suhtes, mida levitatakse tellijatele või avaldatakse. Sõltumatute reitinguagentuuride (External Credit Assessment Institutions) suhtes kohaldatavatest direktiivi 2006/48/EÜ (19) reeglitest tuleneb, et krediidireiting loetakse avaldatuks, kui võimalikud kasutajad saavad juurdepääsu samaväärsetel tingimustel ja avalikkusele on antud õige hindamise võimalus.
  Neljandaks, krediidireiting peaks põhinema ühendatud kvalitatiivsel ja kvantitatiivsel meetodil. (20) Selles osas märgitakse, et kolmandast isikust teenuseosutajate (21) hindamise meetodid on tavaliselt ainult kvantitatiivsed ja ei võta arvesse kvalitatiivset teavet, näiteks hinnatavate üksuste juhtkonna või töötajate kaudu saadud teavet. Eurosüsteemi (hõlmab EKP ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd)) rahapoliitika toimingute raamistikus käsitletakse sellist liiki krediidihinnangu süsteemi erinevalt muudest krediidihinnangu allikatest, näiteks sõltumatutest reitinguagentuuridest. Seetõttu tuleks kaaluda, kas ettepandud määrus peaks sätestama, et kolmandatest isikutest teenuseosutajate hindamismeetodite alusel antud hinnangud jäävad reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

4.

Ette on nähtud ettepandud määrust kohaldamine „krediidireitingute suhtes, mis on mõeldud kasutamiseks regulatiivsel või muul eesmärgil” finantssektori eeskirjadele alluvate asutuste (krediidiasutused, investeerimisühingud, kindlustus- ja elukindlustusettevõtjad, edasikindlustusettevõtjad, eurofondid ja tööandjapensioni kogumisasutused) poolt, ning mis on avalikud või mida levitatakse tellijatele. (6) Lisaks võivad need reguleeritud asutused õigusaktides sätestatud eesmärkidel kasutada ainult ühenduses asutatud ja ettepandud määruse kohaselt tegevusloa saanud reitinguagentuuride antud krediidireitinguid. (7)

Kuigi EKP toetab ettepandud määruse suurt reguleerimisala, esitatakse järgmised märkused.

Esiteks, kuigi väljendist „kasutamiseks regulatiivsel või muul eesmärgil” võib eeldada, et soovitakse laia reguleerimisala, siis nii seletuskiri kui ka komisjoni mõju hinnang pooldavad kitsamat lähenemist, mille kohaselt hõlmab ettepandud määrus ainult regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavaid krediidireitinguid. (8) Komisjon väidab, et ettepandud lähenemine on „proportsionaalne”, sest see „ei ole suunatud kõikidele reitinguagentuuridele, vaid ainult nendele, mille reitinguid kasutavad finantsasutused regulatiivsetel eesmärkidel, st finantssüsteemile potentsiaalselt suure mõjuga reitinguid” (9) Samas kõhkleb ettepandud määrus mitme eesmärgi vahel, milleks on ühest küljest eesmärk „kehtestada ühtne lähenemisviis, millega tagatakse, et ühenduses kasutatavad krediidireitingud on kõrge kvaliteediga” (10) ning eesmärk tagada, et „ühenduse seadustega reguleeritud finantsasutustes kasutatavad reitingud on kvaliteetsed ja et neid annavad rangetele nõuetele vastavad reitinguagentuurid”; (11) teisest küljest piiratum eesmärk on nõuda tegevusluba ainult nendelt ELis asutatud reitinguagentuuridelt, kes soovivad tagada, et ELi finantsasutused saavad nende krediidireitinguid regulatiivsetel eesmärkidel kasutada. (12) Ettepandud määrus ei selgita ka reegleid, mida kohaldatakse väätpaberite suhtes, mille avaliku pakkumise prospekt on avaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ (väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta) (13) kohaselt ja mida hinnatakse ettepandud määruse alusel.

Teiseks, reguleerimisalas määratleb ettepandud määrus „regulatiivsed eesmärgid”, viidates krediidireitingu olulisemale näitele finantsõigusaktis, s.t Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivile 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine), (14) mille kohaselt krediidiasutused võivad kasutada reitinguid ühe alusena, et arvutada oma kapitalinõuded maksevõime jaoks. (15) EKP arusaama kohaselt on selle lähenemisega soovitud hõlmata krediidireitinguid, millel on „finantssüsteemile potentsiaalselt suur mõju”. (16) Selles osas leppisid G20 rahandusministrid ja keskpankade presidendid 14. märtsil 2009 kokku õigusaktidel põhinevas järelevalves, sh tegevusloa taotlemine nende reitinguagentuuride poolt, mille hinnanguid kasutatakse regulatiivsetel eesmärkidel. (17) Samas on „regulatiivsed eesmärgid” konkreetselt määratlemata ja kuna ei ole määratletud, kas see hõlmab hinnanguid ühenduse õigusaktide (mis on riigi õigusaktides rakendatud) või riigi õigusaktide alusel, leiab EKP, et vajalik on täiendav selgitus. Lõpuks, mõned ettepandud määruse sätted, näiteks reitinguagentuuride üldine kohustus avaldada „kõik krediidireitingud”, (18) võivad olla vastuolus ettepandud määruse reguleerimisalaga, mis on piiratud regulatiivsetel eesmärkidel kasutatavate krediidireitingutega.

Kolmandaks, ettepandud määrust kohaldatakse ainult krediidireitingute suhtes, mida levitatakse tellijatele või avaldatakse. Sõltumatute reitinguagentuuride (External Credit Assessment Institutions) suhtes kohaldatavatest direktiivi 2006/48/EÜ (19) reeglitest tuleneb, et krediidireiting loetakse avaldatuks, kui võimalikud kasutajad saavad juurdepääsu samaväärsetel tingimustel ja avalikkusele on antud õige hindamise võimalus.

Neljandaks, krediidireiting peaks põhinema ühendatud kvalitatiivsel ja kvantitatiivsel meetodil. (20) Selles osas märgitakse, et kolmandast isikust teenuseosutajate (21) hindamise meetodid on tavaliselt ainult kvantitatiivsed ja ei võta arvesse kvalitatiivset teavet, näiteks hinnatavate üksuste juhtkonna või töötajate kaudu saadud teavet. Eurosüsteemi (hõlmab EKP ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd)) rahapoliitika toimingute raamistikus käsitletakse sellist liiki krediidihinnangu süsteemi erinevalt muudest krediidihinnangu allikatest, näiteks sõltumatutest reitinguagentuuridest. Seetõttu tuleks kaaluda, kas ettepandud määrus peaks sätestama, et kolmandatest isikutest teenuseosutajate hindamismeetodite alusel antud hinnangud jäävad reguleerimisalast välja.

Konkreetsed märkused

Ettepandud määruse mõju keskpanga tegevusele

| 5. | Reitinguagentuuride poolt osutavad teenused puudutavad EKPd otseselt eurosüsteemi ülesannete ja kohustuste kontekstis seoses nii rahapoliitika teostamise kui ka muu keskpanga tegevusega, näiteks välisvaluutareservi ja omavahendite haldamisega. (22) Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 18.1 teine taane sätestab, et EKP ja RKPd võivad teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kusjuures laen peab olema piisavalt tagatud. Seejuures on rahapoliitika toimingute puhul üks oluline varade kõlblikkuse kriteerium see, et nad peavad vastavama kõrgetele krediidistandarditele, ning eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus (Eurosystem credit assessment framework) on selleks määratletud menetlused, eeskirjad ja võtted, mis tagavad, et eurosüsteemi kõrgeid krediidistandardeid järgitakse. Kõlblike varade krediidistandardi hindamisel võtab eurosüsteem arvesse krediidihinnanguid neljast krediidihindamissüsteemi allikast: sõltumatud reitinguagentuurid, RKPde struktuurisisesed krediidihindamissüsteemid (in-house credit assessment systems), (23) tehingupoole struktuurisisesed reitingul põhinevad süsteemid või kolmandatest isikutest tehingupoolte hindamismeetodid. (24) Eurosüsteem jätab endale õiguse otsustada, kas emissioon, emitent, võlgnik või garant vastavad tema kõrgetele krediidistandarditele, mis tahes teabe põhjal, mida ta peab asjakohaseks, ning võib keelduda aktsepteerimast varasid selle põhjal. Et kõik neli eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus kasutatavat krediidihinnangute allikat oleksid kooskõlas, võrreldavad ja täpsed, on eurosüsteemis töötatud välja nende vastuvõetavuse kriteeriumid ning eurosüsteemis jälgitakse pidevalt nende hindamissüsteemi toimivust eurosüsteemi kõrge krediidistandardi suhtes. (25)

  Seetõttu soovitab EKP põhjenduses täpsustada, et reitinguagentuuridele kohaldatavad ettepandud määruse sätted ei mõjuta Eurosüsteemi keskpankade õigusi või eurot kasutusele mittevõtnud liikmesriikide keskpankade riigisisestest õigusaktidest tulenevaid õigusi määratleda menetlused, eeskirjad ja kriteeriumid, mis tagavad, et täidetud on rahapoliitika toiminguteks kõlblike varade kõrgete krediidistandardite nõue, ning otsustada vastavalt vajadusele keskpanga toimingutes krediidireitingute kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

5.

Reitinguagentuuride poolt osutavad teenused puudutavad EKPd otseselt eurosüsteemi ülesannete ja kohustuste kontekstis seoses nii rahapoliitika teostamise kui ka muu keskpanga tegevusega, näiteks välisvaluutareservi ja omavahendite haldamisega. (22) Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 18.1 teine taane sätestab, et EKP ja RKPd võivad teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kusjuures laen peab olema piisavalt tagatud. Seejuures on rahapoliitika toimingute puhul üks oluline varade kõlblikkuse kriteerium see, et nad peavad vastavama kõrgetele krediidistandarditele, ning eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus (Eurosystem credit assessment framework) on selleks määratletud menetlused, eeskirjad ja võtted, mis tagavad, et eurosüsteemi kõrgeid krediidistandardeid järgitakse. Kõlblike varade krediidistandardi hindamisel võtab eurosüsteem arvesse krediidihinnanguid neljast krediidihindamissüsteemi allikast: sõltumatud reitinguagentuurid, RKPde struktuurisisesed krediidihindamissüsteemid (in-house credit assessment systems), (23) tehingupoole struktuurisisesed reitingul põhinevad süsteemid või kolmandatest isikutest tehingupoolte hindamismeetodid. (24) Eurosüsteem jätab endale õiguse otsustada, kas emissioon, emitent, võlgnik või garant vastavad tema kõrgetele krediidistandarditele, mis tahes teabe põhjal, mida ta peab asjakohaseks, ning võib keelduda aktsepteerimast varasid selle põhjal. Et kõik neli eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus kasutatavat krediidihinnangute allikat oleksid kooskõlas, võrreldavad ja täpsed, on eurosüsteemis töötatud välja nende vastuvõetavuse kriteeriumid ning eurosüsteemis jälgitakse pidevalt nende hindamissüsteemi toimivust eurosüsteemi kõrge krediidistandardi suhtes. (25)

Seetõttu soovitab EKP põhjenduses täpsustada, et reitinguagentuuridele kohaldatavad ettepandud määruse sätted ei mõjuta Eurosüsteemi keskpankade õigusi või eurot kasutusele mittevõtnud liikmesriikide keskpankade riigisisestest õigusaktidest tulenevaid õigusi määratleda menetlused, eeskirjad ja kriteeriumid, mis tagavad, et täidetud on rahapoliitika toiminguteks kõlblike varade kõrgete krediidistandardite nõue, ning otsustada vastavalt vajadusele keskpanga toimingutes krediidireitingute kasutamise tingimused.

Vabastused keskpankade struktuurisisestele krediidihindamissüsteemidele

| 6. | Ettepandud määrust ei kohaldata krediidireitingute suhtes, mida annavad avalikud asutused, kelle krediidireitinguid ei ole avalikult avaldatud, ja mille eest hinnatav ettevõte ei ole maksnud. (26) Nagu eespool osutatud, (27) võtab eurosüsteem kõlblike varade krediidistandardeid hinnates arvesse krediidihinnanguid, mis pärinevat erinevatest allikatest, sh mõne RKP poolt käitatavast struktuurisisesest krediidihindamissüsteemist. Need struktuurisisesed krediidihindamissüsteemid on olulised eurosüsteemi rahapoliitika teostamisel. Näiteks moodustavad eurosüsteemi poolt tagatisena aktsepteeritud varade olulise osa krediidinõuded ning nende võlakohustuste võlgnikud on tihti keskmise suurusega ettevõtted, mida on hinnanud ainult eelnimetatud struktuurisisesed krediidihindamissüsteemid. (28) EKP leiab, et nende struktuurisiseste krediidihindamissüsteemide suhtes ettepandud määruses sätestatud tegevusloa taotlemise menetluse kohaldamine ei oleks proportsionaalne. Veelgi enam, mõned ettepandud määruse sätted ei oleks asjassepuutuvad või kohased, kui neid kohaldataks RKPde antavatele krediidireitingutele. Struktuurisiseste krediidihindamissüsteemide puhul i) ei avaldata krediidireitinguid ning ii) hinnatud üksus ei maksa nende krediidireitingute eest. Seetõttu peab EKP otstarbekaks ettepandud määruse vabastust laiendada RKPde poolt antavatele reitingutele ja soovitab ettepandud määrust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

6.

Ettepandud määrust ei kohaldata krediidireitingute suhtes, mida annavad avalikud asutused, kelle krediidireitinguid ei ole avalikult avaldatud, ja mille eest hinnatav ettevõte ei ole maksnud. (26) Nagu eespool osutatud, (27) võtab eurosüsteem kõlblike varade krediidistandardeid hinnates arvesse krediidihinnanguid, mis pärinevat erinevatest allikatest, sh mõne RKP poolt käitatavast struktuurisisesest krediidihindamissüsteemist. Need struktuurisisesed krediidihindamissüsteemid on olulised eurosüsteemi rahapoliitika teostamisel. Näiteks moodustavad eurosüsteemi poolt tagatisena aktsepteeritud varade olulise osa krediidinõuded ning nende võlakohustuste võlgnikud on tihti keskmise suurusega ettevõtted, mida on hinnanud ainult eelnimetatud struktuurisisesed krediidihindamissüsteemid. (28) EKP leiab, et nende struktuurisiseste krediidihindamissüsteemide suhtes ettepandud määruses sätestatud tegevusloa taotlemise menetluse kohaldamine ei oleks proportsionaalne. Veelgi enam, mõned ettepandud määruse sätted ei oleks asjassepuutuvad või kohased, kui neid kohaldataks RKPde antavatele krediidireitingutele. Struktuurisiseste krediidihindamissüsteemide puhul i) ei avaldata krediidireitinguid ning ii) hinnatud üksus ei maksa nende krediidireitingute eest. Seetõttu peab EKP otstarbekaks ettepandud määruse vabastust laiendada RKPde poolt antavatele reitingutele ja soovitab ettepandud määrust vastavalt muuta.

| 7. | EKP leiab, et need süsteemid võiks ettepandud määruse kohaldamisest vabastada, kui nad toimivad tingimuste kohaselt, mis on võrdväärsed ettepandud määruses sätestatud nõuetega ning mis tagavad krediidireitingute andmisega seotud toimingute kohase usaldatavuse ja sõltumatuse. Eurosüsteemi rahapoliitika turutehingute raamistiku kontekstis, kohaldatakse nende süsteemide suhtes eurosüsteemi põhjalikku tingimustele vastavuse kontrolli ja ulatuslikku tegevuskontrolli ning määratletud tingimustel võib nende tegevuse peatada või nad välja arvata. (29) Seetõttu on EKP seisukohal, et eelnimetatud tingimus tuleb lugeda automaatselt täidetuks, kui EKP on struktuurisisese krediidihindamissüsteemi eurosüsteemi rahapoliitika toiminguteks valideerinud. Mis puudutab riikide keskpankade poolt antud krediidireitinguid, mis vastavad kahele eelnimetatud kriteeriumile, kuid mille puhul EKP ei ole kõnealust struktuurisisest krediidihindamissüsteemi hinnanud, tuleb kehtestada menetlus struktuurisisese krediidihindamissüsteemi vastavuse hindamiseks „võrdväärsuse” kriteeriumiga. Sellistel juhtudel soovitab EKP, et riikide keskpankadel oleks võimalik taotleda vabastust komisjonilt ning et eelnimetatud kriteeriumide ühtse kohaldamise tagamiseks peaks komisjon enne vabastuse andmist konsulteerima EKPga, et kasutada EKP pädevust selles valdkonnas. EKP soovitab ettepandud määrust muuta ja sisse viia seda menetlust käsitleva põhjenduse. |
| --- | --- |

7.

EKP leiab, et need süsteemid võiks ettepandud määruse kohaldamisest vabastada, kui nad toimivad tingimuste kohaselt, mis on võrdväärsed ettepandud määruses sätestatud nõuetega ning mis tagavad krediidireitingute andmisega seotud toimingute kohase usaldatavuse ja sõltumatuse. Eurosüsteemi rahapoliitika turutehingute raamistiku kontekstis, kohaldatakse nende süsteemide suhtes eurosüsteemi põhjalikku tingimustele vastavuse kontrolli ja ulatuslikku tegevuskontrolli ning määratletud tingimustel võib nende tegevuse peatada või nad välja arvata. (29) Seetõttu on EKP seisukohal, et eelnimetatud tingimus tuleb lugeda automaatselt täidetuks, kui EKP on struktuurisisese krediidihindamissüsteemi eurosüsteemi rahapoliitika toiminguteks valideerinud. Mis puudutab riikide keskpankade poolt antud krediidireitinguid, mis vastavad kahele eelnimetatud kriteeriumile, kuid mille puhul EKP ei ole kõnealust struktuurisisest krediidihindamissüsteemi hinnanud, tuleb kehtestada menetlus struktuurisisese krediidihindamissüsteemi vastavuse hindamiseks „võrdväärsuse” kriteeriumiga. Sellistel juhtudel soovitab EKP, et riikide keskpankadel oleks võimalik taotleda vabastust komisjonilt ning et eelnimetatud kriteeriumide ühtse kohaldamise tagamiseks peaks komisjon enne vabastuse andmist konsulteerima EKPga, et kasutada EKP pädevust selles valdkonnas. EKP soovitab ettepandud määrust muuta ja sisse viia seda menetlust käsitleva põhjenduse.

Reitinguagentuuride järelevalve ja tegevusloa taotlemine ning sõltumatute reitinguagentuuride tunnustamine

| 8. | Direktiiv 2006/48/EÜ lubab krediidiasutustel kasutada sõltumatute reitinguagentuuride krediidihinnanguid, määratledes riskikaale standardmeetodi alusel (30) ning väärtpaberistamise puhul reitingupõhise meetodi alusel. (31) Probleemiks on ka ettepandud määruse alusel reitinguagentuuridele kohaldatava korra ning direktiivi 2006/48/EÜ alusel sõltumatute reitinguagentuuride suhtes kehtiva tunnustusmenetluse kattuvus ning seda tuleks kohaselt käsitleda. Eelkõige tuleks täpsustada, et reitinguagentuuri tegevusluba ettepandud määruse alusel kujutab endast direktiivi 2006/48/EÜ alusel sõltumatu reitinguagentuurina tunnustamise tingimust. Lisaks tuleks direktiivi 2006/48/EÜ vastavalt muuta, nagu on soovitatud eurosüsteemi seisukohas, (32) eesmärgiga vältida menetluste dubleemist ning nõuete kulukat kattumist ning tagada õiguslik järjepidevus. Näiteks tuleks krediidihinnangute andmise metoodikaga seotud objektiivsuse, sõltumatuse, pideva läbivaatamise, läbipaistvuse ja avalikustamise nõuded (33) lugeda ettepandud määruse alusel tegevusloa saanud reitinguagentuuride puhul täidetuks. |
| --- | --- |

8.

Direktiiv 2006/48/EÜ lubab krediidiasutustel kasutada sõltumatute reitinguagentuuride krediidihinnanguid, määratledes riskikaale standardmeetodi alusel (30) ning väärtpaberistamise puhul reitingupõhise meetodi alusel. (31) Probleemiks on ka ettepandud määruse alusel reitinguagentuuridele kohaldatava korra ning direktiivi 2006/48/EÜ alusel sõltumatute reitinguagentuuride suhtes kehtiva tunnustusmenetluse kattuvus ning seda tuleks kohaselt käsitleda. Eelkõige tuleks täpsustada, et reitinguagentuuri tegevusluba ettepandud määruse alusel kujutab endast direktiivi 2006/48/EÜ alusel sõltumatu reitinguagentuurina tunnustamise tingimust. Lisaks tuleks direktiivi 2006/48/EÜ vastavalt muuta, nagu on soovitatud eurosüsteemi seisukohas, (32) eesmärgiga vältida menetluste dubleemist ning nõuete kulukat kattumist ning tagada õiguslik järjepidevus. Näiteks tuleks krediidihinnangute andmise metoodikaga seotud objektiivsuse, sõltumatuse, pideva läbivaatamise, läbipaistvuse ja avalikustamise nõuded (33) lugeda ettepandud määruse alusel tegevusloa saanud reitinguagentuuride puhul täidetuks.

| 9. | Ettepandud määruses on sätestatud, et iga liikmesriik peab määruse täitmiseks määrama pädeva asutuse. (34) Vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ on riigi pangajärelevalve asutusel õigus reitinguagentuure tunnustada sõltumatute reitinguagentuuridena vastavalt direktiivis sätestatud tingimustele. (35) Kui, nagu osutatud de Larosière töörühma aruandes, (36) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (Committee of European Securities Regulators, CESR) või ettepandud määruse alusel määratud ametiasutus on vastutav reitinguagentuuride tegevuslubade ja järelevalve eest, peavad nad konsulteerima vastava pangajärelevalve ametiasutusega tegevuslubade ja järelevalve osas ning võimaliku sanktsioonide kohaldamise osas. Direktiivi 2006/48/EÜ läbivaatamisel peaks ühenduse seadusandja sõltumatute reitinguagentuuride korraga seotud kogemuste põhjal (37) hindama, kas nende asutuste tunnustamise korda peaks veel lihtsustama, võttes arvesse võmalikku sünergiat reitinguagentuuride tegevusloa menetlemise ja järelevalve raamistiku vahel ettepandud määruses. |
| --- | --- |

9.

Ettepandud määruses on sätestatud, et iga liikmesriik peab määruse täitmiseks määrama pädeva asutuse. (34) Vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ on riigi pangajärelevalve asutusel õigus reitinguagentuure tunnustada sõltumatute reitinguagentuuridena vastavalt direktiivis sätestatud tingimustele. (35) Kui, nagu osutatud de Larosière töörühma aruandes, (36) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (Committee of European Securities Regulators, CESR) või ettepandud määruse alusel määratud ametiasutus on vastutav reitinguagentuuride tegevuslubade ja järelevalve eest, peavad nad konsulteerima vastava pangajärelevalve ametiasutusega tegevuslubade ja järelevalve osas ning võimaliku sanktsioonide kohaldamise osas. Direktiivi 2006/48/EÜ läbivaatamisel peaks ühenduse seadusandja sõltumatute reitinguagentuuride korraga seotud kogemuste põhjal (37) hindama, kas nende asutuste tunnustamise korda peaks veel lihtsustama, võttes arvesse võmalikku sünergiat reitinguagentuuride tegevusloa menetlemise ja järelevalve raamistiku vahel ettepandud määruses.

Pädevate asutuste koostöö ning teabevahetus

| 10. | Ettepandud määrusega kehtestatakse reitinguagentuuride tegevuse loa menetlemise ja järelevalve raamistik, mis põhineb riikide ametiasutuste tihedal koostööl. EKP märgib, et CESRi roll on piiratud nõu andmisega asukohariigi pädevale asutusele järgmise osas: i) tegevusloa andmise ja sellest keeldumise otsuse eelnõud (38) ja ii) ettepandud määruses sätestatud juhtudel või juhtudel, (39) kui need asutused kavatsevad võtta järelevalvemeetmeid. (40) Lisaks osutab EKP de Larosière töörühma aruandes väljendatud probleemile, et „[ettepandud määruses] sisalduv litsentseerimise ja järelevalve süsteem on liiga kohmakas” ning et „töö jaotus eriti asukohariigi ja päritoluriigi asutuste vahel ei oleks tõenäoliselt tulemuslik ega tõhus”. (41) Lisaks sellele tehakse de Larosière töörühma aruandes ettepanek anda EL-haardega asutuste, näiteks reitinguagentuuride, tegevuslubade andmise ja vahetu järelevalve ülesanne ELi ametiasutusele, näiteks vastavalt muudetud CESRile. EKP on juba väljendanud oma toetust CESRi koordineerivale rollile, (42) kuid CESRi rolli seoses reitinguagentuuridega tuleks täiendavalt analüüsida de Larosière töörühma soovituste tulevase rakendamise seisukohast. (43) |
| --- | --- |

10.

Ettepandud määrusega kehtestatakse reitinguagentuuride tegevuse loa menetlemise ja järelevalve raamistik, mis põhineb riikide ametiasutuste tihedal koostööl. EKP märgib, et CESRi roll on piiratud nõu andmisega asukohariigi pädevale asutusele järgmise osas: i) tegevusloa andmise ja sellest keeldumise otsuse eelnõud (38) ja ii) ettepandud määruses sätestatud juhtudel või juhtudel, (39) kui need asutused kavatsevad võtta järelevalvemeetmeid. (40) Lisaks osutab EKP de Larosière töörühma aruandes väljendatud probleemile, et „[ettepandud määruses] sisalduv litsentseerimise ja järelevalve süsteem on liiga kohmakas” ning et „töö jaotus eriti asukohariigi ja päritoluriigi asutuste vahel ei oleks tõenäoliselt tulemuslik ega tõhus”. (41) Lisaks sellele tehakse de Larosière töörühma aruandes ettepanek anda EL-haardega asutuste, näiteks reitinguagentuuride, tegevuslubade andmise ja vahetu järelevalve ülesanne ELi ametiasutusele, näiteks vastavalt muudetud CESRile. EKP on juba väljendanud oma toetust CESRi koordineerivale rollile, (42) kuid CESRi rolli seoses reitinguagentuuridega tuleks täiendavalt analüüsida de Larosière töörühma soovituste tulevase rakendamise seisukohast. (43)

| 11. | EKP rõhutab, et reitinguagentuuride õiguslik reguleerimine ja nende järelevalvet puudutava koostöö korraldus peab võimaldama kohasel määral eurosüsteemi osalemist, arvestades eurosüsteemi olulist huvi keskpanga tegevuse vastu ning finantsstabiilsuse seisukohast. Sellega seoses on soovitatud lisada ettepandud määrusse lahendus teabe edastamise kohta, mis oleks sarnane ühenduse raamistikus pädevate asutuste ja EKPSi keskpankade teabevahetusele. (44) EKP esitab seetõttu muudatusettepaneku, mis vastab tema soovitusele arvamuses CON/2009/17. (45) Lisaks toetaks EKP seda, et viidaks sisse kohustuslik konsulteerimine CEBSiga ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega, enne juhiste avaldamist riikide pädevatele asutustele. (46) |
| --- | --- |

11.

EKP rõhutab, et reitinguagentuuride õiguslik reguleerimine ja nende järelevalvet puudutava koostöö korraldus peab võimaldama kohasel määral eurosüsteemi osalemist, arvestades eurosüsteemi olulist huvi keskpanga tegevuse vastu ning finantsstabiilsuse seisukohast. Sellega seoses on soovitatud lisada ettepandud määrusse lahendus teabe edastamise kohta, mis oleks sarnane ühenduse raamistikus pädevate asutuste ja EKPSi keskpankade teabevahetusele. (44) EKP esitab seetõttu muudatusettepaneku, mis vastab tema soovitusele arvamuses CON/2009/17. (45) Lisaks toetaks EKP seda, et viidaks sisse kohustuslik konsulteerimine CEBSiga ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega, enne juhiste avaldamist riikide pädevatele asutustele. (46)

Erandid kohalike reitinguagentuuride jaoks

| 12. | Eurosüsteemi seisukohas märgiti, et ettepandud määruses võiks kaaluda alternatiivset ja vähem ranget kohtlemist kohalike reitinguagentuuride puhul, kes tegelevad peamiselt äriühingutega, ning et mõnedest nõuetest loobumine kohalike agentuuride puhul võimaldaks paindlikkust ja aitaks reitinguagentuuride kogumis säilitada mitmekesisust, mis tagab arvamuste paljususe. (47) Kui sellist erandit kaalutakse väikeste reitinguagentuuride jaoks kaasotsustamismenetluses, tuleks tagada, et suuremad reitinguagentuurid ei kasutaks seda erandit ära oma tegevust jagades. Samuti toetaks EKP selles kontekstis ettepandud määruse mõju hindamist krediidireitingute turu koondumise tasemele. (48) |
| --- | --- |

12.

Eurosüsteemi seisukohas märgiti, et ettepandud määruses võiks kaaluda alternatiivset ja vähem ranget kohtlemist kohalike reitinguagentuuride puhul, kes tegelevad peamiselt äriühingutega, ning et mõnedest nõuetest loobumine kohalike agentuuride puhul võimaldaks paindlikkust ja aitaks reitinguagentuuride kogumis säilitada mitmekesisust, mis tagab arvamuste paljususe. (47) Kui sellist erandit kaalutakse väikeste reitinguagentuuride jaoks kaasotsustamismenetluses, tuleks tagada, et suuremad reitinguagentuurid ei kasutaks seda erandit ära oma tegevust jagades. Samuti toetaks EKP selles kontekstis ettepandud määruse mõju hindamist krediidireitingute turu koondumise tasemele. (48)

Andmekogu loomine CESRi poolt

| 13. | Ettepandud määruses on sätestatud, et reitinguagentuurid peavad tagama CESRi loodud keskandmekogus juurdepääsu „varasematele tegevusandmetele ning teabele varasemate krediidireitingualaste tegevuste kohta”. (49) EKP on valmis komisjoni ja CESRi aitama selle andmekogu loomises, kuna see on asjakohane EKPSi tegevuses. Tuleb leida tasakaal kasutajate vajadusi rahuldava teabemahu ja reitinguagentuuride nõuete täitmise kulude vahel.
  EKP annab kaks soovitust. Esiteks, selguse huvides oleks kohane eristada ettepandud määruses kaht artiklit: i) reitinguagentuuride teabe avaldamise nõuetega seotud sätted, ja ii) sätted, mis on seotud keskandmekogu asutamisega CESRi poolt, andmete olemuse ja andmebaasis sisalduva teabega. Teiseks oleks soovitav täpsustada andmete ja teabe laadi, mis andmekogus avalikustatakse. EKP tõlgenduse kohaselt sisaldab see teave andmeid reitinguliikide seniste kohustuste täitmata jätmise riski määrade kohta. (50) Kolmandaks tuleks täpsemalt analüüsida selle teabe kogumist CESRi poolt, andmete säilitamise tingimusi, andmekogu juhtimise korraldust ja sellele juurdepääsu ning andmekogu ja reitinguagentuuride suhtes kehtivate nõuete võimalikke muudatusi. Selleks võib olla vaja lisada ettepandud määrusse täpsemaid sätteid või kasutada komiteemenetlust, et oleks võimalik vastu võtta tehnilisi meetmeid, milles määratletakse andmekogu ülesehitusele ja toimimisele kohaldatavad põhimõtted. CESR peaks analüüsima ka võimalikku sünergiat muude algatustega. Neljandaks, andmekogu peaks tagama, et „reitinguagentuuride tegevuse kohta on olemas asjakohased standardiseeritud andmed, mis aitavad turuosalistel majandussektori ulatuses võrdlusi teha”. (51) EKP soovitab anda CESRile pädevuse toota statistikat krediidireitingute tulemuslikkuse kohta ja avaldada neid andmeid regulaarselt. Samuti soovitab EKP struktureerida ja säilitada eelnimetatud andmed võrreldaval kujul, mis võimaldab identifitseerida väärtpabereid ja nende reitinguid instrumendi või emitendi tasandil rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN) alusel emissioonide osas ja standardtunnuse põhjal emitentide osas. Lisaks on vaja tagada, et investorid saaksid paremini hinnata oma portfellide krediidiriski, st teha oma järeldusi statistiliste ristsõltuvuste kohta, näiteks hinnatavate isikute või instrumentide krediidireitingute kategooriate korrelatsiooni kohta. |
| --- | --- |

13.

Ettepandud määruses on sätestatud, et reitinguagentuurid peavad tagama CESRi loodud keskandmekogus juurdepääsu „varasematele tegevusandmetele ning teabele varasemate krediidireitingualaste tegevuste kohta”. (49) EKP on valmis komisjoni ja CESRi aitama selle andmekogu loomises, kuna see on asjakohane EKPSi tegevuses. Tuleb leida tasakaal kasutajate vajadusi rahuldava teabemahu ja reitinguagentuuride nõuete täitmise kulude vahel.

EKP annab kaks soovitust. Esiteks, selguse huvides oleks kohane eristada ettepandud määruses kaht artiklit: i) reitinguagentuuride teabe avaldamise nõuetega seotud sätted, ja ii) sätted, mis on seotud keskandmekogu asutamisega CESRi poolt, andmete olemuse ja andmebaasis sisalduva teabega. Teiseks oleks soovitav täpsustada andmete ja teabe laadi, mis andmekogus avalikustatakse. EKP tõlgenduse kohaselt sisaldab see teave andmeid reitinguliikide seniste kohustuste täitmata jätmise riski määrade kohta. (50) Kolmandaks tuleks täpsemalt analüüsida selle teabe kogumist CESRi poolt, andmete säilitamise tingimusi, andmekogu juhtimise korraldust ja sellele juurdepääsu ning andmekogu ja reitinguagentuuride suhtes kehtivate nõuete võimalikke muudatusi. Selleks võib olla vaja lisada ettepandud määrusse täpsemaid sätteid või kasutada komiteemenetlust, et oleks võimalik vastu võtta tehnilisi meetmeid, milles määratletakse andmekogu ülesehitusele ja toimimisele kohaldatavad põhimõtted. CESR peaks analüüsima ka võimalikku sünergiat muude algatustega. Neljandaks, andmekogu peaks tagama, et „reitinguagentuuride tegevuse kohta on olemas asjakohased standardiseeritud andmed, mis aitavad turuosalistel majandussektori ulatuses võrdlusi teha”. (51) EKP soovitab anda CESRile pädevuse toota statistikat krediidireitingute tulemuslikkuse kohta ja avaldada neid andmeid regulaarselt. Samuti soovitab EKP struktureerida ja säilitada eelnimetatud andmed võrreldaval kujul, mis võimaldab identifitseerida väärtpabereid ja nende reitinguid instrumendi või emitendi tasandil rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN) alusel emissioonide osas ja standardtunnuse põhjal emitentide osas. Lisaks on vaja tagada, et investorid saaksid paremini hinnata oma portfellide krediidiriski, st teha oma järeldusi statistiliste ristsõltuvuste kohta, näiteks hinnatavate isikute või instrumentide krediidireitingute kategooriate korrelatsiooni kohta.

Õiguslikud ja tehnilised lisamärkused

| 14. | Ettepandud määruses on reitingukategooria määratletud kui „reitingu sümbol, mida kasutatakse iga krediidireitinguklassi erinevate krediidireitingute tuvastamiseks, et eristada hinnatavate erinevat tüüpi ettevõtete, emitentide ja finantsinstrumentide erinevaid riskinäitajaid”; (52) Lisaks on ettepandud määruses sätestatud, et reitinguagentuur peab esitama „krediidireitingute kategooria”, millega seoses taotleb reitinguagentuur tegevusluba. (53) Neid sätteid saaks veelgi lihtsustada kooskõlas käesoleva arvamuse lisa soovitustega. |
| --- | --- |

14.

Ettepandud määruses on reitingukategooria määratletud kui „reitingu sümbol, mida kasutatakse iga krediidireitinguklassi erinevate krediidireitingute tuvastamiseks, et eristada hinnatavate erinevat tüüpi ettevõtete, emitentide ja finantsinstrumentide erinevaid riskinäitajaid”; (52) Lisaks on ettepandud määruses sätestatud, et reitinguagentuur peab esitama „krediidireitingute kategooria”, millega seoses taotleb reitinguagentuur tegevusluba. (53) Neid sätteid saaks veelgi lihtsustada kooskõlas käesoleva arvamuse lisa soovitustega.

| 15. | Ettepandud määruses on sätestatud, et reitinguagentuur jälgib krediidireitinguid ja vaatab need „vajadusel” läbi. (54) Krediidireitingute läbivaatamise vähima sageduse määratlemine tugevdaks reitinguagentuuride pühendumust ja kohustust regulaarselt ja aktiivselt jälgida kõiki nende poolt antud krediidireitinguid. Seetõttu soovitab EKP sellist läbivaatamist teha vähemalt kord aastas. Samuti on ettepandud määruses sätestatud, et kui reitingu andmise meetodeid muudetakse, peab reitinguagentuur „hindama ümber kõik nimetatud meetoditel, mudelitel või eeldustel põhinevad krediidireitingud”. (55) EKP soovitab täpsustada, et see nõue kehtib ainult endiselt kasutusel olevate krediidireitingute suhtes. |
| --- | --- |

15.

Ettepandud määruses on sätestatud, et reitinguagentuur jälgib krediidireitinguid ja vaatab need „vajadusel” läbi. (54) Krediidireitingute läbivaatamise vähima sageduse määratlemine tugevdaks reitinguagentuuride pühendumust ja kohustust regulaarselt ja aktiivselt jälgida kõiki nende poolt antud krediidireitinguid. Seetõttu soovitab EKP sellist läbivaatamist teha vähemalt kord aastas. Samuti on ettepandud määruses sätestatud, et kui reitingu andmise meetodeid muudetakse, peab reitinguagentuur „hindama ümber kõik nimetatud meetoditel, mudelitel või eeldustel põhinevad krediidireitingud”. (55) EKP soovitab täpsustada, et see nõue kehtib ainult endiselt kasutusel olevate krediidireitingute suhtes.

| 16. | Sõltumatutel tegevjuhtkoda mittekuuluvatel haldus- või järelevalvenõukogu liikmetel on keskne roll krediidireitingute sõltumatuse ja kvaliteedi tagamisel. Ettepandud määruses on sätestatud, et neil tegevjuhtkonda mittekuuluvatel liikmetel on konkreetne ülesanne tagada huvide konfliktide puudumine, ning jägida õigusaktide täitmist ja juhtimist, sealhulgas läbivaatamist. (56) Läbivaatamise funktsioon tähendab seda, et korrapäraselt vaadatakse läbi meetodid ja mudelid, mida reitinguagentuur kasutab, ning nende olulised muudatused ja asjakohasus uute finantsinstrumentide hindamisel. (57) Arvestades nende ülesannete tähtsust, soovitab EKP, et tegevusloa taotlus sisaldaks ka teavet sõltumatute tegevjuhtkonda mittekuuluvate haldus- või järelevalvenõukogu liikmete kohta. (58) |
| --- | --- |

16.

Sõltumatutel tegevjuhtkoda mittekuuluvatel haldus- või järelevalvenõukogu liikmetel on keskne roll krediidireitingute sõltumatuse ja kvaliteedi tagamisel. Ettepandud määruses on sätestatud, et neil tegevjuhtkonda mittekuuluvatel liikmetel on konkreetne ülesanne tagada huvide konfliktide puudumine, ning jägida õigusaktide täitmist ja juhtimist, sealhulgas läbivaatamist. (56) Läbivaatamise funktsioon tähendab seda, et korrapäraselt vaadatakse läbi meetodid ja mudelid, mida reitinguagentuur kasutab, ning nende olulised muudatused ja asjakohasus uute finantsinstrumentide hindamisel. (57) Arvestades nende ülesannete tähtsust, soovitab EKP, et tegevusloa taotlus sisaldaks ka teavet sõltumatute tegevjuhtkonda mittekuuluvate haldus- või järelevalvenõukogu liikmete kohta. (58)

| 17. | Ettepandud määruses on sätestatud reitinguagentuuri kohustus säilitada arhiivi, milles on sätestatud reitinguagentuuri ja hinnatava ettevõtte õigused ja kohustused „vähemalt nii kaua, kuni kehtib suhe hinnatava ettevõttega”. (59) EKP soovitab säilitada selle kohustuse vähemalt kaks aastat pärast kõnealuse suhte lõppu, et oleks võimalik hilisem kontroll, kui pädev ametiasutus seda nõuab. (60) |
| --- | --- |

17.

Ettepandud määruses on sätestatud reitinguagentuuri kohustus säilitada arhiivi, milles on sätestatud reitinguagentuuri ja hinnatava ettevõtte õigused ja kohustused „vähemalt nii kaua, kuni kehtib suhe hinnatava ettevõttega”. (59) EKP soovitab säilitada selle kohustuse vähemalt kaks aastat pärast kõnealuse suhte lõppu, et oleks võimalik hilisem kontroll, kui pädev ametiasutus seda nõuab. (60)

| 18. | Tuleks täiendavalt hinnata, kas ettepandud määruses sisalduvad eeskirjad, millega keelatakse krediidireitingu andmise protsessiga otseselt seotud töötajatel ühineda hinnatud ettevõtetega, on piisavalt ranged sellise praktika vältimiseks või piiramiseks. Selle tõttu soovitatakse, et krediidireitingu andmise menetlusega otseselt seotud töötajad ei tohi asuda olulisele juhtivale kohale hinnatava ettevõtte ega sellega seotud üksuse juures enne 18 (mitte 6) kuu möödumist krediidireitingu andmisest. (61) |
| --- | --- |

18.

Tuleks täiendavalt hinnata, kas ettepandud määruses sisalduvad eeskirjad, millega keelatakse krediidireitingu andmise protsessiga otseselt seotud töötajatel ühineda hinnatud ettevõtetega, on piisavalt ranged sellise praktika vältimiseks või piiramiseks. Selle tõttu soovitatakse, et krediidireitingu andmise menetlusega otseselt seotud töötajad ei tohi asuda olulisele juhtivale kohale hinnatava ettevõtte ega sellega seotud üksuse juures enne 18 (mitte 6) kuu möödumist krediidireitingu andmisest. (61)

| 19. | Viited võla emiteerimisele tuleks asendada viidetega finantsinstrumendile. (62) |
| --- | --- |

19.

Viited võla emiteerimisele tuleks asendada viidetega finantsinstrumendile. (62)

| 20. | Reitinguagentuur peab igal aastal tegema oma läbipaistvusaruandes kättesaadavaks finantsteabe asutuse sissetuleku kohta, mis on jaotatud tasudeks, mis tulevad krediidireitinguteenustest koos iga teenuse üksikasjaliku kirjeldusega. (63) Kui need „mitte krediidireitinguteenused” on „lisateenused”, peaks see ettepandud määruses kajastuma. (64) |
| --- | --- |

20.

Reitinguagentuur peab igal aastal tegema oma läbipaistvusaruandes kättesaadavaks finantsteabe asutuse sissetuleku kohta, mis on jaotatud tasudeks, mis tulevad krediidireitinguteenustest koos iga teenuse üksikasjaliku kirjeldusega. (63) Kui need „mitte krediidireitinguteenused” on „lisateenused”, peaks see ettepandud määruses kajastuma. (64)

Muudatusettepanekud

Muudatusettepanekud, mille puhul eespool osutatud nõuanded eeldavad määruse kohta tehtud ettepaneku muutmist, on toodud lisas.

Frankfurt Maini ääres, 21. aprill 2009

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  KOM(2008) 704 lõplik, 12. november 2008. Avaldatud veebilehel www.eur-lex.europa.eu

1

(2)  Arvamus põhineb 12. novembri 2008. aasta redaktsioonil, mille suhtes EKPga ametlikult konsulteeriti. Ettepandud määruses on nõukogu töörühm teinud täiendavaid muudatusi.

2

(3)  EKP märgib, et ettepandud määrus põhineb asutamislepingu artiklil 95, mitte artikli 47 lõikel 2, mis on direktiivide õiguslik alus.

3

(4)  Vt 14. märtsi 2009 ühisavaldust „Communiqué — Meeting of Finance Ministers and Central Bank Governors, United Kingdom, 14 March 2009”, avaldatud veebilehel www.g20.org

4

Communiqué — Meeting of Finance Ministers and Central Bank Governors, United Kingdom, 14 March 2009

(5)  Vt eurosüsteemi seisukohta avalikus konsulteerimises seoses komisjoni eelnõuga reitinguagentuure käsitleva direktiivi/määruse kohta („Commission’s draft directive/regulation on credit rating agencies. Eurosystem contribution to the public consultation”), september 2008 (edaspidi „eurosüsteemi seisukoht”), avaldatud EKP kodulehel www.ecb.europa.eu

5

„Commission’s draft directive/regulation on credit rating agencies. Eurosystem contribution to the public consultation”

(6)  Ettepandud määruse artikli 2 lõige 1.

6

(7)  Ettepandud määruse artikli 4 esimene lõik.

7

(8)  Ettepandud määrus juba sätestab krediidireitingute kasutamise muudel eesmärkidel peale õigusaktidest tulenevate (vt ettepandud määruse artikli 4 teist lõiku).

8

(9)  Vt seletuskirja punkti 2.2. Sama kinnitatakse ka määruse kohta tehtud ettepanekule lisatud komisjoni talitluste töödokumendi punktis 5.2.4 (Mõju hindamine), SEC(2008) 2745, 12. november 2008, avaldatud komisjoni kodulehel www.ec.europa.eu

9

(10)  Ettepandud määruse põhjenduse 28 teise lause kohaselt peaksid pädevad asutused saama kasutada vajalikke meetmeid, et tagada „ühenduses kasutatavad reitingud andmine kooskõlas” käesoleva määrusega.

10

(11)  Vt ettepandud määruse põhjendus 2 ning samuti põhjendused 6 ja 38.

11

(12)  Vt ettepandud määruse artikli 12 lõige 1.

12

(13)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

13

(14)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

14

(15)  Vt mõju hindamise punkt 1.1 ja ettepandud määruse põhjendus 1.

15

(16)  Vt seletuskirja punkti 2.2.

16

(17)  Vt käesoleva arvamuse joonealust märkust 4.

17

(18)  Vt ettepandud määruse artikli 8 lõiget 1.

18

(19)  Vt IV lisa 2. osa.

19

(20)  Selles osas vt direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 2. osa, mille kohaselt peavad pädevad ametiasutused erinevates krediidihinnangutes väljendatud suhtelise riski määra võrdlemisel arvesse võtma nii kvalitatiivseid kui kvantitatiivseid näitajaid.

20

(21)  Vt käesoleva arvamuse punkti 5 ja 31. augusti 2000. aasta suunise EKP/2000/7 (eurosüsteemi rahapoiitika instrumentide ja menetluste kohta) I lisa punkti 6.3.1 (EÜT L 310, 11.12.2000, lk 1) (vt Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse poolt koostatud mitteametlikku konsolideeritud teksti EKP kodelehel www.ecb.europa.eu).

21

(22)  Vt eurosüsteemi seisukohta, lk 2.

22

(23)  Struktuurisiseste krediidihindamissüsteemide kohta vaata ka käesoleva arvamuse punkte 6 ja 7.

23

(24)  Vt direktiivi 2000/7/EÜ I lisa jaotist 6.3.1.

24

(25)  Vt suunise EKP/2000/7 I lisa jaotist 6.3.1.

25

(26)  Ettepandud määruse artikli 2 lõige 2.

26

(27)  Vt käesoleva arvamuse punkti 5.

27

(28)  Vt eurosüsteemi tagatisvara ühtset nimekirja („The single list in the collateral framework of the Eurosystem”), EKP kuubülletään, mai 2006, lk 75 kuni 87 ja eurosüsteemi seisukohta, lk 9.

28

The single list in the collateral framework of the Eurosystem

(29)  Vt direktiivi 2000/7/EÜ I lisa jaotist 6.3.4.

29

(30)  VI lisa artiklid 78 kuni 83.

30

(31)  IX lisa artiklid 94 kuni 101.

31

(32)  Vt lk 5.

32

(33)  Vt eelkõige direktiivi 2006/48/EÜ artikleid 81 kuni 97 ning VI lisa 2. osa.

33

(34)  Artikli 19 lõige 1.

34

(35)  Artikli 81 kohaselt peab sõltumatu reitinguagentuur, kes annab sõltumatu krediidihinnangu olema tunnistatud pädeva asutuse poolt riskipositsiooni riskikaalu määramiseks kõlblikuks. Kui liikmesriigi pädevad asutused on sõltumatu reitinguagentuuri nõutele vastavust tunnistanud, võivad teiste liikmesriikide pädevad ametiasutused otsustada selle agentuuri nõuetele vastavaks tunnistada ilma omapoolse hindamismenetluseta.

35

(36)  Vt Jacques de Larosière poolt juhitud kõrgetasemelise töörühma 25. veebruari 2009. aasta aruande (ELi finantsjärelevalve kohta) (edaspidi „de Larosière töörühma aruanne”) punkti 67 (avaldatud veebilehel www.europa.eu).

36

(37)  Vt Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (Committee of European Banking Supervisors, CEBS) 20. jaanuari 2006. aasta suuniseid sõltumatute krediidihinnaguid andvate asutuste tunnustamise kohta (avaldatud CEBSi kodulehel www.c-ebs.org).

37

Committee of European Banking Supervisors

(38)  Vt ettepandud määruse artikkel 15.

38

(39)  Vt ettepandud määruse artiklid 21 ja 22.

39

(40)  Ettepandud määruse artikkel 18.

40

(41)  Vt de Larosière töörühma aruande punkti 67.

41

(42)  Vt eurosüsteemi seisukohta, lk 5.

42

(43)  De Larosière töörühma aruande punktis 67 soovitatakse ELi reitinguagentuuride litsentside ja nende tegevuse järelevalve ülesanne ja sellest tulenevate muudatuste sisseviimise ülesanne panna CESRile.

43

(44)  Vt ettepanekut: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskide kontsentreerumise, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega, KOM(2998) 602 lõplik, 1. oktoober 2008. Avaldatud veebilehel www.eur-lex.europa.eu

44

(45)  EKP 5 märtsi 2009. aasta arvamus CON/2009/17 Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskide kontsentreerumise, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega. Vt arvamuse punkte 13 ja 14 ja ettepandud muudatust nr 5.

45

(46)  Vt ettepandud määruse artikkel 18.

46

(47)  Vt eurosüsteemi seisukohta, lk 4.

47

(48)  Sellega kaasneks ettepandud määruse artikli 34 muudatus.

48

(49)  Vt ettepandud määruse artikli 9 lõiget 2.

49

(50)  Ettepandud määruse kohaselt peavad reitinguagentuurid avaldama need andmed kord kuue kuu jooksul ning osutama kas nendes liikides on kohustuste täitmata jätmise riski määr muutunud (ettepandud määruse I lisa jaotise E (II) punkt 1).

50

(51)  Seletuskirja punkt 2.5.4.

51

(52)  Vt artikli 3 lõike 1 punkt f. Vt ka ettepandud määruse põhjenduse 24 viimane lause ja selles nimetatud „allkomitee, mis oleks spetsialiseerunud kõikides reitinguagentuuride hinnatavate varaklasside krediidireitingute valdkondades”.

52

(53)  Vt ettepandud määruse II lisa punkti 4.

53

(54)  Vt artikli 7 lõiget 4.

54

(55)  Vt artikli 7 lõike 5 punkti c.

55

(56)  Vt ettepandud määruse I lisa jaotise A(2) viies lõik.

56

(57)  Vt ettepandud määruse I lisa jaotise A(7) esimene lõik.

57

(58)  Vt ettepandud määruse II lisa.

58

(59)  Vt I lisa jaotist B(9).

59

(60)  Võrdle ettepandud määruse I lisa jaotisega B(8).

60

(61)  Vt ettepandud määruse I lisa jaotisi C(6) ja (7).

61

(62)  Vt ettepandud määruse I lisa jaotise E(II)(2) viimast lõiku.

62

(63)  Vt ettepandud määruse I lisa jaotist E (III)(7).

63

(64)  Vt I lisa jaotist B(4).

64

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni ettepaneku redaktsioon (1) | EKP muudatusettepanek (2) |
| --- | --- |
| Muudatus 1


  Uus põhjendus 2a |
| „Hetkel tekst puudub” | „Käesolev määrus ei mõjuta mis tahes viisil Euroopa Keskpanga (EKP) ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpankade (edaspidi „eurosüsteem”) või eurot kasutusele mittevõtnud liikmesriikide keskpankade riigi õigusaktidest tulenevat õigust, määratleda menetlusi, reegleid ja kriteeriume, mis tagaksid, et rahapoliitika toimingute nõuetele vastavate varade kõrged krediidistandardite nõuded on täidetud, ja määratleda kohastel juhtudel krediidireitingute kasutamine keskpanga tehingutes.” |
| Selgitus – vaata arvamuse punkti 5 |
| Muudatus 2


  Uus põhjendus 2b |
| „Hetkel tekst puudub” | „EKPSi kuuluvate keskpankade struktuurisisesed krediidihindamissüsteemid võib vabastada käesoleva määruse nõuetest, kui nende süsteemide poolt antavad krediidireitingud vastavad käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele. Nende süsteemide valideerimine EKP poolt eurosüsteemi rahapoliitika toimingute jaoks on tagatis, et nad täidavad tingimusi, mis on võrdväärsed käesolevas määruses sätestatud nõuetega ning mis tagavad nende krediidireitingute andmise tegevuse sõltumatuse ja usaldusväärsuse. Muudel juhtidel peavad EKPSi kuuluvad keskpangad taotlema vabastust komisjonilt. Komisjon teeb otsuse pärast konsulteerimist EKPga, et tagada vabastamise kriteeriumite ühtne kohaldamine.” |
| Selgitus – vaata arvamuse punkte 6 ja 7 |
| Muudatus 3


  Artikkel 2 |
| „2. | Käesolevat määrust ei kohaldata erakrediidireitingute suhtes. Seda ei kohaldata krediidireitingute suhtes, mida annavad avalikud asutused, kelle krediidireitinguid ei ole avalikult avaldatud, ja mille eest hinnatav ettevõte ei ole maksnud.” |

Komisjoni ettepaneku redaktsioon (1)

EKP muudatusettepanek (2)

Muudatus 1

Uus põhjendus 2a

„Hetkel tekst puudub”

„Käesolev määrus ei mõjuta mis tahes viisil Euroopa Keskpanga (EKP) ja euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpankade (edaspidi „eurosüsteem”) või eurot kasutusele mittevõtnud liikmesriikide keskpankade riigi õigusaktidest tulenevat õigust, määratleda menetlusi, reegleid ja kriteeriume, mis tagaksid, et rahapoliitika toimingute nõuetele vastavate varade kõrged krediidistandardite nõuded on täidetud, ja määratleda kohastel juhtudel krediidireitingute kasutamine keskpanga tehingutes.”

Selgitus – vaata arvamuse punkti 5

Muudatus 2

Uus põhjendus 2b

„Hetkel tekst puudub”

„EKPSi kuuluvate keskpankade struktuurisisesed krediidihindamissüsteemid võib vabastada käesoleva määruse nõuetest, kui nende süsteemide poolt antavad krediidireitingud vastavad käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele. Nende süsteemide valideerimine EKP poolt eurosüsteemi rahapoliitika toimingute jaoks on tagatis, et nad täidavad tingimusi, mis on võrdväärsed käesolevas määruses sätestatud nõuetega ning mis tagavad nende krediidireitingute andmise tegevuse sõltumatuse ja usaldusväärsuse. Muudel juhtidel peavad EKPSi kuuluvad keskpangad taotlema vabastust komisjonilt. Komisjon teeb otsuse pärast konsulteerimist EKPga, et tagada vabastamise kriteeriumite ühtne kohaldamine.”

Selgitus – vaata arvamuse punkte 6 ja 7

Muudatus 3

Artikkel 2

„2.

Käesolevat määrust ei kohaldata erakrediidireitingute suhtes. Seda ei kohaldata krediidireitingute suhtes, mida annavad avalikud asutused, kelle krediidireitinguid ei ole avalikult avaldatud, ja mille eest hinnatav ettevõte ei ole maksnud.”

| „2. | Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes:







  a) | erakrediidireitingud, Seda ei kohaldata krediidireitingute suhtes, mida annavad avalikud asutused, kelle krediidireitinguid ei ole avalikult avaldatud, ja mille eest hinnatav ettevõte ei ole maksnud
  mis on antud üksiktellimuse alusel ja ainult isikule, kes selle tellis, ning mis ei ole mõeldud avaldamiseks või levitamiseks tellimuse alusel; |
| --- | --- | --- |

„2.

Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes:

a)

erakrediidireitingud, Seda ei kohaldata krediidireitingute suhtes, mida annavad avalikud asutused, kelle krediidireitinguid ei ole avalikult avaldatud, ja mille eest hinnatav ettevõte ei ole maksnud
  mis on antud üksiktellimuse alusel ja ainult isikule, kes selle tellis, ning mis ei ole mõeldud avaldamiseks või levitamiseks tellimuse alusel;

| b) | keskpankade poolt antud krediidireitingud, mis vastavad järgmistele tingimustele:








  i) | mille eest ei ole hinnatav üksus maksnud; |
| --- | --- | --- |

b)

keskpankade poolt antud krediidireitingud, mis vastavad järgmistele tingimustele:

i)

mille eest ei ole hinnatav üksus maksnud;

| ii) | mis ei ole avaldatud; ja |
| --- | --- |

ii)

mis ei ole avaldatud; ja

| iii) | kui krediidireiting antakse käesoleva määruse tingimustega võrdväärsetel tingimustel ja mis tagab krediidireitingutegevuse piisava usaldusväärsuse ja sõltumatuse; see tingimus on täidetud, kui krediidireitingu on andnud riigi keskpanga struktuurisisene krediidihindamissüsteem, mille on valideerinud EKP eurosüsteemi rahapoliitika toimingute jaoks ning mis esineb EKP kodulehel avaldatud nimekirjas |
| --- | --- |

iii)

kui krediidireiting antakse käesoleva määruse tingimustega võrdväärsetel tingimustel ja mis tagab krediidireitingutegevuse piisava usaldusväärsuse ja sõltumatuse; see tingimus on täidetud, kui krediidireitingu on andnud riigi keskpanga struktuurisisene krediidihindamissüsteem, mille on valideerinud EKP eurosüsteemi rahapoliitika toimingute jaoks ning mis esineb EKP kodulehel avaldatud nimekirjas

| 3. | EKPSi kuuluvad keskpangad, kes annavad krediidireitinguid, mis vastavad lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriumitele, kuid kelle puhul EKP ei ole nende struktuurisisest krediidihindamissüsteemi valideerinud, taotlevad komisjonilt vabastust käesoleva määruse kohaldamisest. Et tagada lõike 2 punkti b ühtne kohaldamine, teeb komisjon otsuse pärast EKPga konsulteerimist.

  Komisjon avaldab oma kodulehel nimekirja keskpankadest, kes kasutavad seda vabastust. |
| --- | --- |

3.

Komisjon avaldab oma kodulehel nimekirja keskpankadest, kes kasutavad seda vabastust.

| 4. | Reitinguagentuuril, kes taotleb enda tunnustamist sõltumatu reitinguagentuurina direktiivi 2006/48/EÜ tähenduses, peab olema tegevusluba käesoleva määruse alusel, välja arvatud juhul, kui ta annab krediidireitinguid, mis on nimetatud lõikes 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lõigete 1 ja 2 mõttes loetakse krediidireitingud avaldatuks, kui võimalikele kasutajatele on võimaldatud võrdsetel tingimustel juurdepääs ning võimalik on kohane hindamine avalikkuse poolt.” |
| --- | --- |

5.

Selgitus – vaata arvamuse punkte 4, 6, 7 ja 8

Muudatus 4

Artikli 3 lõige 1

| „f) | „reitingukategooria” – reitingu sümbol, mida kasutatakse iga krediidireitinguklassi erinevate krediidireitingute tuvastamiseks, et eristada hinnatavate erinevat tüüpi ettevõtete, emitentide ja finantsinstrumentide erinevaid riskinäitajaid;” |
| --- | --- |

„f)

„reitingukategooria” – reitingu sümbol, mida kasutatakse iga krediidireitinguklassi erinevate krediidireitingute tuvastamiseks, et eristada hinnatavate erinevat tüüpi ettevõtete, emitentide ja finantsinstrumentide erinevaid riskinäitajaid;”

| „f) | „reitingukategooria” – reitingu sümbol
  näitaja, mida kasutatakse iga krediidireitinguklassi erinevate krediidireitingute tuvastamiseks, et eristada hinnatavate erinevat tüüpi ettevõtete, emitentide ja finantsinstrumentide erinevaid riskinäitajaid;
  selleks, et mõõta reitinguagentuuri poolt määratletud hindamissüsteemi raames hinnatava üksuse, emitendi või instrumendi liigi krediidireitingut, mis vastab hinnatava üksuse, emitendi või instrumendi suhtelistele riskinäitajatele ja mida väljendatakse sümbolite, numbrite või muude tähistega;” |
| --- | --- |

„f)

„reitingukategooria” – reitingu sümbol
  näitaja, mida kasutatakse iga krediidireitinguklassi erinevate krediidireitingute tuvastamiseks, et eristada hinnatavate erinevat tüüpi ettevõtete, emitentide ja finantsinstrumentide erinevaid riskinäitajaid;
  selleks, et mõõta reitinguagentuuri poolt määratletud hindamissüsteemi raames hinnatava üksuse, emitendi või instrumendi liigi krediidireitingut, mis vastab hinnatava üksuse, emitendi või instrumendi suhtelistele riskinäitajatele ja mida väljendatakse sümbolite, numbrite või muude tähistega;”

Selgitus – vaata arvamuse punkti 14

Muudatus 5

Artikkel 7

„Reitingu andmise meetodid

| 1. | Reitinguagentuur avaldab avalikult reitingute andmise protsessis kasutatavad meetodid, mudelid ja põhilised hindamiseeldused. |
| --- | --- |

1.

Reitinguagentuur avaldab avalikult reitingute andmise protsessis kasutatavad meetodid, mudelid ja põhilised hindamiseeldused.

...

| 4. | Reitinguagentuur jälgib krediidireitinguid ja vaatab need vajadusel läbi. Reitinguagentuur kehtestab sisekorra, et jälgida makromajanduslike ja finantsturgude tingimustes toimunud muutuste mõju krediidireitingutele. |
| --- | --- |

4.

Reitinguagentuur jälgib krediidireitinguid ja vaatab need vajadusel läbi. Reitinguagentuur kehtestab sisekorra, et jälgida makromajanduslike ja finantsturgude tingimustes toimunud muutuste mõju krediidireitingutele.

| 5. | Kui reitingu andmise meetodeid, mudeleid või põhilisi reitingueeldusi muudetakse, peab reitinguagentuur: |
| --- | --- |

5.

Kui reitingu andmise meetodeid, mudeleid või põhilisi reitingueeldusi muudetakse, peab reitinguagentuur:

...

| c) | hindama ümber kõik nimetatud meetoditel, mudelitel või eeldustel põhinevad krediidireitingud.” |
| --- | --- |

c)

hindama ümber kõik nimetatud meetoditel, mudelitel või eeldustel põhinevad krediidireitingud.”

„Reitingu andmise meetodid

| 1. | Reitinguagentuur avaldab avalikult reitingute andmise protsessis kasutatavad meetodid, mudelid ja põhilised hindamiseeldused ning kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, millel reitinguagentuuri meetodi põhinevad. |
| --- | --- |

1.

Reitinguagentuur avaldab avalikult reitingute andmise protsessis kasutatavad meetodid, mudelid ja põhilised hindamiseeldused ning kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, millel reitinguagentuuri meetodi põhinevad.

...

| 4. | Reitinguagentuur jälgib krediidireitinguid ja vaatab need vajadusel läbi. Selline läbivaatamine toimub vähemalt kord aastas. Reitinguagentuur kehtestab sisekorra, et jälgida makromajanduslike ja finantsturgude tingimustes toimunud muutuste mõju krediidireitingutele. |
| --- | --- |

4.

Reitinguagentuur jälgib krediidireitinguid ja vaatab need vajadusel läbi. Selline läbivaatamine toimub vähemalt kord aastas. Reitinguagentuur kehtestab sisekorra, et jälgida makromajanduslike ja finantsturgude tingimustes toimunud muutuste mõju krediidireitingutele.

| 5. | Kui reitingu andmise meetodeid, mudeleid või põhilisi reitingueeldusi muudetakse, peab reitinguagentuur: |
| --- | --- |

5.

Kui reitingu andmise meetodeid, mudeleid või põhilisi reitingueeldusi muudetakse, peab reitinguagentuur:

...

| c) | hindama ümber kõik nimetatud meetoditel, mudelitel või eeldustel põhinevad kasutusel olevad krediidireitingud.” |
| --- | --- |

c)

hindama ümber kõik nimetatud meetoditel, mudelitel või eeldustel põhinevad kasutusel olevad krediidireitingud.”

Selgitus – vaata arvamuse punkte 4 ja 15

Muudatus 6

Artikli 9 lõige 2

| „2. | Reitinguagentuurid tagavad CESRi loodud keskandmekogus juurdepääsu varasematele tegevusandmetele ning teabele varasemate krediidireitingualaste tegevuste kohta. Andmekogu on avalik.” |
| --- | --- |

„2.

Reitinguagentuurid tagavad CESRi loodud keskandmekogus juurdepääsu varasematele tegevusandmetele ning teabele varasemate krediidireitingualaste tegevuste kohta. Andmekogu on avalik.”

| „2. | Reitinguagentuurid tagavad CESRi loodud keskandmekogus juurdepääsu varasematele tegevusandmetele ning teabele varasemate krediidireitingualaste tegevuste kohta. Andmekogu on avalik.” |
| --- | --- |

„2.

Selgitus – vaata arvamuse punkti 13

Muudatus 7

Uus artikkel 9a

„Hetkel tekst puudub”

„CESRi keskandmekogu

| 1. | CESRi poolt asutatud keskandmekogus avaldavad reitinguagentuurid teabe oma andmete tulemuste kohta (sh seniste kohustuste täitmata jätmise riski määrade kohta reitinguliikides) ja teabe oma senise krediidireitingutegevuse kohta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Andmekogu on avalik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Et tagada lõigete 1 ja 2 ühetaoline kohaldamine, peab komisjoni vastu võtma rakendusmeetmed artikli 33 lõikes 3 sätestatud korras. |
| --- | --- |

3.

Eelkõige peab komisjon määratlema:

| — | keskandmekogus avaldatavate andmete ja teabe liigid, |
| --- | --- |

—

keskandmekogus avaldatavate andmete ja teabe liigid,

| — | selliste tulemuslikkuse andmete ja teabega seotud perioodid, |
| --- | --- |

—

selliste tulemuslikkuse andmete ja teabega seotud perioodid,

| — | tähtajad selle teabe avaldamiseks, |
| --- | --- |

—

tähtajad selle teabe avaldamiseks,

| — | selliste andmete ja teabe arhiveerimise tingimused, |
| --- | --- |

—

selliste andmete ja teabe arhiveerimise tingimused,

| — | selliste andmete ja teabe edastamise ja esitamise vorm, |
| --- | --- |

—

selliste andmete ja teabe edastamise ja esitamise vorm,

| — | andmekogu juhtimise korraldus, |
| --- | --- |

—

andmekogu juhtimise korraldus,

| — | andmekogule juurdepääsu tingimused. |
| --- | --- |

—

andmekogule juurdepääsu tingimused.

| 4. | Keskandmekogus sisalduva teabe põhjal toodab CESR statistikat reitinguagentuuride tulemuslikkuse kohta. CESRi poolt toodetud statistika avaldatakse regulaarselt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | CESR võtab arvesse võimalikke sünergiaid teiste asjakohaste algatustega.” |
| --- | --- |

5.

Selgitus – vaata arvamuse punkti 13

Muudatus 8

Artikli 18 lõige 2

| „2. | (Ühe aasta jooksul käesoleva määruse jõustumisest) annab CESR juhised:” |
| --- | --- |

„2.

(Ühe aasta jooksul käesoleva määruse jõustumisest) annab CESR juhised:”

| „2. | (Ühe aasta jooksul käesoleva määruse jõustumisest)
  ning pärast konsulteerimist Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega annab CESR juhised:” |
| --- | --- |

„2.

(Ühe aasta jooksul käesoleva määruse jõustumisest)
  ning pärast konsulteerimist Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteega ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komiteega annab CESR juhised:”

Selgitus – vaata arvamuse punkti 11

Muudatus 9

Uus artikkel 23a

„Hetkel tekst puudub”

„Teabevahetus

| 1. | Pädevad asutused annavad põhjendamatu viivituseta üksteisele kogu teabe, mida on vaja nende käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pädevad asutused võivad edastada teavet, sealhulgas konfidentsiaalset teavet, pädevatele asutustele, kes vastutavad artikli 2 lõikes 1 nimetatud institutsioonide järelevalve eest, ning EKPSi keskpankadele, kui see teave on asjakohane nende vastavate ülesannete täitmiseks, sealhulgas rahapoliitika teostamiseks, makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemide järelevaatamiseks ning finantsstabiilsuse tagamiseks; samamoodi ei ole nendel asutustel ja keskpankadel keelatud edastada pädevatele asutustele asjakohast teavet, mis võib olla vajalik nende käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.” |
| --- | --- |

2.

Selgitus – vaata arvamuse punkti 11

Muudatus 10

Uus artikli 33 lõige 3

Hetkel tekst puudub

| „3. | Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut, kui osutatud korras vastu võetud rakendusmeetmed ei muuda käesoleva direktiivi olulisi sätteid.” |
| --- | --- |

„3.

Selgitus – vaata arvamuse punkti 13

Muudatus 11

I lisa jaotis B(9)

| „9. | Registreid, milles on sätestatud reitinguagentuuri ja hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmanda osapoole õigused ja kohustused vastavalt teenusepakkumise lepingule, säilitatakse vähemalt nii kaua, kuni kehtib suhe hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate osapoolte vahel.” |
| --- | --- |

„9.

Registreid, milles on sätestatud reitinguagentuuri ja hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmanda osapoole õigused ja kohustused vastavalt teenusepakkumise lepingule, säilitatakse vähemalt nii kaua, kuni kehtib suhe hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate osapoolte vahel.”

| „9. | Registreid, milles on sätestatud reitinguagentuuri ja hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmanda osapoole õigused ja kohustused vastavalt teenusepakkumise lepingule, säilitatakse vähemalt kaks aastat pärast suhte lõppu hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate osapoolte vahel.” |
| --- | --- |

„9.

Registreid, milles on sätestatud reitinguagentuuri ja hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmanda osapoole õigused ja kohustused vastavalt teenusepakkumise lepingule, säilitatakse vähemalt kaks aastat pärast suhte lõppu hinnatava ettevõtte või sellega seotud kolmandate osapoolte vahel.”

Selgitus – vaata arvamuse punkti 17

Muudatus 12

I lisa jaotis C(7)

| „7. | Krediidireitingu andmise protsessiga otseselt seotud töötajad ei tohi asuda olulisele juhtivale kohale hinnatava ettevõtte ega sellega seotud kolmanda osapoole juures enne poole aasta möödumist krediidireitingu andmisest.” |
| --- | --- |

„7.

Krediidireitingu andmise protsessiga otseselt seotud töötajad ei tohi asuda olulisele juhtivale kohale hinnatava ettevõtte ega sellega seotud kolmanda osapoole juures enne poole aasta möödumist krediidireitingu andmisest.”

| „7. | Krediidireitingu andmise protsessiga otseselt seotud töötajad ei tohi asuda olulisele juhtivale kohale hinnatava ettevõtte ega sellega seotud kolmanda osapoole juures enne poole aasta
  18 kuu möödumist krediidireitingu andmisest.” |
| --- | --- |

„7.

Krediidireitingu andmise protsessiga otseselt seotud töötajad ei tohi asuda olulisele juhtivale kohale hinnatava ettevõtte ega sellega seotud kolmanda osapoole juures enne poole aasta
  18 kuu möödumist krediidireitingu andmisest.”

Selgitus – vaata arvamuse punkti 18

Muudatus 13

I lisa jaotis E(II)(2)

„...

Punkti 2 esimese lõigus kasutatud mõiste „klient” tähendab ettevõtet, selle tütarettevõtteid ja sidusühinguid, kus ettevõttel on osalust üle 20 %, samuti muid ettevõtteid, millega ta on kliendi nimel pidanud läbirääkimisi võlaküsimuse struktureerimise kohta ning mille puhul reitinguagentuurile tasuti otseselt või kaudselt võlaküsimusele reitingu andmise eest.”

„...

Punkti 2 esimeses alapunktis kasutatud mõiste „klient” tähendab ettevõtet, selle tütarettevõtteid ja sidusühinguid, kus ettevõttel on osalust üle 20 %, samuti muid ettevõtteid, millega ta on kliendi nimel pidanud läbirääkimisi võlaküsimuse
  finantsinstrumendi struktureerimise kohta ning mille puhul reitinguagentuurile tasuti otseselt või kaudselt võlaküsimusele
  finantsinstrumendile reitingu andmise eest.”

Selgitus – vaata arvamuse punkti 19

Muudatus 14

II lisa

| „4. | krediidireitingute kategooria, millega seoses taotleb reitinguagentuur tegevusluba;” |
| --- | --- |

„4.

krediidireitingute kategooria, millega seoses taotleb reitinguagentuur tegevusluba;”

| „4. | krediidireitingute kategooria
  liik, millega seoses taotleb reitinguagentuur tegevusluba;” |
| --- | --- |

„4.

krediidireitingute kategooria
  liik, millega seoses taotleb reitinguagentuur tegevusluba;”

Selgitus – vaata arvamuse punkti 14

Muudatus 15

II lisa, uus punkt 7a

Hetkel tekst puudub

„Teave sõltumatute tegevjuhtkonda mittekuuluvate haldus- või järelevalvenõukogu liikmete kohta;”

Selgitus – vaata arvamuse punkti 16

---

(1)  Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

(2)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst.

---

II Teatised

INSTITUTSIOONIDEVAHELISED KOKKULEPPED

Komisjon

| 20.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/15

---

Kalandus- ja vesiviljelussektoris riigiabi kontrollimist käsitlevate suuniste heakskiitmine (1)

2009/C 115/02

Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artikli 26 lõikele 1 teatab komisjon järgmist.

| | 15. aprilli 2008. aasta kirjaga paluti liikmesriikidel riigiabi kontrollimist kalandus- ja vesiviljelussektoris käsitlevate suuniste (edaspidi „suunised”) punkti 5.2 kohaselt kirjalikult kinnitada, et nad kiidavad heaks ettepanekud asjakohaste meetmete kohta hiljemalt 1. septembriks 2008. Kõnealuse kirjaga tuletati liikmesriikidele meelde, et eespool nimetatud suunistes on sätestatud, et kui liikmesriik ei ole kõnealuseks kuupäevaks esitanud kirjalikku kinnitust oma nõusoleku kohta ega ole kirjalikult sõnaselgelt väljendanud oma vastuseisu, eeldab komisjon, et kõnealune liikmesriik on ettepanekutega nõus. |
| --- | --- |

15. aprilli 2008. aasta kirjaga paluti liikmesriikidel riigiabi kontrollimist kalandus- ja vesiviljelussektoris käsitlevate suuniste (edaspidi „suunised”) punkti 5.2 kohaselt kirjalikult kinnitada, et nad kiidavad heaks ettepanekud asjakohaste meetmete kohta hiljemalt 1. septembriks 2008. Kõnealuse kirjaga tuletati liikmesriikidele meelde, et eespool nimetatud suunistes on sätestatud, et kui liikmesriik ei ole kõnealuseks kuupäevaks esitanud kirjalikku kinnitust oma nõusoleku kohta ega ole kirjalikult sõnaselgelt väljendanud oma vastuseisu, eeldab komisjon, et kõnealune liikmesriik on ettepanekutega nõus.

| | Soome asutused märkisid 30. mail 2008. aastal saadetud kirjas, et nad on valmis muutma olemasolevat kalanduse kindlustusega seotud abikava, kuid mitte sel määral, nagu on asjakohaste meetmetega ette nähtud. Soome Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu artikli 144 punkti a alusel teavitati komisjoni kõnealusest kavast 27. aprillil 1995. aastal saadetud kirjaga ja seejärel käsitleti seda nn kehtiva abina EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

Soome asutused märkisid 30. mail 2008. aastal saadetud kirjas, et nad on valmis muutma olemasolevat kalanduse kindlustusega seotud abikava, kuid mitte sel määral, nagu on asjakohaste meetmetega ette nähtud. Soome Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise lepingu artikli 144 punkti a alusel teavitati komisjoni kõnealusest kavast 27. aprillil 1995. aastal saadetud kirjaga ja seejärel käsitleti seda nn kehtiva abina EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 tähenduses.

| | Teised liikmesriigid kas vastasid kirjalikult, et nad kiidavad asjakohased meetmed heaks, või jätsid vastamata, mida käsitatakse 15. aprilli 2008. aasta kirja kohaselt heakskiitmisena. |
| --- | --- |

Teised liikmesriigid kas vastasid kirjalikult, et nad kiidavad asjakohased meetmed heaks, või jätsid vastamata, mida käsitatakse 15. aprilli 2008. aasta kirja kohaselt heakskiitmisena.

| | Seepärast tõdeb komisjon, et kõik liikmesriigid, v.a Soome eespool osutatud kava osas, on ettepanekud heaks kiitnud ja et kõik nende praegu kehtivad abikavad on alates 1. septembrist 2008 suunistega vastavuses. |
| --- | --- |

Seepärast tõdeb komisjon, et kõik liikmesriigid, v.a Soome eespool osutatud kava osas, on ettepanekud heaks kiitnud ja et kõik nende praegu kehtivad abikavad on alates 1. septembrist 2008 suunistega vastavuses.

---

(1)  ELT C 84, 3.4.2008, lk 10.

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 20.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/16

---

Euro vahetuskurss (1)

19. mai 2009

2009/C 115/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3612 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,91 |
| DKK | Taani kroon | 7,4465 |
| GBP | Inglise nael | 0,87940 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4705 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5146 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,7450 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,669 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 278,18 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7091 |
| PLN | Poola zlott | 4,3770 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1655 |
| TRY | Türgi liir | 2,0923 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7563 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5754 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,5513 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,2512 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9914 |
| KRW | Korea won | 1 695,45 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,5437 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2896 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3600 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 946,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8057 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,169 |
| RUB | Vene rubla | 43,3374 |
| THB | Tai baht | 46,839 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7959 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5799 |
| INR | India ruupia | 65,0450 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3612

JPY

Jaapani jeen

130,91

DKK

Taani kroon

7,4465

GBP

Inglise nael

0,87940

SEK

Rootsi kroon

10,4705

CHF

Šveitsi frank

1,5146

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,7450

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,669

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

278,18

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7091

PLN

Poola zlott

4,3770

RON

Rumeenia leu

4,1655

TRY

Türgi liir

2,0923

AUD

Austraalia dollar

1,7563

CAD

Kanada dollar

1,5754

HKD

Hong Kongi dollar

10,5513

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,2512

SGD

Singapuri dollar

1,9914

KRW

Korea won

1 695,45

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,5437

CNY

Hiina jüaan

9,2896

HRK

Horvaatia kuna

7,3600

IDR

Indoneesia ruupia

13 946,30

MYR

Malaisia ringit

4,8057

PHP

Filipiini peeso

64,169

RUB

Vene rubla

43,3374

THB

Tai baht

46,839

BRL

Brasiilia reaal

2,7959

MXN

Mehhiko peeso

17,5799

INR

India ruupia

65,0450

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 20.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/17

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA EPSO/AD/174/09

2009/C 115/04

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi EPSO/AD/174/09 poola keele konverentsitõlkide (AD 5/AD 7) töölevõtmiseks.

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja 20. mai 2009. aasta väljaandes C 115 A ainult tšehhi ja poola keeles.

Lisateavet saab EPSO veebilehelt http://eu-careers.eu

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 20.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/18

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

2009/C 115/05

1.   Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, juhul kui järgmise menetluse kohaselt ei algatata nende läbivaatamist.

2.   Menetlus

Ühenduse tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Kõnealune taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine võib tõenäoliselt põhjustada dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportivate riikide esindajatele ja ühenduse tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, tagasi lükata või nende kohta arvamust avaldada.

3.   Tähtaeg

Eelnevast lähtuvalt võivad ühenduse tootjad esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Brussels. (2)

4.   Käesolev teade on avaldatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2268/2004 (ELT L 395, 31.12.2004, lk 56) | 1.1.2010 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev

Volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2268/2004 (ELT L 395, 31.12.2004, lk 56)

1.1.2010

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

(2)  Faks: +32 22956505.

---

| 20.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/19

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

2009/C 115/06

1.   Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (1) (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, juhul kui järgmise menetluse kohaselt ei algatata nende läbivaatamist.

2.   Menetlus

Ühenduse tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Kõnealune taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise tagajärjeks oleks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja ühenduse tootjatele seejärel võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või nende kohta arvamust avaldada.

3.   Tähtaeg

Eelnevast lähtuvalt võivad ühenduse tootjad esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Brussels (2).

4.   Käesolev teade on avaldatud vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| glüfosaat | Hiina Rahvavabariik | dumpinguvastane tollimaks | nõukogu määrus (EÜ) nr 1683/2004 (ELT L 303, 30.9.2004, lk 1), mida on laiendatud Malaisiast ja Taiwanilt lähtuvale impordile määrusega (EÜ) nr 163/2002 (EÜT L 30, 31.1.2002, lk 1) | 1.10.2009 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev

glüfosaat

Hiina Rahvavabariik

dumpinguvastane tollimaks

nõukogu määrus (EÜ) nr 1683/2004 (ELT L 303, 30.9.2004, lk 1), mida on laiendatud Malaisiast ja Taiwanilt lähtuvale impordile määrusega (EÜ) nr 163/2002 (EÜT L 30, 31.1.2002, lk 1)

1.10.2009

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

(2)  Faks: +32 22956505.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 20.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/20

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5481 – AREVA SA/AREVA NP)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 115/07

| 1. | 11. mail 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AREVA SA (Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja AREVA NP (Prantsusmaa) üle, mis oli varem AREVA SA ja Siemens AG (Saksamaa) ühiskontrolli all, peale Siemens AG otsust AREVA NP tegevusest täielikult eemale jääda. |
| --- | --- |

1.

11. mail 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AREVA SA (Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja AREVA NP (Prantsusmaa) üle, mis oli varem AREVA SA ja Siemens AG (Saksamaa) ühiskontrolli all, peale Siemens AG otsust AREVA NP tegevusest täielikult eemale jääda.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | AREVA SA: elektrienergia tootmise, ülekandmise ja jaotamise lahenduste projekteerimine, tootmine ning müük, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

AREVA SA: elektrienergia tootmise, ülekandmise ja jaotamise lahenduste projekteerimine, tootmine ning müük,

| — | AREVA NP: tuumaelektrijaamade jaoks tuumarajatiste projekteerimine ja ehitus, inseneriteenused, ohutusseadmed ja kontroll, moderniseerimine, hooldus- ja remonditeenused ning ka tuumkütuse moodulite projekteerimine ja tootmine. |
| --- | --- |

—

AREVA NP: tuumaelektrijaamade jaoks tuumarajatiste projekteerimine ja ehitus, inseneriteenused, ohutusseadmed ja kontroll, moderniseerimine, hooldus- ja remonditeenused ning ka tuumkütuse moodulite projekteerimine ja tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5481 – AREVA SA/AREVA NP):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5481 – AREVA SA/AREVA NP):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 20.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 115/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 115/21

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5524 – Météo-France/CDC/NYSE Euronext/MetNext)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 115/08

| 1. | 30. aprillil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Caisse des Dépôts et Consignations („CDC”, Prantsusmaa) ja Météo-France (Prantsusmaa), mis mõlemad kuuluvad Prantsuse riigile, ning NYSE Euronext (USA) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja MetNext (Prantsusmaa) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

30. aprillil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Caisse des Dépôts et Consignations („CDC”, Prantsusmaa) ja Météo-France (Prantsusmaa), mis mõlemad kuuluvad Prantsuse riigile, ning NYSE Euronext (USA) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja MetNext (Prantsusmaa) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | CDC: riigi omanduses olev kontsern, mis tegeleb isikukindlustuse (CNP Assurances), kinnisvara (SNI ja Icade), kapitaliinvesteeringute ja teenustega, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

CDC: riigi omanduses olev kontsern, mis tegeleb isikukindlustuse (CNP Assurances), kinnisvara (SNI ja Icade), kapitaliinvesteeringute ja teenustega,

| — | Météo-France: prantsuse ja Euroopa ilma- ja kliimainfo kogumine ja pakkumine, |
| --- | --- |

—

Météo-France: prantsuse ja Euroopa ilma- ja kliimainfo kogumine ja pakkumine,

| — | NYSE Euronext: väärtpaberiturgude haldamine, |
| --- | --- |

—

NYSE Euronext: väärtpaberiturgude haldamine,

| — | MetNext: järgmiste toodete väljatöötamine ja turustamine: i) tooted, mis võimaldavad tööstusettevõtetel hallata ja ennustada ilmamuutuste mõju oma tegevusele; ii) tooted, mille abil teenusepakkujad (eelkõige kindlustusettevõtted) saavad klientidele pakkuda indeksipõhiseid tooteid, mis võimaldavad kindlustuskaitset kliimamõjude eest. |
| --- | --- |

—

MetNext: järgmiste toodete väljatöötamine ja turustamine: i) tooted, mis võimaldavad tööstusettevõtetel hallata ja ennustada ilmamuutuste mõju oma tegevusele; ii) tooted, mille abil teenusepakkujad (eelkõige kindlustusettevõtted) saavad klientidele pakkuda indeksipõhiseid tooteid, mis võimaldavad kindlustuskaitset kliimamõjude eest.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5524 – Météo-France/CDC/NYSE Euronext/MetNext):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 2 2964301 või 2967244) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5524 – Météo-France/CDC/NYSE Euronext/MetNext):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---