# Den Europæiske Unions L 96/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 96 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang5. april 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 96

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang5. april 2023

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/735 af 30. januar 2023 om ændring af delegeret forordning (EU) 2020/760 for så vidt angår kravet om indsendelse af fakturaer med henblik på fastsættelse af referencemængden og om afklaring af visse spørgsmål vedrørende det elektroniske registrerings- og identifikationssystem for licensindehavere (LORI) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/736 af 31. marts 2023 om fastlæggelse af de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter i Unionen end Title Transfer Facility | 4 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/737 af 4. april 2023 om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af Rettens dom i forenede sager T-30/19 og T-72/19 | 9 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/738 af 4. april 2023 om genindførelse af en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af Rettens dom i forenede sager T-30/19 og T-72/19 | 45 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/739 af 4. april 2023 om en nødhjælpsforanstaltning for kornsektoren og oliefrøsektoren i Bulgarien, Polen og Rumænien | 80 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/740 af 4. april 2023 om harmoniserede standarder for legetøj, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF | 85 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/735 af 30. januar 2023 om ændring af delegeret forordning (EU) 2020/760 for så vidt angår kravet om indsendelse af fakturaer med henblik på fastsættelse af referencemængden og om afklaring af visse spørgsmål vedrørende det elektroniske registrerings- og identifikationssystem for licensindehavere (LORI)

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/736 af 31. marts 2023 om fastlæggelse af de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter i Unionen end Title Transfer Facility

4

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/737 af 4. april 2023 om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af Rettens dom i forenede sager T-30/19 og T-72/19

9

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/738 af 4. april 2023 om genindførelse af en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af Rettens dom i forenede sager T-30/19 og T-72/19

45

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/739 af 4. april 2023 om en nødhjælpsforanstaltning for kornsektoren og oliefrøsektoren i Bulgarien, Polen og Rumænien

80

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/740 af 4. april 2023 om harmoniserede standarder for legetøj, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF

85

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2023/334 af 2. februar 2023 om ændring af bilag II og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer af clothianidin og thiamethoxam i eller på visse produkter ( EUT L 47 af 15.2.2023 ) | 89 |
| | * | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik ( EUT L 231 af 30.6.2021 ) | 90 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2023/334 af 2. februar 2023 om ændring af bilag II og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer af clothianidin og thiamethoxam i eller på visse produkter ( EUT L 47 af 15.2.2023 )

( EUT L 47 af 15.2.2023 )

89

*

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik ( EUT L 231 af 30.6.2021 )

( EUT L 231 af 30.6.2021 )

90

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/735

af 30. januar 2023

om ændring af delegeret forordning (EU) 2020/760 for så vidt angår kravet om indsendelse af fakturaer med henblik på fastsættelse af referencemængden og om afklaring af visse spørgsmål vedrørende det elektroniske registrerings- og identifikationssystem for licensindehavere (LORI)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 186, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/760 (2) supplerer forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår reglerne for forvaltning af import- og eksporttoldkontingenter for landbrugsprodukter, for hvilke der gælder en licensordning. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/760 (2) supplerer forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår reglerne for forvaltning af import- og eksporttoldkontingenter for landbrugsprodukter, for hvilke der gælder en licensordning.

| (2) | I henhold til artikel 10, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2020/760 skal aktørerne indsende en faktura til den licensudstedende myndighed med henblik på fastsættelse af referencemængden. Hidtil er referencemængden blevet fastsat på grundlag af overgangsbestemmelsen i nævnte delegerede forordnings artikel 26, stk. 1, og derfor er den førnævnte bestemmelse ikke blevet anvendt. Da andre elementer vedrørende forvaltningen af toldkontingenter, der blev indført ved nævnte delegerede forordning, har vist sig at være effektive, og for at mindske den administrative byrde for aktørerne og for de licensudstedende myndigheder, bør forpligtelsen for aktørerne til at indsende en faktura til den licensudstedende myndighed med henblik på fastsættelse af referencemængden ophæves. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 10, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2020/760 skal aktørerne indsende en faktura til den licensudstedende myndighed med henblik på fastsættelse af referencemængden. Hidtil er referencemængden blevet fastsat på grundlag af overgangsbestemmelsen i nævnte delegerede forordnings artikel 26, stk. 1, og derfor er den førnævnte bestemmelse ikke blevet anvendt. Da andre elementer vedrørende forvaltningen af toldkontingenter, der blev indført ved nævnte delegerede forordning, har vist sig at være effektive, og for at mindske den administrative byrde for aktørerne og for de licensudstedende myndigheder, bør forpligtelsen for aktørerne til at indsende en faktura til den licensudstedende myndighed med henblik på fastsættelse af referencemængden ophæves.

| (3) | I henhold til artikel 13, stk. 12, i delegeret forordning (EU) 2020/760 skal aktørerne underrette den kompetente licensudstedende myndighed om enhver ændring, der berører deres LORI-registrering, inden for 10 kalenderdage fra datoen for ændringernes ikrafttræden. I betragtning af, hvor lang tid det tager at gennemføre sådanne ændringer, og de problemer, aktørerne har med at meddele ændringerne i tide, bør underretningsfristen forlænges. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 13, stk. 12, i delegeret forordning (EU) 2020/760 skal aktørerne underrette den kompetente licensudstedende myndighed om enhver ændring, der berører deres LORI-registrering, inden for 10 kalenderdage fra datoen for ændringernes ikrafttræden. I betragtning af, hvor lang tid det tager at gennemføre sådanne ændringer, og de problemer, aktørerne har med at meddele ændringerne i tide, bør underretningsfristen forlænges.

| (4) | Desuden bør den uoverensstemmelse, der er mellem bestemmelsen i artikel 3, stk. 5, i delegeret forordning (EU) 2020/760 og muligheden i forordningens artikel 13, stk. 13, for så vidt angår forudgående registrering af aktører i tilfælde af suspension af kravet om referencemængde i henhold til forordningens artikel 9, stk. 9, afklares. |
| --- | --- |

(4)

Desuden bør den uoverensstemmelse, der er mellem bestemmelsen i artikel 3, stk. 5, i delegeret forordning (EU) 2020/760 og muligheden i forordningens artikel 13, stk. 13, for så vidt angår forudgående registrering af aktører i tilfælde af suspension af kravet om referencemængde i henhold til forordningens artikel 9, stk. 9, afklares.

| (5) | Ved artikel 14 i delegeret forordning (EU) 2020/760 fastsættes der regler for klager over uberettiget registrering af en aktør. Rollefordelingen mellem den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, hvor den kontrollerede aktør er etableret og momsregistreret, og den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, der har modtaget en klage, bør præciseres, således at kontrollen udføres af den medlemsstat, hvor den kontrollerede aktør er etableret. |
| --- | --- |

(5)

Ved artikel 14 i delegeret forordning (EU) 2020/760 fastsættes der regler for klager over uberettiget registrering af en aktør. Rollefordelingen mellem den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, hvor den kontrollerede aktør er etableret og momsregistreret, og den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, der har modtaget en klage, bør præciseres, således at kontrollen udføres af den medlemsstat, hvor den kontrollerede aktør er etableret.

| (6) | Delegeret forordning (EU) 2020/760 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(6)

Delegeret forordning (EU) 2020/760 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af delegeret forordning (EU) 2020/760

I delegeret forordning (EU) 2020/760 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 10 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 2 affattes således:

  »2.   Aktøren sikrer, at den bekræftede udskrift af toldangivelsen om overgang til fri omsætning i Unionen, som vedkommende anvender til at fastsætte referencemængden, indeholder nummeret på den faktura, der er omhandlet i artikel 145 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.« |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 10 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Aktøren sikrer, at den bekræftede udskrift af toldangivelsen om overgang til fri omsætning i Unionen, som vedkommende anvender til at fastsætte referencemængden, indeholder nummeret på den faktura, der er omhandlet i artikel 145 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.«

| b) | Stk. 3 affattes således:

  »3.   De licensudstedende myndigheder sammenholder oplysningerne i importlicenserne og toldangivelserne. Dokumenterne må ikke indeholde uoverensstemmelser for så vidt angår importørens eller klarererens identitet og varebeskrivelsen. Kontrollen af disse dokumenter udføres på grundlag af en risikoanalyse foretaget af medlemsstaterne.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 affattes således:

»3.   De licensudstedende myndigheder sammenholder oplysningerne i importlicenserne og toldangivelserne. Dokumenterne må ikke indeholde uoverensstemmelser for så vidt angår importørens eller klarererens identitet og varebeskrivelsen. Kontrollen af disse dokumenter udføres på grundlag af en risikoanalyse foretaget af medlemsstaterne.«

| c) | Stk. 4 udgår. |
| --- | --- |

c)

Stk. 4 udgår.

| 2) | I artikel 13 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 12, første punktum, affattes således:

  »Aktøren underretter den kompetente licensudstedende myndighed om enhver ændring, der berører dennes LORI-registrering, inden for 30 kalenderdage fra datoen for ændringernes ikrafttræden.« |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 13 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 12, første punktum, affattes således:

»Aktøren underretter den kompetente licensudstedende myndighed om enhver ændring, der berører dennes LORI-registrering, inden for 30 kalenderdage fra datoen for ændringernes ikrafttræden.«

| b) | Stk. 13, første afsnit, affattes således:

  »Kommissionen suspenderer kravet om forudgående registrering af aktører i det elektroniske LORI-system, hvis kravet om referencemængde er blevet suspenderet i henhold til artikel 9, stk. 9.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 13, første afsnit, affattes således:

»Kommissionen suspenderer kravet om forudgående registrering af aktører i det elektroniske LORI-system, hvis kravet om referencemængde er blevet suspenderet i henhold til artikel 9, stk. 9.«

| 3) | Artikel 14, stk. 2, affattes således:

  »2.   Hvis den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, hvor klageren er etableret, finder, at klagen er begrundet, følger den licensudstedende myndighed op med den kontrol, den anser for passende. Hvis den kontrollerede aktør er etableret og momsregistreret i en anden medlemsstat end den, hvor den licensudstedende myndighed, der har modtaget klagen, befinder sig, yder nævnte myndighed den fornødne bistand til den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, hvor den kontrollerede aktør er etableret og momsregistreret, og sidstnævnte myndighed udfører kontrollen rettidigt. Resultatet af kontrollen registreres af den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, hvor den pågældende aktør er etableret og momsregistreret, i det elektroniske LORI-system som en del af dennes LORI-registrering.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 14, stk. 2, affattes således:

»2.   Hvis den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, hvor klageren er etableret, finder, at klagen er begrundet, følger den licensudstedende myndighed op med den kontrol, den anser for passende. Hvis den kontrollerede aktør er etableret og momsregistreret i en anden medlemsstat end den, hvor den licensudstedende myndighed, der har modtaget klagen, befinder sig, yder nævnte myndighed den fornødne bistand til den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, hvor den kontrollerede aktør er etableret og momsregistreret, og sidstnævnte myndighed udfører kontrollen rettidigt. Resultatet af kontrollen registreres af den licensudstedende myndighed i den medlemsstat, hvor den pågældende aktør er etableret og momsregistreret, i det elektroniske LORI-system som en del af dennes LORI-registrering.«

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. januar 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/760 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår forvaltning af import- og eksporttoldkontingenter, for hvilke der gælder en licensordning, og supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår sikkerhedsstillelse i forbindelse med forvaltning af toldkontingenter (EUT L 185 af 12.6.2020, s. 1).

2

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/736

af 31. marts 2023

om fastlæggelse af de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter i Unionen end Title Transfer Facility

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) 2022/2578 (1), særlig artikel 9, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2022/2578 om indførelse af en markedskorrektionsmekanisme til beskyttelse af unionsborgere og økonomien mod uforholdsmæssigt høje priser (»forordningen om markedskorrektionsmekanismen«) er der indført en midlertidig markedskorrektionsmekanisme (»markedskorrektionsmekanismen«) for ordrer afgivet med henblik på handel med Title Transfer Facility-derivater (TTF-derivater) og derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, med løbetider mellem month-ahead og year-ahead. Det betyder, at markedskorrektionsmekanismen finder anvendelse på ethvert råvarederivat, der handles på et reguleret marked, og hvis underliggende instrument er en transaktion i et virtuelt handelspunkt for gas i Unionen. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2022/2578 om indførelse af en markedskorrektionsmekanisme til beskyttelse af unionsborgere og økonomien mod uforholdsmæssigt høje priser (»forordningen om markedskorrektionsmekanismen«) er der indført en midlertidig markedskorrektionsmekanisme (»markedskorrektionsmekanismen«) for ordrer afgivet med henblik på handel med Title Transfer Facility-derivater (TTF-derivater) og derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, med løbetider mellem month-ahead og year-ahead. Det betyder, at markedskorrektionsmekanismen finder anvendelse på ethvert råvarederivat, der handles på et reguleret marked, og hvis underliggende instrument er en transaktion i et virtuelt handelspunkt for gas i Unionen.

| (2) | I henhold til artikel 1 i forordningen om markedskorrektionsmekanismen finder markedskorrektionsmekanismen anvendelse på ordrer afgivet med henblik på handel med TTF-derivater og derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter beliggende i Unionen. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 1 i forordningen om markedskorrektionsmekanismen finder markedskorrektionsmekanismen anvendelse på ordrer afgivet med henblik på handel med TTF-derivater og derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter beliggende i Unionen.

| (3) | I forordningen om markedskorrektionsmekanismen fastsættes tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen for så vidt angår afgivne ordrer på TTF-derivater, men ikke for så vidt angår afgivne ordrer på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter. Dette skyldtes det presserende behov for at anvende markedskorrektionsmekanismen på TTF-derivater, som almindeligvis betragtes som en standardprisreference for de europæiske gasmarkeder, og at anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på ordrer på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, krævede yderligere forberedelse. Derfor giver forordningen om markedskorrektionsmekanismen Kommissionen beføjelse til at vedtage en gennemførelsesretsakt med henblik på at fastlægge de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til sådanne andre virtuelle handelspunkter, nærmere bestemt med hensyn til hvornår en markedskorrektionsbegivenhed indtræffer, og hvordan en dynamisk budsgrænse finder anvendelse, for så vidt angår disse derivater. Forordningen om markedskorrektionsmekanismen giver også Kommissionen beføjelse til undtagelsesvis at udelukke visse derivater blandt dem, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter. |
| --- | --- |

(3)

I forordningen om markedskorrektionsmekanismen fastsættes tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen for så vidt angår afgivne ordrer på TTF-derivater, men ikke for så vidt angår afgivne ordrer på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter. Dette skyldtes det presserende behov for at anvende markedskorrektionsmekanismen på TTF-derivater, som almindeligvis betragtes som en standardprisreference for de europæiske gasmarkeder, og at anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på ordrer på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, krævede yderligere forberedelse. Derfor giver forordningen om markedskorrektionsmekanismen Kommissionen beføjelse til at vedtage en gennemførelsesretsakt med henblik på at fastlægge de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til sådanne andre virtuelle handelspunkter, nærmere bestemt med hensyn til hvornår en markedskorrektionsbegivenhed indtræffer, og hvordan en dynamisk budsgrænse finder anvendelse, for så vidt angår disse derivater. Forordningen om markedskorrektionsmekanismen giver også Kommissionen beføjelse til undtagelsesvis at udelukke visse derivater blandt dem, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter.

| (4) | Fastlæggelsen af de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til sådanne andre virtuelle handelspunkter, og den mulige udelukkelse fra markedskorrektionsmekanismens anvendelsesområde af visse derivater blandt dem, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, bør baseres på de kriterier, der er fastsat i artikel 9, stk. 2, i forordningen om markedskorrektionsmekanismen, nemlig likviditeten af og adgangen til oplysninger om priserne på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og den indvirkning, som udvidelsen af markedskorrektionsmekanismen til derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, vil have på gasstrømme inden for Unionen og på forsyningssikkerheden og de finansielle markeders stabilitet. Fastlæggelsen og den mulige udelukkelse bør også baseres på de virkningsvurderingsrapporter, som ACER og ESMA forelagde den 1. marts 2023, jf. artikel 8, stk. 2, i forordningen om markedskorrektionsmekanismen. |
| --- | --- |

(4)

Fastlæggelsen af de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til sådanne andre virtuelle handelspunkter, og den mulige udelukkelse fra markedskorrektionsmekanismens anvendelsesområde af visse derivater blandt dem, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, bør baseres på de kriterier, der er fastsat i artikel 9, stk. 2, i forordningen om markedskorrektionsmekanismen, nemlig likviditeten af og adgangen til oplysninger om priserne på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og den indvirkning, som udvidelsen af markedskorrektionsmekanismen til derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, vil have på gasstrømme inden for Unionen og på forsyningssikkerheden og de finansielle markeders stabilitet. Fastlæggelsen og den mulige udelukkelse bør også baseres på de virkningsvurderingsrapporter, som ACER og ESMA forelagde den 1. marts 2023, jf. artikel 8, stk. 2, i forordningen om markedskorrektionsmekanismen.

| (5) | Markedskorrektionsmekanismen for TTF-derivater aktiveres, når en markedskorrektionsbegivenhed indtræffer, dvs. når afregningsprisen for TTF-front-month-derivater som offentliggjort af ICE Endex B.V. overstiger 180 EUR/MWh og er 35 EUR højere end referenceprisen i tre arbejdsdage. Markedskorrektionsmekanismen for derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter i Unionen, bør aktiveres på samme tidspunkt, når den samme markedskorrektionsbegivenhed indtræffer. Dette er der to hovedårsager til. For det første er mange af de derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter end TTF, mindre likvide. Hvis aktiveringen af markedskorrektionsmekanismen var baseret på illikvide futures, ville mekanismen være sårbar over for manipulation, hvilket ville resultere i unødvendige eller forsinkede aktiveringer. For det andet kan handelen, hvis markedskorrektionsmekanismen kun aktiveres for nogle virtuelle handelspunkters derivater, forskyde sig til derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, hvilket kan føre til fordrejninger på Unionens energi- og finansmarkeder, f.eks. gennem markedsdeltagernes arbitrage mellem korrigerede og ikkekorrigerede derivater, til skade for forbrugerne. Denne vurdering fremgår også af ACER's vurderingsrapport, hvori det hedder, at også markedskorrektionsmekanismen for derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter i Unionen, bør aktiveres på grundlag af afregningsprisen for TTF-front-month-derivater, jf. artikel 4, stk. 1, i forordningen om markedskorrektionsmekanismen. |
| --- | --- |

(5)

Markedskorrektionsmekanismen for TTF-derivater aktiveres, når en markedskorrektionsbegivenhed indtræffer, dvs. når afregningsprisen for TTF-front-month-derivater som offentliggjort af ICE Endex B.V. overstiger 180 EUR/MWh og er 35 EUR højere end referenceprisen i tre arbejdsdage. Markedskorrektionsmekanismen for derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter i Unionen, bør aktiveres på samme tidspunkt, når den samme markedskorrektionsbegivenhed indtræffer. Dette er der to hovedårsager til. For det første er mange af de derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter end TTF, mindre likvide. Hvis aktiveringen af markedskorrektionsmekanismen var baseret på illikvide futures, ville mekanismen være sårbar over for manipulation, hvilket ville resultere i unødvendige eller forsinkede aktiveringer. For det andet kan handelen, hvis markedskorrektionsmekanismen kun aktiveres for nogle virtuelle handelspunkters derivater, forskyde sig til derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, hvilket kan føre til fordrejninger på Unionens energi- og finansmarkeder, f.eks. gennem markedsdeltagernes arbitrage mellem korrigerede og ikkekorrigerede derivater, til skade for forbrugerne. Denne vurdering fremgår også af ACER's vurderingsrapport, hvori det hedder, at også markedskorrektionsmekanismen for derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter i Unionen, bør aktiveres på grundlag af afregningsprisen for TTF-front-month-derivater, jf. artikel 4, stk. 1, i forordningen om markedskorrektionsmekanismen.

| (6) | Når en markedskorrektionsbegivenhed indtræffer, gælder der ifølge forordningen om markedskorrektionsmekanismen en dynamisk budgrænse, i henhold til hvilken markedsoperatører ikke må acceptere, og deltagere på markedet for TTF-derivater ikke må afgive ordrer på, TTF-derivater, der udløber i perioden fra udløbsdatoen for TTF-front-month-derivatet til udløbsdatoen for TTF-front-year-derivatet med priser på 35 EUR/MWh over den referencepris, som ACER har offentliggjort den foregående dag. Denne dynamiske budgrænse er også hensigtsmæssig for så vidt angår ordrer på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og kræver ikke ændring. Som det er tilfældet med TTF-derivater, er en forsyningssikkerhedspræmie på 35 EUR/MWh reference for den gennemsnitlige forskel mellem referenceprisen og prisen på month-ahead-futures for en række derivater, der var knyttet til andre virtuelle handelspunkter i sommeren 2022, og dette afspejler omkostningerne i forbindelse med eventuelt overbelastet infrastruktur, når gassen flyttes fra en LNG-terminal til det kontinentale Europa i andre regioner i Unionen. Desuden bør anvendelsen af samme sikkerhedsloft for alle virtuelle handelspunkters derivater begrænse risikoen for unødig forskydning i handelen mellem virtuelle handelspunkter og risikoen for at fordreje de lige konkurrencevilkår mellem forskellige regioner i Unionen med hensyn til at tiltrække LNG, hvilket ville kunne føre til fragmentering af markederne i Unionen. ACER er i sin vurderingsrapport enig i, at den dynamiske budgrænse, der gælder for ordrer på TTF-derivater, også er hensigtsmæssig for så vidt angår ordrer på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter. |
| --- | --- |

(6)

Når en markedskorrektionsbegivenhed indtræffer, gælder der ifølge forordningen om markedskorrektionsmekanismen en dynamisk budgrænse, i henhold til hvilken markedsoperatører ikke må acceptere, og deltagere på markedet for TTF-derivater ikke må afgive ordrer på, TTF-derivater, der udløber i perioden fra udløbsdatoen for TTF-front-month-derivatet til udløbsdatoen for TTF-front-year-derivatet med priser på 35 EUR/MWh over den referencepris, som ACER har offentliggjort den foregående dag. Denne dynamiske budgrænse er også hensigtsmæssig for så vidt angår ordrer på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og kræver ikke ændring. Som det er tilfældet med TTF-derivater, er en forsyningssikkerhedspræmie på 35 EUR/MWh reference for den gennemsnitlige forskel mellem referenceprisen og prisen på month-ahead-futures for en række derivater, der var knyttet til andre virtuelle handelspunkter i sommeren 2022, og dette afspejler omkostningerne i forbindelse med eventuelt overbelastet infrastruktur, når gassen flyttes fra en LNG-terminal til det kontinentale Europa i andre regioner i Unionen. Desuden bør anvendelsen af samme sikkerhedsloft for alle virtuelle handelspunkters derivater begrænse risikoen for unødig forskydning i handelen mellem virtuelle handelspunkter og risikoen for at fordreje de lige konkurrencevilkår mellem forskellige regioner i Unionen med hensyn til at tiltrække LNG, hvilket ville kunne føre til fragmentering af markederne i Unionen. ACER er i sin vurderingsrapport enig i, at den dynamiske budgrænse, der gælder for ordrer på TTF-derivater, også er hensigtsmæssig for så vidt angår ordrer på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter.

| (7) | Kommissionen er af den opfattelse, at markedskorrektionsmekanismen bør finde anvendelse på alle derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og at der ikke bør gøres nogen undtagelse. ACER og ESMA bekræftede Kommissionens vurdering i deres rapporter, nemlig at medtagelsen af andre virtuelle handelspunkter ikke har væsentlige negative virkninger på finans- eller gasmarkederne. Både ACER og ESMA bemærkede, at udvidelsen af markedskorrektionsmekanismen til derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, kan medføre begrænsede yderligere fordele, at de fleste af disse derivater mangler tilstrækkelig likviditet, og at nogle centrale clearingmodparter muligvis vil stå over for yderligere omkostninger i forbindelse med ændring af deres misligholdelsesstyringsprocesser. Med henblik på gennemførelsen af forordningen om markedskorrektionsmekanismen var både ACER og ESMA imidlertid enige i Kommissionens konklusion om, at anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på alle derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, ikke har væsentlige negative virkninger på finans- eller gasmarkederne. Kommissionen har i sin vurdering og i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordningen om markedskorrektionsmekanismen navnlig analyseret følgende kriterier. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen er af den opfattelse, at markedskorrektionsmekanismen bør finde anvendelse på alle derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og at der ikke bør gøres nogen undtagelse. ACER og ESMA bekræftede Kommissionens vurdering i deres rapporter, nemlig at medtagelsen af andre virtuelle handelspunkter ikke har væsentlige negative virkninger på finans- eller gasmarkederne. Både ACER og ESMA bemærkede, at udvidelsen af markedskorrektionsmekanismen til derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, kan medføre begrænsede yderligere fordele, at de fleste af disse derivater mangler tilstrækkelig likviditet, og at nogle centrale clearingmodparter muligvis vil stå over for yderligere omkostninger i forbindelse med ændring af deres misligholdelsesstyringsprocesser. Med henblik på gennemførelsen af forordningen om markedskorrektionsmekanismen var både ACER og ESMA imidlertid enige i Kommissionens konklusion om, at anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på alle derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, ikke har væsentlige negative virkninger på finans- eller gasmarkederne. Kommissionen har i sin vurdering og i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordningen om markedskorrektionsmekanismen navnlig analyseret følgende kriterier.

| (8) | For det første er oplysninger om priserne på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og som er omfattet af denne gennemførelsesretsakt, lettilgængelige, da disse derivater handles på regulerede markeder, hvor der regelmæssigt gives oplysninger om priserne. |
| --- | --- |

(8)

For det første er oplysninger om priserne på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og som er omfattet af denne gennemførelsesretsakt, lettilgængelige, da disse derivater handles på regulerede markeder, hvor der regelmæssigt gives oplysninger om priserne.

| (9) | For det andet fører den manglende likviditet for nogle derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, ikke til væsentlige gennemførelsesproblemer i praksis, da Kommissionen bevidst har udvalgt de meget likvide TTT-month-ahead-futures som udløsende faktor for aktiveringen af markedskorrektionsmekanismen for andre virtuelle handelspunkter. |
| --- | --- |

(9)

For det andet fører den manglende likviditet for nogle derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, ikke til væsentlige gennemførelsesproblemer i praksis, da Kommissionen bevidst har udvalgt de meget likvide TTT-month-ahead-futures som udløsende faktor for aktiveringen af markedskorrektionsmekanismen for andre virtuelle handelspunkter.

| (10) | For det tredje er det usandsynligt, at udvidelsen til derivater, der er knyttet til andre knudepunkter, vil have nogen væsentlig negativ indvirkning på forsyningssikkerheden. Dette skyldes, at det vigtigste instrument til forebyggelse af forsyningssikkerhedsproblemer, »præmien« i budgrænsen (top-up i forhold til markedspriserne på LNG eller et »sikkerhedsloft« som omhandlet i betragtning 19 i forordningen om markedskorrektionsmekanismen), vil gælde for alle derivater og sikre, at markedskorrektionsmekanismen ikke hæmmer Unionens evne til at tiltrække LNG. Udvidelsen vil sandsynligvis heller ikke have nogen væsentlig negativ indvirkning på gasstrømmene inden for EU på grund af den midlertidige anvendelse af markedskorrektionsmekanismen og det forhold, at gasstrømmene inden for Unionen er resultatet af et komplekst sæt positioner, der ikke kun følger af derivatkontrakter, men også af mange andre forhold, som ikke påvirkes af markedskorrektionsmekanismen, som f.eks. langsigtede forsyningsforpligtelser, kortsigtede handler og spothandler og transaktioner over-the-counter. |
| --- | --- |

(10)

For det tredje er det usandsynligt, at udvidelsen til derivater, der er knyttet til andre knudepunkter, vil have nogen væsentlig negativ indvirkning på forsyningssikkerheden. Dette skyldes, at det vigtigste instrument til forebyggelse af forsyningssikkerhedsproblemer, »præmien« i budgrænsen (top-up i forhold til markedspriserne på LNG eller et »sikkerhedsloft« som omhandlet i betragtning 19 i forordningen om markedskorrektionsmekanismen), vil gælde for alle derivater og sikre, at markedskorrektionsmekanismen ikke hæmmer Unionens evne til at tiltrække LNG. Udvidelsen vil sandsynligvis heller ikke have nogen væsentlig negativ indvirkning på gasstrømmene inden for EU på grund af den midlertidige anvendelse af markedskorrektionsmekanismen og det forhold, at gasstrømmene inden for Unionen er resultatet af et komplekst sæt positioner, der ikke kun følger af derivatkontrakter, men også af mange andre forhold, som ikke påvirkes af markedskorrektionsmekanismen, som f.eks. langsigtede forsyningsforpligtelser, kortsigtede handler og spothandler og transaktioner over-the-counter.

| (11) | Endelig forventes der med udvidelsen af markedskorrektionsmekanismen ingen væsentlig indvirkning på de finansielle markeders stabilitet, fordi mere end 90 % af de naturgasderivater, der handles på regulerede markeder i Unionen, er TTF-derivater. Med hensyn til de potentielle ekstraomkostninger, som nogle centrale clearingmodparter kan stå over for i forbindelse med ændring af deres misligholdelsesstyringsprocesser, bemærkede ESMA, at på tidspunktet for offentliggørelsen af vurderingsrapporten havde ingen central clearingmodpart fremlagt dokumentation for, at der kunne være behov for væsentlige ændringer på grund af forordningen om markedskorrektionsmekanismen. |
| --- | --- |

(11)

Endelig forventes der med udvidelsen af markedskorrektionsmekanismen ingen væsentlig indvirkning på de finansielle markeders stabilitet, fordi mere end 90 % af de naturgasderivater, der handles på regulerede markeder i Unionen, er TTF-derivater. Med hensyn til de potentielle ekstraomkostninger, som nogle centrale clearingmodparter kan stå over for i forbindelse med ændring af deres misligholdelsesstyringsprocesser, bemærkede ESMA, at på tidspunktet for offentliggørelsen af vurderingsrapporten havde ingen central clearingmodpart fremlagt dokumentation for, at der kunne være behov for væsentlige ændringer på grund af forordningen om markedskorrektionsmekanismen.

| (12) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at intet derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, undtagelsesvis bør udelukkes fra anvendelsesområdet for markedskorrektionsmekanismen. |
| --- | --- |

(12)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at intet derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, undtagelsesvis bør udelukkes fra anvendelsesområdet for markedskorrektionsmekanismen.

| (13) | For at opretholde derivatmarkedernes funktion og give markedsdeltagerne mulighed for at styre deres risikoeksponering på passende vis er det af afgørende betydning, at denne forordning ikke griber ind i kontrakter, der er indgået før forordningens ikrafttræden. Af samme grund bør markedsdeltagerne effektivt kunne udligne positioner i derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som er åbnet inden anvendelsen af denne forordning. Den dynamiske budgrænse bør derfor ikke gælde for kontrakter, der er indgået inden denne forordnings ikrafttræden, eller for handler, der gør det muligt for markedsdeltagere at udligne eller reducere positioner, som hidrører fra kontrakter i derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som er indgået inden denne forordnings ikrafttræden. Derudover spiller centrale clearingmodparter en vigtig rolle med hensyn til at sikre velfungerende markeder for TTF-derivater ved at mindske modpartsrisikoen. Det er ligeledes vigtigt at sikre, at udvidelsen af mekanismen til andre virtuelle handelspunkter ikke bringer centrale clearingmodparter, der clearer relevante instrumenter, i fare i tilfælde af misligholdelse fra et clearingmedlems side. Disse centrale clearingmodparter bør derfor kunne gennemføre misligholdelsesstyringsprocesser uden at være underlagt budgrænsen. Med henblik herpå bør den dynamiske budgrænse ikke gælde for handler, der udføres som led i en misligholdelsesstyringsproces, som organiseres af en central clearingmodpart. |
| --- | --- |

(13)

For at opretholde derivatmarkedernes funktion og give markedsdeltagerne mulighed for at styre deres risikoeksponering på passende vis er det af afgørende betydning, at denne forordning ikke griber ind i kontrakter, der er indgået før forordningens ikrafttræden. Af samme grund bør markedsdeltagerne effektivt kunne udligne positioner i derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som er åbnet inden anvendelsen af denne forordning. Den dynamiske budgrænse bør derfor ikke gælde for kontrakter, der er indgået inden denne forordnings ikrafttræden, eller for handler, der gør det muligt for markedsdeltagere at udligne eller reducere positioner, som hidrører fra kontrakter i derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som er indgået inden denne forordnings ikrafttræden. Derudover spiller centrale clearingmodparter en vigtig rolle med hensyn til at sikre velfungerende markeder for TTF-derivater ved at mindske modpartsrisikoen. Det er ligeledes vigtigt at sikre, at udvidelsen af mekanismen til andre virtuelle handelspunkter ikke bringer centrale clearingmodparter, der clearer relevante instrumenter, i fare i tilfælde af misligholdelse fra et clearingmedlems side. Disse centrale clearingmodparter bør derfor kunne gennemføre misligholdelsesstyringsprocesser uden at være underlagt budgrænsen. Med henblik herpå bør den dynamiske budgrænse ikke gælde for handler, der udføres som led i en misligholdelsesstyringsproces, som organiseres af en central clearingmodpart.

| (14) | Der er ingen tænkelig grund til ikke at anvende andre dele af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter. Dette omfatter reglerne om suspension af markedskorrektionsmekanismen. Det bør bemærkes, at i henhold til artikel 4, stk. 8, bør aktiveringen af markedskorrektionsmekanismen suspenderes, hvis der er konkrete tegn på, at en markedskorrektionsbegivenhed er nært forestående, og at aktiveringen ville forårsage utilsigtede markedsforstyrrelser. Ligeledes bør markedskorrektionsmekanismen i henhold til artikel 6 suspenderes, når som helst det dynamiske sikkerhedsloft fører til alvorlige markedsforstyrrelser, der i væsentlig grad påvirker forsyningssikkerheden, målene for obligatorisk reduktion af efterspørgslen eller energiderivatmarkedernes stabilitet og velordnede funktion, gasstrømmene inden for Unionen, forskellene mellem markedspriserne på gas i Unionen eller i forhold til andre områder i verden eller gyldigheden af eksisterende gasforsyningskontrakter. Ved en vurdering af utilsigtede markedsforstyrrelser bør der tages hensyn til indvirkningen på det europæiske marked som helhed og også specifikt på hvert virtuelt handelspunkt, som markedskorrektionsmekanismen finder anvendelse på; i tilfælde af sådanne utilsigtede markedsforstyrrelser vil en suspensionsafgørelse finde anvendelse i overensstemmelse med artikel 6 i forordningen om markedskorrektionsmekanismen. |
| --- | --- |

(14)

Der er ingen tænkelig grund til ikke at anvende andre dele af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter. Dette omfatter reglerne om suspension af markedskorrektionsmekanismen. Det bør bemærkes, at i henhold til artikel 4, stk. 8, bør aktiveringen af markedskorrektionsmekanismen suspenderes, hvis der er konkrete tegn på, at en markedskorrektionsbegivenhed er nært forestående, og at aktiveringen ville forårsage utilsigtede markedsforstyrrelser. Ligeledes bør markedskorrektionsmekanismen i henhold til artikel 6 suspenderes, når som helst det dynamiske sikkerhedsloft fører til alvorlige markedsforstyrrelser, der i væsentlig grad påvirker forsyningssikkerheden, målene for obligatorisk reduktion af efterspørgslen eller energiderivatmarkedernes stabilitet og velordnede funktion, gasstrømmene inden for Unionen, forskellene mellem markedspriserne på gas i Unionen eller i forhold til andre områder i verden eller gyldigheden af eksisterende gasforsyningskontrakter. Ved en vurdering af utilsigtede markedsforstyrrelser bør der tages hensyn til indvirkningen på det europæiske marked som helhed og også specifikt på hvert virtuelt handelspunkt, som markedskorrektionsmekanismen finder anvendelse på; i tilfælde af sådanne utilsigtede markedsforstyrrelser vil en suspensionsafgørelse finde anvendelse i overensstemmelse med artikel 6 i forordningen om markedskorrektionsmekanismen.

| (15) | Med den ustabile og uforudsigelige situation på naturgasmarkedet er det vigtigt at sikre, at markedskorrektionsmekanismen hurtigst muligt kan finde anvendelse på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, hvis betingelserne for dens aktivering er opfyldt. Derfor bør de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, fastlægges senest den 31. marts 2023. For at give de virksomheder, der driver andre virtuelle handelspunkter i Unionen end Title Transfer Facility, tid til at foretage de nødvendige tilpasninger, bør denne gennemførelsesretsakt dog først anvendes fra den 1. maj 2023. |
| --- | --- |

(15)

Med den ustabile og uforudsigelige situation på naturgasmarkedet er det vigtigt at sikre, at markedskorrektionsmekanismen hurtigst muligt kan finde anvendelse på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, hvis betingelserne for dens aktivering er opfyldt. Derfor bør de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, fastlægges senest den 31. marts 2023. For at give de virksomheder, der driver andre virtuelle handelspunkter i Unionen end Title Transfer Facility, tid til at foretage de nødvendige tilpasninger, bør denne gennemførelsesretsakt dog først anvendes fra den 1. maj 2023.

| (16) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget vedrørende Markedskorrektionsmekanismen — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget vedrørende Markedskorrektionsmekanismen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

I denne forordning fastlægges de tekniske detaljer vedrørende anvendelsen af markedskorrektionsmekanismen på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter i Unionen end det virtuelle handelspunkt Title Transfer Facility, i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) 2022/2578.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i forordning (EU) 2022/2578 anvendelse.

Endvidere forstås ved:

| 1) | »front-month-derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter«: et derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og hvis udløbsdato er den tætteste blandt de derivater med en løbetid på en måned, der handles på et givet reguleret marked |
| --- | --- |

1)

»front-month-derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter«: et derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og hvis udløbsdato er den tætteste blandt de derivater med en løbetid på en måned, der handles på et givet reguleret marked

| 2) | »front-year-derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter«: et derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og hvis udløbsdato er den tætteste blandt de derivater med en løbetid på tolv måneder, der handles på et givet reguleret marked. |
| --- | --- |

2)

»front-year-derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter«: et derivat, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og hvis udløbsdato er den tætteste blandt de derivater med en løbetid på tolv måneder, der handles på et givet reguleret marked.

Artikel 3

Anvendelse af markedskorrektionsmekanismen på andre virtuelle handelspunkter

Denne forordning finder anvendelse på ordrer afgivet med henblik på handel med derivater, der er knyttet til virtuelle handelspunkter beliggende i Unionen, bortset fra Title Transfer Facility.

Artikel 4

Markedskorrektionsbegivenheder i forbindelse med andre virtuelle handelspunkter i Unionen

1.   En markedskorrektionsbegivenhed vedrørende derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, indtræffer, når betingelserne i artikel 4, stk. 1, i forordning (EU) 2022/2578 er opfyldt.

2.   Den dynamiske budgrænse i artikel 4, stk. 5 og 7, i forordningen om markedskorrektionsmekanismen finder anvendelse på derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og som udløber i perioden fra udløbsdatoen for front-month-derivaterne til udløbsdatoen for front-year-derivaterne.

3.   Markedsoperatører på markedet for derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, og markedsdeltagere i sådanne derivater overvåger ACER's websted dagligt.

Artikel 5

Suspension og deaktivering af markedskorrektionsmekanismen i forbindelse med derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter

Suspension og deaktivering af markedskorrektionsmekanismen for så vidt angår derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, sker i overensstemmelse med artikel 5 og 6 i forordningen om markedskorrektionsmekanismen.

Artikel 6

Overgangsbestemmelser

Denne forordning finder ikke anvendelse på følgende:

| a) | kontrakter om derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som er indgået før datoen for denne forordnings ikrafttræden |
| --- | --- |

a)

kontrakter om derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som er indgået før datoen for denne forordnings ikrafttræden

| b) | køb og salg af derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, med henblik på at udligne eller reducere kontrakter om derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som er indgået før datoen for denne forordnings ikrafttræden |
| --- | --- |

b)

køb og salg af derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, med henblik på at udligne eller reducere kontrakter om derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som er indgået før datoen for denne forordnings ikrafttræden

| c) | køb og salg af kontrakter om derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som led i en misligholdelsesstyringsprocedure fra en central clearingmodparts side, herunder OTC-handler, der er registreret på det regulerede marked med henblik på clearing. |
| --- | --- |

c)

køb og salg af kontrakter om derivater, der er knyttet til andre virtuelle handelspunkter, som led i en misligholdelsesstyringsprocedure fra en central clearingmodparts side, herunder OTC-handler, der er registreret på det regulerede marked med henblik på clearing.

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. maj 2023.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. marts 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  Rådets forordning (EU) 2022/2578 af 22. december 2022 om indførelse af en markedskorrektionsmekanisme til beskyttelse af unionsborgere og økonomien mod uforholdsmæssigt høje priser (EUT L 335 af 29.12.2022, s. 45).

1

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/737

af 4. april 2023

om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af Rettens dom i forenede sager T-30/19 og T-72/19

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 14, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Den 4. maj 2018 vedtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forordning (EU) 2018/683 (2) (»forordningen om midlertidig told«) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121 (»dæk« eller »den pågældende vare«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

(1)

Den 4. maj 2018 vedtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forordning (EU) 2018/683 (2) (»forordningen om midlertidig told«) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121 (»dæk« eller »den pågældende vare«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2

| (2) | Kommissionen vedtog den 18. oktober 2018 gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 (3) om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den anfægtede forordning«). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen vedtog den 18. oktober 2018 gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 (3) om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den anfægtede forordning«).

3

| (3) | Den 9. november 2018 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 (4) om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (»forordning (EU) 2018/1690«). |
| --- | --- |

(3)

Den 9. november 2018 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 (4) om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (»forordning (EU) 2018/1690«).

4

2.   DEN EUROPÆISKE UNIONS RETS DOM

DEN EUROPÆISKE UNIONS RETS DOM

| (4) | China Rubber Industry Association (»CRIA«) og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (»CCCMC«) (samlet »ansøgerne«) bestred den anfægtede forordning ved Retten på vegne af nogle af deres medlemmer, der er anført i betragtning 9 og 10 (»de pågældende eksporterende producenter«). Den 4. maj 2022 afsagde Den Europæiske Unions Ret (»Retten«) dom i sag T-30/19 og T-72/19 (5) (herefter »dommen«). |
| --- | --- |

(4)

China Rubber Industry Association (»CRIA«) og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (»CCCMC«) (samlet »ansøgerne«) bestred den anfægtede forordning ved Retten på vegne af nogle af deres medlemmer, der er anført i betragtning 9 og 10 (»de pågældende eksporterende producenter«). Den 4. maj 2022 afsagde Den Europæiske Unions Ret (»Retten«) dom i sag T-30/19 og T-72/19 (5) (herefter »dommen«).

5

| (5) | I sin dom annullerede Retten den anfægtede forordning og gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690. |
| --- | --- |

(5)

I sin dom annullerede Retten den anfægtede forordning og gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690.

| (6) | CRIA og CCCMC fremsatte flere påstande, der bestred den anfægtede forordning, og Retten tog stilling til to af disse: i) påstanden om, at Kommissionens skulle have undladt at foretage en rimelig prissammenligning ved beregningen af prisunderbuddet og skadesmargenerne, for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter, og ii) visse klagepunkter, der i det væsentlige vedrører uoverensstemmelser og tilsidesættelse af retten til forsvar, for så vidt angår skadesindikatorer og vægtning af data fra stikprøven af EU-producenter. |
| --- | --- |

(6)

CRIA og CCCMC fremsatte flere påstande, der bestred den anfægtede forordning, og Retten tog stilling til to af disse: i) påstanden om, at Kommissionens skulle have undladt at foretage en rimelig prissammenligning ved beregningen af prisunderbuddet og skadesmargenerne, for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter, og ii) visse klagepunkter, der i det væsentlige vedrører uoverensstemmelser og tilsidesættelse af retten til forsvar, for så vidt angår skadesindikatorer og vægtning af data fra stikprøven af EU-producenter.

| (7) | Med hensyn til beregningen af underbudsmargenerne fandt Retten, at Kommissionen ikke foretog en rimelig sammenligning, da den foretog en justering af eksportprisen (nemlig fradrag af den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G-omkostninger og en teoretisk fortjeneste), når salget fandt sted gennem en forretningsmæssigt forbundet salgsenhed i Unionen. Retten bemærkede, at EU-producenterne også foretog et vist salg via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og at deres salgspriser ikke blev justeret på samme måde. Retten konkluderede, at den beregning af prisunderbuddet, som Kommissionen foretog i den anfægtede forordning, var behæftet med en retlig fejl og et åbenbart urigtigt skøn, og at denne beregning derfor var i strid med artikel 3, stk. 2 og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (6) (»antidumpinggrundforordningen«), og artikel 8, stk. 1 og 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 (7) (»antisubsidiegrundforordningen«). Retten fandt endvidere, at fejlene havde en indvirkning på de samlede konklusioner om skade og årsagssammenhæng samt på skadesmargenerne, og at det ikke var muligt præcist at fastslå, i hvilket omfang den endelige antidumpingtold var delvist begrundet. |
| --- | --- |

(7)

Med hensyn til beregningen af underbudsmargenerne fandt Retten, at Kommissionen ikke foretog en rimelig sammenligning, da den foretog en justering af eksportprisen (nemlig fradrag af den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G-omkostninger og en teoretisk fortjeneste), når salget fandt sted gennem en forretningsmæssigt forbundet salgsenhed i Unionen. Retten bemærkede, at EU-producenterne også foretog et vist salg via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og at deres salgspriser ikke blev justeret på samme måde. Retten konkluderede, at den beregning af prisunderbuddet, som Kommissionen foretog i den anfægtede forordning, var behæftet med en retlig fejl og et åbenbart urigtigt skøn, og at denne beregning derfor var i strid med artikel 3, stk. 2 og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (6) (»antidumpinggrundforordningen«), og artikel 8, stk. 1 og 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 (7) (»antisubsidiegrundforordningen«). Retten fandt endvidere, at fejlene havde en indvirkning på de samlede konklusioner om skade og årsagssammenhæng samt på skadesmargenerne, og at det ikke var muligt præcist at fastslå, i hvilket omfang den endelige antidumpingtold var delvist begrundet.

6

7

| (8) | Hvad angår det andet punkt, fastslog Retten, at Kommissionen ikke foretog en objektiv undersøgelse (som krævet i antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 2, og antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 1), fordi Kommissionen, ved ikke at revidere beregningerne af alle mikroøkonomiske indikatorer bortset fra rentabiliteten og ved ikke at angive de reviderede tal i den anfægtede forordning, ikke anvendte alle de relevante oplysninger, som den rådede over. Retten fastslog endvidere, at ansøgernes ret til forsvar var blevet tilsidesat. Retten var navnlig uenig i, at visse oplysninger, der ikke blev fremlagt for de interesserede parter, kunne betragtes som fortrolige, og den fastslog, at alle de omtvistede oplysninger »var knyttet til fastlæggelsen af de faktiske omstændigheder i den anfægtede forordning«. Der var derfor tale om »væsentlige kendsgerninger og betragtninger«, som burde have været fremlagt for parterne. |
| --- | --- |

(8)

Hvad angår det andet punkt, fastslog Retten, at Kommissionen ikke foretog en objektiv undersøgelse (som krævet i antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 2, og antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 1), fordi Kommissionen, ved ikke at revidere beregningerne af alle mikroøkonomiske indikatorer bortset fra rentabiliteten og ved ikke at angive de reviderede tal i den anfægtede forordning, ikke anvendte alle de relevante oplysninger, som den rådede over. Retten fastslog endvidere, at ansøgernes ret til forsvar var blevet tilsidesat. Retten var navnlig uenig i, at visse oplysninger, der ikke blev fremlagt for de interesserede parter, kunne betragtes som fortrolige, og den fastslog, at alle de omtvistede oplysninger »var knyttet til fastlæggelsen af de faktiske omstændigheder i den anfægtede forordning«. Der var derfor tale om »væsentlige kendsgerninger og betragtninger«, som burde have været fremlagt for parterne.

| (9) | På baggrund af ovenstående annullerede Retten den anfægtede forordning, for så vidt angår de virksomheder, der er repræsenteret af CRIA og CCCMC (opført i nedenstående tabel).







  VIRKSOMHEDENS NAVN | Taric-TILLÆGSKODE |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (8) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (9) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd. | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (10) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

På baggrund af ovenstående annullerede Retten den anfægtede forordning, for så vidt angår de virksomheder, der er repræsenteret af CRIA og CCCMC (opført i nedenstående tabel).

VIRKSOMHEDENS NAVN

VIRKSOMHEDENS NAVN

Taric-TILLÆGSKODE

Taric-TILLÆGSKODE

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (8)

8

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (9)

9

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd.

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (10)

10

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Derudover annullerede Retten forordning (EU) 2018/1690, for så vidt angår de virksomheder, der er repræsenteret af CRIA og CCCMC (opført i ovenstående tabel), og Zhongce Rubber Group Co., Ltd (Taric-tillægskode C379). |
| --- | --- |

(10)

Derudover annullerede Retten forordning (EU) 2018/1690, for så vidt angår de virksomheder, der er repræsenteret af CRIA og CCCMC (opført i ovenstående tabel), og Zhongce Rubber Group Co., Ltd (Taric-tillægskode C379).

3.   GENNEMFØRELSE AF RETTENS DOM

GENNEMFØRELSE AF RETTENS DOM

| (11) | I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) har EU-institutionerne pligt til at gennemføre de til opfyldelse af Rettens domme nødvendige foranstaltninger. Når en retsakt, der er vedtaget af EU-institutionerne som led i en administrativ procedure som f.eks. antidumpingundersøgelsen i dette tilfælde, annulleres, består gennemførelsen af Rettens dom i at lade den annullerede retsakt afløse af en ny, hvori den ulovlighed, som Retten havde påpeget, ikke indgår (11). |
| --- | --- |

(11)

I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) har EU-institutionerne pligt til at gennemføre de til opfyldelse af Rettens domme nødvendige foranstaltninger. Når en retsakt, der er vedtaget af EU-institutionerne som led i en administrativ procedure som f.eks. antidumpingundersøgelsen i dette tilfælde, annulleres, består gennemførelsen af Rettens dom i at lade den annullerede retsakt afløse af en ny, hvori den ulovlighed, som Retten havde påpeget, ikke indgår (11).

11

| (12) | I henhold til Domstolens praksis kan proceduren for at lade en annulleret retsakt erstatte genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (12). Det betyder navnlig, at annullationen i en situation, hvor en retsakt, som afslutter en administrativ procedure, annulleres, ikke nødvendigvis vedrører de forberedende retsakter, såsom indledningen af antidumpingproceduren. I en situation, hvor en forordning om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger annulleres, betyder dette for eksempel, at proceduren stadig pågår, fordi det kun er den retsakt, der afsluttede proceduren, der ikke længere indgår i EU's retsorden (13), medmindre ulovligheden indtrådte i forbindelse med indledningen af proceduren. Genoptagelsen af den administrative procedure med genindførelsen af antidumpingtold på importen i den periode, hvor den annullerede forordning fandt anvendelse, kan ikke anses for at være i strid med reglen om forbud mod tilbagevirkende kraft (14). |
| --- | --- |

(12)

I henhold til Domstolens praksis kan proceduren for at lade en annulleret retsakt erstatte genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (12). Det betyder navnlig, at annullationen i en situation, hvor en retsakt, som afslutter en administrativ procedure, annulleres, ikke nødvendigvis vedrører de forberedende retsakter, såsom indledningen af antidumpingproceduren. I en situation, hvor en forordning om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger annulleres, betyder dette for eksempel, at proceduren stadig pågår, fordi det kun er den retsakt, der afsluttede proceduren, der ikke længere indgår i EU's retsorden (13), medmindre ulovligheden indtrådte i forbindelse med indledningen af proceduren. Genoptagelsen af den administrative procedure med genindførelsen af antidumpingtold på importen i den periode, hvor den annullerede forordning fandt anvendelse, kan ikke anses for at være i strid med reglen om forbud mod tilbagevirkende kraft (14).

12

13

14

| (13) | I den foreliggende sag annullerede Retten den anfægtede forordning, for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter med den begrundelse, at Kommissionen begik en fejl ved konstateringen af, hvorvidt der var tale om et betydeligt underbud, hvilket påvirkede analysen af årsagssammenhængen. Den samme metodologiske fejl blev konstateret ved beregningen af de pågældende eksportørers skadesmargener. Retten konstaterede også fejl, da visse oplysninger ikke blev videregivet: i) bruttoskadesindikatorer før anvendelse af den tilpassede vægtning og oplysninger vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side, ii) andre skadesindikatorer end rentabilitet efter revision af vægtningen, iii) visse oplysninger vedrørende kilderne til makroøkonomiske skadesoplysninger og listen over de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der indstillede produktionen, og iv) den samlede nøjagtige salgsmængde for de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelserne, og oplysningerne vedrørende antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(13)

I den foreliggende sag annullerede Retten den anfægtede forordning, for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter med den begrundelse, at Kommissionen begik en fejl ved konstateringen af, hvorvidt der var tale om et betydeligt underbud, hvilket påvirkede analysen af årsagssammenhængen. Den samme metodologiske fejl blev konstateret ved beregningen af de pågældende eksportørers skadesmargener. Retten konstaterede også fejl, da visse oplysninger ikke blev videregivet: i) bruttoskadesindikatorer før anvendelse af den tilpassede vægtning og oplysninger vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side, ii) andre skadesindikatorer end rentabilitet efter revision af vægtningen, iii) visse oplysninger vedrørende kilderne til makroøkonomiske skadesoplysninger og listen over de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der indstillede produktionen, og iv) den samlede nøjagtige salgsmængde for de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelserne, og oplysningerne vedrørende antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen.

| (14) | Konklusionerne i den anfægtede forordning, som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men afvist af Retten eller ikke undersøgt af Retten, og som derfor ikke førte til annullering af den anfægtede forordning, forbliver fuldt gyldige og påvirkes ikke af denne genoptagelse (15). |
| --- | --- |

(14)

Konklusionerne i den anfægtede forordning, som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men afvist af Retten eller ikke undersøgt af Retten, og som derfor ikke førte til annullering af den anfægtede forordning, forbliver fuldt gyldige og påvirkes ikke af denne genoptagelse (15).

15

| (15) | Efter Domstolens domme i sag T-30/19 og T-72/19 af 4. maj 2022 besluttede Kommissionen delvis at genoptage antidumping- og antisubsidieundersøgelserne vedrørende importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, og at genoptage undersøgelsen på det tidspunkt, hvor uregelmæssigheden fandt sted. Genoptagelsen i form af en meddelelse (16) (»meddelelsen om genoptagelse«) var begrænset til gennemførelsen af Rettens dom med hensyn til de virksomheder, der repræsenteres af CRIA og CCCMC og er anført i meddelelsen om genoptagelse. |
| --- | --- |

(15)

Efter Domstolens domme i sag T-30/19 og T-72/19 af 4. maj 2022 besluttede Kommissionen delvis at genoptage antidumping- og antisubsidieundersøgelserne vedrørende importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, og at genoptage undersøgelsen på det tidspunkt, hvor uregelmæssigheden fandt sted. Genoptagelsen i form af en meddelelse (16) (»meddelelsen om genoptagelse«) var begrænset til gennemførelsen af Rettens dom med hensyn til de virksomheder, der repræsenteres af CRIA og CCCMC og er anført i meddelelsen om genoptagelse.

16

| (16) | Samme dag besluttede Kommissionen også at gøre importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som er fremstillet af disse virksomheder, til genstand for registrering, og pålagde de nationale toldmyndigheder at afvente offentliggørelsen af Kommissionens relevante gennemførelsesforordninger om genindførelse af tolden, inden de traf afgørelse om eventuelle krav om tilbagebetaling af eller fritagelse for antidumpingtold, for så vidt angår importen vedrørende de pågældende virksomheder (17) (»forordningen om registrering«). |
| --- | --- |

(16)

Samme dag besluttede Kommissionen også at gøre importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som er fremstillet af disse virksomheder, til genstand for registrering, og pålagde de nationale toldmyndigheder at afvente offentliggørelsen af Kommissionens relevante gennemførelsesforordninger om genindførelse af tolden, inden de traf afgørelse om eventuelle krav om tilbagebetaling af eller fritagelse for antidumpingtold, for så vidt angår importen vedrørende de pågældende virksomheder (17) (»forordningen om registrering«).

17

| (17) | Kommissionen informerede de interesserede parter om genoptagelsen og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen informerede de interesserede parter om genoptagelsen og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.

4.   UNDERSØGELSESPERIODE

UNDERSØGELSESPERIODE

| (18) | Denne undersøgelse omfatter perioden fra den 1. juli 2016 til den 30. juni 2017 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfatter perioden fra den 1. januar 2014 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(18)

Denne undersøgelse omfatter perioden fra den 1. juli 2016 til den 30. juni 2017 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfatter perioden fra den 1. januar 2014 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

5.   EFTERFØLGENDE SAGSFORLØB

EFTERFØLGENDE SAGSFORLØB

| (19) | Den 10. januar 2023 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at genindføre antidumpingtolden (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«). Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(19)

Den 10. januar 2023 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at genindføre antidumpingtolden (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«). Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

| (20) | Der blev modtaget bemærkninger fra China Rubber Industry Association (»CRIA«), GITI-gruppen (18) og den ikke forretningsmæssigt forbundne importør Hämmerling The Tyre Company GmbH (»Hämmerling«). Kommissionen overvejede bemærkningerne og tog dem i betragtning, hvor det var relevant. Hämmerling og CRIA anmodede om at blive hørt mundtligt, hvilket blev imødekommet. |
| --- | --- |

(20)

Der blev modtaget bemærkninger fra China Rubber Industry Association (»CRIA«), GITI-gruppen (18) og den ikke forretningsmæssigt forbundne importør Hämmerling The Tyre Company GmbH (»Hämmerling«). Kommissionen overvejede bemærkningerne og tog dem i betragtning, hvor det var relevant. Hämmerling og CRIA anmodede om at blive hørt mundtligt, hvilket blev imødekommet.

18

| (21) | Efter anmodning fra CRIA fremlagde Kommissionen i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger efterfølgende følgende yderligere elementer (»yderligere fremlæggelse af oplysninger«):






  — | Den 30. januar 2023 fremlagde Kommissionen i et notat til sagsakterne yderligere oplysninger vedrørende sin analyse af EU-erhvervsgrenens priser ved direkte og indirekte salg samt salg til forskellige typer kunder. |
| --- | --- | --- |

(21)

Efter anmodning fra CRIA fremlagde Kommissionen i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger efterfølgende følgende yderligere elementer (»yderligere fremlæggelse af oplysninger«):

—

Den 30. januar 2023 fremlagde Kommissionen i et notat til sagsakterne yderligere oplysninger vedrørende sin analyse af EU-erhvervsgrenens priser ved direkte og indirekte salg samt salg til forskellige typer kunder.

| — | Den 30. og 31. januar 2023 fremlagde Kommissionen også de pågældende virksomheders eksportsalgstransaktioner for Hankook-gruppen (19) og Aeolus/Pirelli (20), som blev anvendt til at fastsætte de reviderede underbuds- og målprisunderbudsberegninger. Disse eksportsalgstransaktioner var de samme som dem, der blev fremlagt i den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

—

Den 30. og 31. januar 2023 fremlagde Kommissionen også de pågældende virksomheders eksportsalgstransaktioner for Hankook-gruppen (19) og Aeolus/Pirelli (20), som blev anvendt til at fastsætte de reviderede underbuds- og målprisunderbudsberegninger. Disse eksportsalgstransaktioner var de samme som dem, der blev fremlagt i den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning.

19

20

| — | Den 31. januar 2023 præciserede og korrigerede Kommissionen i et notat til sagsakterne de endelige toldsatser for alle de pågældende eksporterende producenter, efter der var blevet konstateret en fejl i skadesberegningerne for Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli. Den fremlagde også yderligere præciseringer vedrørende den retlige situation for Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Den 31. januar 2023 præciserede og korrigerede Kommissionen i et notat til sagsakterne de endelige toldsatser for alle de pågældende eksporterende producenter, efter der var blevet konstateret en fejl i skadesberegningerne for Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli. Den fremlagde også yderligere præciseringer vedrørende den retlige situation for Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (22) | Kun CRIA fremsatte bemærkninger til den supplerende fremlæggelse af oplysninger, som Kommissionen tog hensyn til, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(22)

Kun CRIA fremsatte bemærkninger til den supplerende fremlæggelse af oplysninger, som Kommissionen tog hensyn til, hvor det var relevant.

6.   CRIA'S RET TIL FORSVAR

CRIA'S RET TIL FORSVAR

| (23) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CRIA, at virksomhedens ret til forsvar var blevet krænket, da:






  — | CRIA ikke modtog underbuds- og målprisunderbudsberegningerne vedrørende eksporterende producenter, hvorfra CRIA modtog en godkendelsesskrivelse |
| --- | --- | --- |

(23)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CRIA, at virksomhedens ret til forsvar var blevet krænket, da:

—

CRIA ikke modtog underbuds- og målprisunderbudsberegningerne vedrørende eksporterende producenter, hvorfra CRIA modtog en godkendelsesskrivelse

| — | CRIA ikke fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger |
| --- | --- |

—

CRIA ikke fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger

| — | Kommissionen ikke afholdt en høring inden for den tidsramme, som CRIA havde anmodet om |
| --- | --- |

—

Kommissionen ikke afholdt en høring inden for den tidsramme, som CRIA havde anmodet om

| — | Kommissionen ikke tog stilling til alle de påstande, som Retten ikke tog stilling til. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ikke tog stilling til alle de påstande, som Retten ikke tog stilling til.

| (24) | Som nævnt i betragtning 160 genberegnede Kommissionen tolden for alle de pågældende eksporterende producenter, navnlig for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven i den anfægtede forordning, og som var omfattet af Rettens afgørelse (dvs. GITI-gruppen, Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli). Det skal erindres, at skadesmargenerne for de pågældende stikprøveudtagne eksporterende producenter blev fastsat på grundlag af følsomme virksomhedsdata. Beregningerne kunne derfor ikke fremlægges for alle interesserede parter, men kun for de pågældende virksomheder. |
| --- | --- |

(24)

Som nævnt i betragtning 160 genberegnede Kommissionen tolden for alle de pågældende eksporterende producenter, navnlig for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven i den anfægtede forordning, og som var omfattet af Rettens afgørelse (dvs. GITI-gruppen, Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli). Det skal erindres, at skadesmargenerne for de pågældende stikprøveudtagne eksporterende producenter blev fastsat på grundlag af følsomme virksomhedsdata. Beregningerne kunne derfor ikke fremlægges for alle interesserede parter, men kun for de pågældende virksomheder.

| (25) | CRIA hævdede, at de virksomheder, der er nævnt i betragtning 10, underskrev godkendelsesskrivelser, som omfattede adgang til virksomhedsfølsomme oplysninger, og at Kommissionen derfor burde have forelagt CRIA beregningerne af de individuelle underbuds- og skadesmargener for disse virksomheder. Desuden var indholdet af godkendelsesskrivelserne identisk med en almindelig fuldmagt, der ifølge CRIA gav en juridisk rådgiver beføjelse til at repræsentere en virksomhed. |
| --- | --- |

(25)

CRIA hævdede, at de virksomheder, der er nævnt i betragtning 10, underskrev godkendelsesskrivelser, som omfattede adgang til virksomhedsfølsomme oplysninger, og at Kommissionen derfor burde have forelagt CRIA beregningerne af de individuelle underbuds- og skadesmargener for disse virksomheder. Desuden var indholdet af godkendelsesskrivelserne identisk med en almindelig fuldmagt, der ifølge CRIA gav en juridisk rådgiver beføjelse til at repræsentere en virksomhed.

| (26) | Kommissionen analyserede de godkendelsesskrivelser, som CRIA havde fremsendt. Flere kinesiske producenter, der var omfattet af Rettens afgørelse, underskrev sådanne individuelle godkendelsesskrivelser. Kommissionen bemærkede, at godkendelsesskrivelserne var baseret på en standardtekst for alle producenter (stikprøveudtaget eller ej) og ikke præciserede, hvorvidt den pågældende virksomhed gav CRIA tilladelse til at modtage fortrolige virksomhedsoplysninger. Desuden var det ikke alle stikprøveudtagne eksporterende producenter, der var berørt af den nuværende undersøgelse, der indvilligede i at give CRIA adgang til deres fortrolige oplysninger. Med hensyn til påstanden om, at fuldmagten var identisk med de pågældende godkendelsesskrivelser, fandt Kommissionen desuden, at den indholdsmæssige forskel mellem en fuldmagt og en godkendelsesskrivelse til en sammenslutning er den enhed, der har tilladelse til at modtage oplysningerne. Hvis der er tale om en fuldmagt, er den juridiske rådgiver bundet af de etiske regler i det respektive advokatsamfund, hvor advokaten er registreret, hvilket bl.a. kræver, at advokaten ikke videregiver fortrolige virksomhedsoplysninger. Det forhold, at en fuldmagt måske ikke indeholder en specifik bestemmelse om sådanne oplysninger, gør det derfor ikke lettere for den eller de pågældende advokater at overholde de højeste etiske regler på området og sikre fortroligheden af de modtagne oplysninger. Det er derimod undtagelsesvis, at sammenslutningerne får ubegrænset adgang til medlemmernes fortrolige virksomhedsoplysninger, hvilket bl.a. kan være i strid med de respektive gældende konkurrenceregler. Kommissionen fandt derfor, at de godkendelsesskrivelser, som virksomhederne havde underskrevet, ikke var tilstrækkeligt specifikke og udtrykkelige med hensyn til, om de pågældende virksomheder gav sammenslutningen adgang til deres fortrolige oplysninger. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen analyserede de godkendelsesskrivelser, som CRIA havde fremsendt. Flere kinesiske producenter, der var omfattet af Rettens afgørelse, underskrev sådanne individuelle godkendelsesskrivelser. Kommissionen bemærkede, at godkendelsesskrivelserne var baseret på en standardtekst for alle producenter (stikprøveudtaget eller ej) og ikke præciserede, hvorvidt den pågældende virksomhed gav CRIA tilladelse til at modtage fortrolige virksomhedsoplysninger. Desuden var det ikke alle stikprøveudtagne eksporterende producenter, der var berørt af den nuværende undersøgelse, der indvilligede i at give CRIA adgang til deres fortrolige oplysninger. Med hensyn til påstanden om, at fuldmagten var identisk med de pågældende godkendelsesskrivelser, fandt Kommissionen desuden, at den indholdsmæssige forskel mellem en fuldmagt og en godkendelsesskrivelse til en sammenslutning er den enhed, der har tilladelse til at modtage oplysningerne. Hvis der er tale om en fuldmagt, er den juridiske rådgiver bundet af de etiske regler i det respektive advokatsamfund, hvor advokaten er registreret, hvilket bl.a. kræver, at advokaten ikke videregiver fortrolige virksomhedsoplysninger. Det forhold, at en fuldmagt måske ikke indeholder en specifik bestemmelse om sådanne oplysninger, gør det derfor ikke lettere for den eller de pågældende advokater at overholde de højeste etiske regler på området og sikre fortroligheden af de modtagne oplysninger. Det er derimod undtagelsesvis, at sammenslutningerne får ubegrænset adgang til medlemmernes fortrolige virksomhedsoplysninger, hvilket bl.a. kan være i strid med de respektive gældende konkurrenceregler. Kommissionen fandt derfor, at de godkendelsesskrivelser, som virksomhederne havde underskrevet, ikke var tilstrækkeligt specifikke og udtrykkelige med hensyn til, om de pågældende virksomheder gav sammenslutningen adgang til deres fortrolige oplysninger.

| (27) | På grundlag af ovenstående analyse og Kommissionens nødvendige omhu i forbindelse med forvaltningen af fortrolige virksomhedsoplysninger, som den har til rådighed, besluttede Kommissionen at videregive fortrolige virksomhedsoplysninger direkte til de pågældende eksporterende producenter og ikke til CRIA for at beskytte fortroligheden af disse oplysninger. Datasættet blev derfor sendt til GITI-gruppens juridiske repræsentant og til Hankooks virksomhedsrepræsentant den 10. januar 2023. Da hverken Aeolus/Pirelli eller nogen af de pågældende eksporterende producenter i denne gruppe blev registreret som interesserede parter, identificerede Kommissionen kontaktpersonerne i Aeolus/Pirelli og gav dem de respektive eksporterende producenters specifikke fremlæggelse af oplysninger den 17. januar 2023. De fik indtil den 31. januar 2023 til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(27)

På grundlag af ovenstående analyse og Kommissionens nødvendige omhu i forbindelse med forvaltningen af fortrolige virksomhedsoplysninger, som den har til rådighed, besluttede Kommissionen at videregive fortrolige virksomhedsoplysninger direkte til de pågældende eksporterende producenter og ikke til CRIA for at beskytte fortroligheden af disse oplysninger. Datasættet blev derfor sendt til GITI-gruppens juridiske repræsentant og til Hankooks virksomhedsrepræsentant den 10. januar 2023. Da hverken Aeolus/Pirelli eller nogen af de pågældende eksporterende producenter i denne gruppe blev registreret som interesserede parter, identificerede Kommissionen kontaktpersonerne i Aeolus/Pirelli og gav dem de respektive eksporterende producenters specifikke fremlæggelse af oplysninger den 17. januar 2023. De fik indtil den 31. januar 2023 til at fremsætte bemærkninger.

| (28) | Den 16. januar 2023 anmodede CRIA om at modtage underbuds- og målprisunderbudsberegningerne for de pågældende virksomheder på grundlag af de underskrevne godkendelsesskrivelser. Som svar herpå opfordrede Kommissionen af de årsager, der er forklaret i betragtning 26 og 27, CRIA til at kontakte disse virksomheder og indhente oplysningerne direkte fra dem. |
| --- | --- |

(28)

Den 16. januar 2023 anmodede CRIA om at modtage underbuds- og målprisunderbudsberegningerne for de pågældende virksomheder på grundlag af de underskrevne godkendelsesskrivelser. Som svar herpå opfordrede Kommissionen af de årsager, der er forklaret i betragtning 26 og 27, CRIA til at kontakte disse virksomheder og indhente oplysningerne direkte fra dem.

| (29) | Den 19. januar 2023 gav Aeolus Tyre Co., Ltd sig til kende og gav udtrykkeligt tilladelse til, at Kommissionen kunne give CRIA en specifik fremlæggelse af oplysninger. Samme dag fremlagde Kommissionen Aeolus/Pirellis underbuds- og målprisunderbudsberegninger for CRIA. For så vidt angår de detaljerede salgstransaktioner fremlagde Kommissionen kun deres respektive datasæt for Aeolus Tyre Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd hver for sig. Dette skyldtes, at CRIA indsendte en godkendelsesskrivelse, som kun var underskrevet af Aeolus Tyre Co., Ltd., men ikke af Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

(29)

Den 19. januar 2023 gav Aeolus Tyre Co., Ltd sig til kende og gav udtrykkeligt tilladelse til, at Kommissionen kunne give CRIA en specifik fremlæggelse af oplysninger. Samme dag fremlagde Kommissionen Aeolus/Pirellis underbuds- og målprisunderbudsberegninger for CRIA. For så vidt angår de detaljerede salgstransaktioner fremlagde Kommissionen kun deres respektive datasæt for Aeolus Tyre Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd hver for sig. Dette skyldtes, at CRIA indsendte en godkendelsesskrivelse, som kun var underskrevet af Aeolus Tyre Co., Ltd., men ikke af Pirelli Tyre Co., Ltd.

| (30) | Hankook-gruppen gav ikke Kommissionen udtrykkelig tilladelse til at dele dens oplysninger med CRIA. Ikke desto mindre hævdede CRIA i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, at gruppen fremlagde sine specifikke oplysninger for sammenslutningen. |
| --- | --- |

(30)

Hankook-gruppen gav ikke Kommissionen udtrykkelig tilladelse til at dele dens oplysninger med CRIA. Ikke desto mindre hævdede CRIA i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, at gruppen fremlagde sine specifikke oplysninger for sammenslutningen.

| (31) | I sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger meddelte CRIA Kommissionen, at GITI-gruppen trak sin godkendelsesskrivelse til CRIA tilbage. Efterfølgende fremsendte GITI-gruppen den 3. februar 2023 en ny godkendelsesskrivelse til CRIA, der udtrykkeligt gav sammenslutningen tilladelse til at modtage de virksomhedsspecifikke oplysninger, der blev fremlagt den 10. januar 2023. Efter denne skrivelse og efter anmodning fra CRIA stillede Kommissionen den 8. februar 2023 den pågældende specifikke fremlæggelse til rådighed for CRIA. |
| --- | --- |

(31)

I sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger meddelte CRIA Kommissionen, at GITI-gruppen trak sin godkendelsesskrivelse til CRIA tilbage. Efterfølgende fremsendte GITI-gruppen den 3. februar 2023 en ny godkendelsesskrivelse til CRIA, der udtrykkeligt gav sammenslutningen tilladelse til at modtage de virksomhedsspecifikke oplysninger, der blev fremlagt den 10. januar 2023. Efter denne skrivelse og efter anmodning fra CRIA stillede Kommissionen den 8. februar 2023 den pågældende specifikke fremlæggelse til rådighed for CRIA.

| (32) | På baggrund af ovenstående betragtninger fandt Kommissionen, at de stikprøveudtagne eksporterende producenters og alle andre berørte eksporterende producenters ret til forsvar samt CRIA's ret til forsvar ikke var blevet krænket. De pågældende virksomheder modtog fremlæggelsen af underbuds- og målprisunderbudsberegningerne og fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(32)

På baggrund af ovenstående betragtninger fandt Kommissionen, at de stikprøveudtagne eksporterende producenters og alle andre berørte eksporterende producenters ret til forsvar samt CRIA's ret til forsvar ikke var blevet krænket. De pågældende virksomheder modtog fremlæggelsen af underbuds- og målprisunderbudsberegningerne og fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

| (33) | CRIA hævdede, at Kommissionen ikke tog hensyn til særlige omstændigheder, dvs. det kinesiske nytår, som fandt sted fra den 21. til den 29. januar 2023, da den afviste anmodningen om forlængelse af fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og om afholdelse af en høring længe efter afslutningen af det kinesiske nytår. CRIA's juridiske team hævdede, at det kinesiske nytår gjorde det umuligt for dem at modtage passende instrukser eller input fra CRIA til bemærkningerne. På trods af en anmodning om indgriben fra høringskonsulenten blev der desuden ikke givet nogen meningsfuld forlængelse, og høringskonsulenten afholdt ikke en høring for at behandle denne anmodning. |
| --- | --- |

(33)

CRIA hævdede, at Kommissionen ikke tog hensyn til særlige omstændigheder, dvs. det kinesiske nytår, som fandt sted fra den 21. til den 29. januar 2023, da den afviste anmodningen om forlængelse af fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og om afholdelse af en høring længe efter afslutningen af det kinesiske nytår. CRIA's juridiske team hævdede, at det kinesiske nytår gjorde det umuligt for dem at modtage passende instrukser eller input fra CRIA til bemærkningerne. På trods af en anmodning om indgriben fra høringskonsulenten blev der desuden ikke givet nogen meningsfuld forlængelse, og høringskonsulenten afholdt ikke en høring for at behandle denne anmodning.

| (34) | Kommissionen bemærkede, at anmodningen om forlængelse var indtil den 6. februar 2023, hvilket var usædvanlig lang tid, dvs. en forlængelse på 14 dage. For ikke at hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen gav Kommissionen, selv om den allerede havde givet 13 dage til at fremsætte bemærkninger, en forlængelse på yderligere to arbejdsdage, dvs. indtil den 25. januar 2023. Med hensyn til høringsanmodningen foreslog Kommissionen oprindeligt at afholde høringen den 18. januar 2023, dvs. inden det kinesiske nytår. CRIA foreslog efterfølgende at afholde høringen efter den kinesiske nytårsferie og ideelt set i februar. Kommissionen var enig og accepterede at afholde en høring den 31. januar 2023, dvs. efter det kinesiske nytår og den forlængede frist for fremsættelse af bemærkninger. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bemærkede, at anmodningen om forlængelse var indtil den 6. februar 2023, hvilket var usædvanlig lang tid, dvs. en forlængelse på 14 dage. For ikke at hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen gav Kommissionen, selv om den allerede havde givet 13 dage til at fremsætte bemærkninger, en forlængelse på yderligere to arbejdsdage, dvs. indtil den 25. januar 2023. Med hensyn til høringsanmodningen foreslog Kommissionen oprindeligt at afholde høringen den 18. januar 2023, dvs. inden det kinesiske nytår. CRIA foreslog efterfølgende at afholde høringen efter den kinesiske nytårsferie og ideelt set i februar. Kommissionen var enig og accepterede at afholde en høring den 31. januar 2023, dvs. efter det kinesiske nytår og den forlængede frist for fremsættelse af bemærkninger.

| (35) | Kommissionen bemærkede, at den lovbestemte frist for parternes bemærkninger er 10 kalenderdage, jf. antidumpinggrundforordningens artikel 20, stk. 3. Fristen for CRIA og alle andre interesserede parter efter forlængelsen af fristen gik langt ud over de 10 kalenderdage, og CRIA fik endda 15 dage. Efter bemærkninger fremsat efter fremlæggelsen af oplysninger fremlagde Kommissionen desuden yderligere oplysninger og gav interesserede parter en yderligere frist til at fremsætte bemærkninger til den supplerende fremlæggelse af oplysninger på fire dage, dvs. indtil den 3. februar 2023. I modsætning til CRIA's påstand er der heller ikke krav om foreløbig fremlæggelse af oplysninger i forbindelse med genoptagne undersøgelser. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen bemærkede, at den lovbestemte frist for parternes bemærkninger er 10 kalenderdage, jf. antidumpinggrundforordningens artikel 20, stk. 3. Fristen for CRIA og alle andre interesserede parter efter forlængelsen af fristen gik langt ud over de 10 kalenderdage, og CRIA fik endda 15 dage. Efter bemærkninger fremsat efter fremlæggelsen af oplysninger fremlagde Kommissionen desuden yderligere oplysninger og gav interesserede parter en yderligere frist til at fremsætte bemærkninger til den supplerende fremlæggelse af oplysninger på fire dage, dvs. indtil den 3. februar 2023. I modsætning til CRIA's påstand er der heller ikke krav om foreløbig fremlæggelse af oplysninger i forbindelse med genoptagne undersøgelser.

| (36) | Endelig ville det være diskriminerende over for alle andre interesserede parter, der er registreret i denne genoptagne undersøgelse, at give kun CRIA en forlængelse på mere end to yderligere uger. |
| --- | --- |

(36)

Endelig ville det være diskriminerende over for alle andre interesserede parter, der er registreret i denne genoptagne undersøgelse, at give kun CRIA en forlængelse på mere end to yderligere uger.

| (37) | For så vidt angår bemærkningen om, at Kommissionen ikke behandlede alle de påstande, som ikke blev behandlet af Retten, behandlede Kommissionen allerede dette punkt i betragtning 65, og der blev ikke fremlagt nye argumenter. Argumentet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(37)

For så vidt angår bemærkningen om, at Kommissionen ikke behandlede alle de påstande, som ikke blev behandlet af Retten, behandlede Kommissionen allerede dette punkt i betragtning 65, og der blev ikke fremlagt nye argumenter. Argumentet blev derfor afvist.

6.1.   Høringskonsulentens indgriben

Høringskonsulentens indgriben

| (38) | CRIA anmodede høringskonsulenten om at gribe ind i henhold til artikel 12, 13 og 16 i høringskonsulentens mandat på grund af den utilstrækkelige forlængelse af fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, den urimelige tidsplan for den foreslåede høring med Kommissionen i henhold til fremlæggelsen af oplysninger og den manglende fremlæggelse af visse oplysninger. |
| --- | --- |

(38)

CRIA anmodede høringskonsulenten om at gribe ind i henhold til artikel 12, 13 og 16 i høringskonsulentens mandat på grund af den utilstrækkelige forlængelse af fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, den urimelige tidsplan for den foreslåede høring med Kommissionen i henhold til fremlæggelsen af oplysninger og den manglende fremlæggelse af visse oplysninger.

| (39) | Høringskonsulenten bemærkede, at CRIA fik forlænget fristen til den 25. januar 2023. Under behørig hensyntagen til de specifikke omstændigheder, der var beskrevet, og tidsbegrænsningerne i den pågældende procedure og efter at have hørt de tjenestegrene i Kommissionen, der var ansvarlige for undersøgelsen, var høringskonsulenten enig i fristforlængelsen og afviste yderligere forlængelser. Med hensyn til indholdet af fremlæggelsen af oplysninger anbefalede høringskonsulenten, at CRIA og Kommissionens tjenestegrene først skulle afholde en høring, inden de gik videre til høringskonsulenten. |
| --- | --- |

(39)

Høringskonsulenten bemærkede, at CRIA fik forlænget fristen til den 25. januar 2023. Under behørig hensyntagen til de specifikke omstændigheder, der var beskrevet, og tidsbegrænsningerne i den pågældende procedure og efter at have hørt de tjenestegrene i Kommissionen, der var ansvarlige for undersøgelsen, var høringskonsulenten enig i fristforlængelsen og afviste yderligere forlængelser. Med hensyn til indholdet af fremlæggelsen af oplysninger anbefalede høringskonsulenten, at CRIA og Kommissionens tjenestegrene først skulle afholde en høring, inden de gik videre til høringskonsulenten.

| (40) | I lyset af ovenstående fandt Kommissionen, at CRIA fuldt ud kunne udøve sin ret til forsvar inden for de fastsatte og forlængede frister, også i betragtning af indholdet af fremlæggelsen af oplysninger og de yderligere oplysninger, der blev stillet til rådighed for interesserede parter efter bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. Efter høringen med Kommissionens tjenestegrene den 31. januar 2023 anmodede CRIA ikke om en høring med høringskonsulenten om nogen af de tidligere rejste spørgsmål. |
| --- | --- |

(40)

I lyset af ovenstående fandt Kommissionen, at CRIA fuldt ud kunne udøve sin ret til forsvar inden for de fastsatte og forlængede frister, også i betragtning af indholdet af fremlæggelsen af oplysninger og de yderligere oplysninger, der blev stillet til rådighed for interesserede parter efter bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. Efter høringen med Kommissionens tjenestegrene den 31. januar 2023 anmodede CRIA ikke om en høring med høringskonsulenten om nogen af de tidligere rejste spørgsmål.

7.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (41) | Kommissionen modtog bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen, CRIA, GITI-gruppen og Hämmerling og Opoltrans sp. z o.o. (»Opoltrans«). |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen modtog bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen, CRIA, GITI-gruppen og Hämmerling og Opoltrans sp. z o.o. (»Opoltrans«).

| (42) | CRIA forelagde Kommissionen godkendelsesskrivelser underskrevet af flere eksporterende producenter, for hvilke den anfægtede forordning blev annulleret af Retten, herunder de pågældende eksporterende producenter, som indgik i stikprøven i forbindelse med den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning, navnlig GITI-gruppen, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd og Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(42)

CRIA forelagde Kommissionen godkendelsesskrivelser underskrevet af flere eksporterende producenter, for hvilke den anfægtede forordning blev annulleret af Retten, herunder de pågældende eksporterende producenter, som indgik i stikprøven i forbindelse med den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning, navnlig GITI-gruppen, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd og Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (43) | CRIA og GITI-gruppen gjorde indsigelse mod Kommissionens beslutning om at registrere importen, da en sådan registrering i dette specifikke tilfælde ikke udtrykkeligt er tilladt i henhold til henholdsvis antidumping- og antisubsidiegrundforordningen. Disse to parter gentog deres krav efter fremlæggelsen af oplysninger. EU-erhvervsgrenen fandt, at registreringen hørte ind under Kommissionens skønsbeføjelse. |
| --- | --- |

(43)

CRIA og GITI-gruppen gjorde indsigelse mod Kommissionens beslutning om at registrere importen, da en sådan registrering i dette specifikke tilfælde ikke udtrykkeligt er tilladt i henhold til henholdsvis antidumping- og antisubsidiegrundforordningen. Disse to parter gentog deres krav efter fremlæggelsen af oplysninger. EU-erhvervsgrenen fandt, at registreringen hørte ind under Kommissionens skønsbeføjelse.

| (44) | For så vidt angår denne påstand, fandt Kommissionen, at Retten har fastslået, at Kommissionen har beføjelse til at kræve, at de nationale myndigheder træffer passende foranstaltninger til at registrere importen, som det ses af overskriften »Generelle bestemmelser« i artikel 14 i antidumpinggrundforordningen fra 2016. Den nævnte forordnings artikel 14, stk. 5, er i øvrigt ikke underlagt nogen begrænsning med hensyn til de omstændigheder, hvorunder Kommissionen har beføjelse til at pålægge de nationale toldmyndigheder at registrere indførsels (21). Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(44)

For så vidt angår denne påstand, fandt Kommissionen, at Retten har fastslået, at Kommissionen har beføjelse til at kræve, at de nationale myndigheder træffer passende foranstaltninger til at registrere importen, som det ses af overskriften »Generelle bestemmelser« i artikel 14 i antidumpinggrundforordningen fra 2016. Den nævnte forordnings artikel 14, stk. 5, er i øvrigt ikke underlagt nogen begrænsning med hensyn til de omstændigheder, hvorunder Kommissionen har beføjelse til at pålægge de nationale toldmyndigheder at registrere indførsels (21). Påstanden blev derfor afvist.

21

| (45) | GITI-gruppen hævdede desuden, at dommen stadig kunne appelleres på det pågældende tidspunkt og gav derfor ikke en gyldig retlig begrundelse for at fortsætte registreringen. Kommissionen var af den opfattelse, at dommen ikke blev appelleret, og at registreringen var det rette skridt at tage for at sikre, at tolden i givet fald kan genindføres på det korrekte niveau, og for at pålægge toldmyndighederne at afvente offentliggørelsen af denne forordning (22). |
| --- | --- |

(45)

GITI-gruppen hævdede desuden, at dommen stadig kunne appelleres på det pågældende tidspunkt og gav derfor ikke en gyldig retlig begrundelse for at fortsætte registreringen. Kommissionen var af den opfattelse, at dommen ikke blev appelleret, og at registreringen var det rette skridt at tage for at sikre, at tolden i givet fald kan genindføres på det korrekte niveau, og for at pålægge toldmyndighederne at afvente offentliggørelsen af denne forordning (22).

22

| (46) | CRIA, GITI-gruppen, Hämmerling og Opoltrans hævdede, at Kommissionen ikke kunne påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at tilbagebetale og/eller fritage for betaling af told, der var blevet opkrævet i henhold til den anfægtede forordning. En sådan tilbagebetaling skal ske omgående og fuldt ud. De fremførte også, at situationen i den foreliggende sag er forskellig fra situationen i Deichmann-dommen (23), da den manglende vurdering af den markedsøkonomiske og den individuelle behandling af krav ifølge parterne ikke påvirkede toldniveauet. Parterne hævdede også, at tolden ikke kunne genindføres med tilbagevirkende kraft. Ifølge parterne blev den anfægtede forordning annulleret i sin helhed, hvilket er ensbetydende med, at den var blevet fjernet fra EU's retsorden med tilbagevirkende kraft, hvorimod Deichmann-dommen ikke omfattede faktorer, der »kunne rejse tvivl om gyldigheden af den endelige forordning«. Endvidere hævdede parterne, at den ulovlighed, der blev konstateret i forbindelse med analysen af prisunderbuddet, havde gjort hele Kommissionens analyse af årsagssammenhængen ugyldig. Dette var for parterne at se ensbetydende med, at tolden hverken skulle have været indført eller genindført i sin helhed, eftersom hele analysen af skade og årsagssammenhæng var mangelfuld. |
| --- | --- |

(46)

CRIA, GITI-gruppen, Hämmerling og Opoltrans hævdede, at Kommissionen ikke kunne påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at tilbagebetale og/eller fritage for betaling af told, der var blevet opkrævet i henhold til den anfægtede forordning. En sådan tilbagebetaling skal ske omgående og fuldt ud. De fremførte også, at situationen i den foreliggende sag er forskellig fra situationen i Deichmann-dommen (23), da den manglende vurdering af den markedsøkonomiske og den individuelle behandling af krav ifølge parterne ikke påvirkede toldniveauet. Parterne hævdede også, at tolden ikke kunne genindføres med tilbagevirkende kraft. Ifølge parterne blev den anfægtede forordning annulleret i sin helhed, hvilket er ensbetydende med, at den var blevet fjernet fra EU's retsorden med tilbagevirkende kraft, hvorimod Deichmann-dommen ikke omfattede faktorer, der »kunne rejse tvivl om gyldigheden af den endelige forordning«. Endvidere hævdede parterne, at den ulovlighed, der blev konstateret i forbindelse med analysen af prisunderbuddet, havde gjort hele Kommissionens analyse af årsagssammenhængen ugyldig. Dette var for parterne at se ensbetydende med, at tolden hverken skulle have været indført eller genindført i sin helhed, eftersom hele analysen af skade og årsagssammenhæng var mangelfuld.

23

| (47) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede GITI-gruppen, at Kommissionens beslutning om at påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at tilbagebetale tolden er i strid med princippet om retsbeskyttelse, der er fastsat i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (Charter of the Fundamental Rights of the European Union (»CFEU«)). Kommissionen bør snarere tillade tilbagebetaling af told, som det var tilfældet, når bøder opkrævet for overtrædelse af artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde blev annulleret af Retten (24). GITI-gruppen henviste navnlig til Domstolens konklusioner om, at »når Domstolen erklærer, at en forordning, der indfører antidumpingtold [...], er ugyldig, skal denne told anses for ikke at være skyldig efter lovgivningen i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i toldkodeksens artikel 236, og for i princippet at kunne tilbagebetales af toldmyndighederne på de betingelser, som er fastsat herom« (25). Ifølge GITI-gruppen har en forsinkelse af tilbagebetalingen af told desuden betydelige praktiske konsekvenser, der har en negativ indvirkning på de pågældende virksomheders finansielle situation og deres investeringsafkast. |
| --- | --- |

(47)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede GITI-gruppen, at Kommissionens beslutning om at påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at tilbagebetale tolden er i strid med princippet om retsbeskyttelse, der er fastsat i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (Charter of the Fundamental Rights of the European Union (»CFEU«)). Kommissionen bør snarere tillade tilbagebetaling af told, som det var tilfældet, når bøder opkrævet for overtrædelse af artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde blev annulleret af Retten (24). GITI-gruppen henviste navnlig til Domstolens konklusioner om, at »når Domstolen erklærer, at en forordning, der indfører antidumpingtold [...], er ugyldig, skal denne told anses for ikke at være skyldig efter lovgivningen i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i toldkodeksens artikel 236, og for i princippet at kunne tilbagebetales af toldmyndighederne på de betingelser, som er fastsat herom« (25). Ifølge GITI-gruppen har en forsinkelse af tilbagebetalingen af told desuden betydelige praktiske konsekvenser, der har en negativ indvirkning på de pågældende virksomheders finansielle situation og deres investeringsafkast.

24

25

| (48) | Kommissionen mindede om, at det fremgår af fast retspraksis, at Kommissionen kan påbyde de nationale toldmyndigheder at vente, til Kommissionen har fastsat de satser, som denne told skulle have været fastsat til i overensstemmelse med en dom afsagt af Unionens retsinstanser, inden den træffer afgørelse om anmodninger om tilbagebetaling indgivet af erhvervsdrivende, der har betalt sådanne afgifter (26). Domstolen har også fastslået, at hvilken rækkevidde en dom om ugyldighed fra Domstolen præcist har, og de forpligtelser, der således følger heraf, skal for hvert konkrete tilfælde fastsættes under hensyntagen ikke blot til konklusionen i dommen, men også til de præmisser, som danner det fornødne grundlag herfor (27). |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen mindede om, at det fremgår af fast retspraksis, at Kommissionen kan påbyde de nationale toldmyndigheder at vente, til Kommissionen har fastsat de satser, som denne told skulle have været fastsat til i overensstemmelse med en dom afsagt af Unionens retsinstanser, inden den træffer afgørelse om anmodninger om tilbagebetaling indgivet af erhvervsdrivende, der har betalt sådanne afgifter (26). Domstolen har også fastslået, at hvilken rækkevidde en dom om ugyldighed fra Domstolen præcist har, og de forpligtelser, der således følger heraf, skal for hvert konkrete tilfælde fastsættes under hensyntagen ikke blot til konklusionen i dommen, men også til de præmisser, som danner det fornødne grundlag herfor (27).

26

27

| (49) | I den foreliggende sag satte Retten spørgsmålstegn ved metoden til beregning af underbuddet og dens indvirkning på årsagssammenhængen samt virkningen af den samme fejl på skadesmargenen for de virksomheder, der er genstand for Domstolens dom (28). Retten pålagde også Kommissionen at revidere og offentliggøre visse oplysninger vedrørende skadesindikatorerne. Disse elementer såede imidlertid ikke tvivl om gyldigheden af alle andre konklusioner i den anfægtede forordning. Domstolen fastslog endvidere, at Kommissionen efter genoptagelsen af proceduren kan vedtage en foranstaltning til erstatning for den annullerede foranstaltning og følgelig genindføre en endelig antidumpingtold ved i denne forbindelse at afhjælpe de specifikt konstaterede ulovligheder (29). I denne forbindelse er det irrelevant, om ulovlighederne vedrører toldniveauet eller ej. Selv hvis der i henhold til konklusionerne i den genoptagne undersøgelse ikke burde genindføres antidumpingtold, ville toldmyndighederne under alle omstændigheder have mulighed for at tilbagebetale hele det toldbeløb, som var opkrævet, siden den anfægtede forordning blev vedtaget, i overensstemmelse med den relevante toldlovgivning. Desuden vil denne tilbagebetaling også omfatte passende renter i overensstemmelse med den relevante toldlovgivning. I modsætning til, hvad GITI-gruppen hævder, ville virksomhederne derfor blive behørigt kompenseret for at have betalt den pågældende told. |
| --- | --- |

(49)

I den foreliggende sag satte Retten spørgsmålstegn ved metoden til beregning af underbuddet og dens indvirkning på årsagssammenhængen samt virkningen af den samme fejl på skadesmargenen for de virksomheder, der er genstand for Domstolens dom (28). Retten pålagde også Kommissionen at revidere og offentliggøre visse oplysninger vedrørende skadesindikatorerne. Disse elementer såede imidlertid ikke tvivl om gyldigheden af alle andre konklusioner i den anfægtede forordning. Domstolen fastslog endvidere, at Kommissionen efter genoptagelsen af proceduren kan vedtage en foranstaltning til erstatning for den annullerede foranstaltning og følgelig genindføre en endelig antidumpingtold ved i denne forbindelse at afhjælpe de specifikt konstaterede ulovligheder (29). I denne forbindelse er det irrelevant, om ulovlighederne vedrører toldniveauet eller ej. Selv hvis der i henhold til konklusionerne i den genoptagne undersøgelse ikke burde genindføres antidumpingtold, ville toldmyndighederne under alle omstændigheder have mulighed for at tilbagebetale hele det toldbeløb, som var opkrævet, siden den anfægtede forordning blev vedtaget, i overensstemmelse med den relevante toldlovgivning. Desuden vil denne tilbagebetaling også omfatte passende renter i overensstemmelse med den relevante toldlovgivning. I modsætning til, hvad GITI-gruppen hævder, ville virksomhederne derfor blive behørigt kompenseret for at have betalt den pågældende told.

28

29

| (50) | Domstolen har konsekvent fastholdt, at antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 1, ikke er til hinder for, at der ved retsakter genindføres antidumpingtold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse (30). |
| --- | --- |

(50)

Domstolen har konsekvent fastholdt, at antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 1, ikke er til hinder for, at der ved retsakter genindføres antidumpingtold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse (30).

30

| (51) | I modsætning til den registrering, der fandt sted i perioden før vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger, finder betingelserne i antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 4, ikke anvendelse i den foreliggende sag. Formålet med registreringen som led i gennemførelsen af Rettens dom er ikke at tillade en eventuel opkrævning af handelsbeskyttelsestold med tilbagevirkende kraft i henhold til førnævnte bestemmelser. Formålet er derimod at sikre effektiviteten af de gældende foranstaltninger uden unødig afbrydelse fra datoen for de omtvistede forordningers ikrafttræden og indtil genindførelsen af eventuel korrigeret toldved at sikre, at det i fremtiden er muligt at opkræve det korrekte toldbeløb. Som forklaret i betragtning 20 i forordningen om registrering kan genoptagelsen af den administrative procedure og den eventuelle genindførelse af told derfor ikke anses for at være i strid med princippet om ikketilbagevirkende kraft. Som parterne har erkendt, er denne helt samme tilgang for nylig desuden blevet bekræftet af Retten i dens dom i sag T-440/20 (31). Derfor blev påstanden om, at tolden ikke kan genindføres, afvist. |
| --- | --- |

(51)

I modsætning til den registrering, der fandt sted i perioden før vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger, finder betingelserne i antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 4, ikke anvendelse i den foreliggende sag. Formålet med registreringen som led i gennemførelsen af Rettens dom er ikke at tillade en eventuel opkrævning af handelsbeskyttelsestold med tilbagevirkende kraft i henhold til førnævnte bestemmelser. Formålet er derimod at sikre effektiviteten af de gældende foranstaltninger uden unødig afbrydelse fra datoen for de omtvistede forordningers ikrafttræden og indtil genindførelsen af eventuel korrigeret toldved at sikre, at det i fremtiden er muligt at opkræve det korrekte toldbeløb. Som forklaret i betragtning 20 i forordningen om registrering kan genoptagelsen af den administrative procedure og den eventuelle genindførelse af told derfor ikke anses for at være i strid med princippet om ikketilbagevirkende kraft. Som parterne har erkendt, er denne helt samme tilgang for nylig desuden blevet bekræftet af Retten i dens dom i sag T-440/20 (31). Derfor blev påstanden om, at tolden ikke kan genindføres, afvist.

31

| (52) | For så vidt angår princippet om retsbeskyttelse, der er fastsat i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, fremgår det af fast retspraksis, at princippet om retsbeskyttelse ikke er til hinder for, at en EU-institution, hvis retsakt tidligere er blevet annulleret, vedtager en ny bebyrdende retsakt af andre grunde (32). I den foreliggende sag er konklusionerne baseret på andre grunde end dem, der lå til grund for annullationen af den anfægtede forordning. I overensstemmelse med Rettens konklusioner (33) tilsidesatte Kommissionen derfor ikke princippet om effektiv retsbeskyttelse med den begrundelse, at den med den nuværende forordning genindførte en endelig antidumpingtold efter Domstolens annullering af den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(52)

For så vidt angår princippet om retsbeskyttelse, der er fastsat i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, fremgår det af fast retspraksis, at princippet om retsbeskyttelse ikke er til hinder for, at en EU-institution, hvis retsakt tidligere er blevet annulleret, vedtager en ny bebyrdende retsakt af andre grunde (32). I den foreliggende sag er konklusionerne baseret på andre grunde end dem, der lå til grund for annullationen af den anfægtede forordning. I overensstemmelse med Rettens konklusioner (33) tilsidesatte Kommissionen derfor ikke princippet om effektiv retsbeskyttelse med den begrundelse, at den med den nuværende forordning genindførte en endelig antidumpingtold efter Domstolens annullering af den anfægtede forordning.

32

33

| (53) | CRIA fremførte, at da »der ikke er opstået nogen toldskyld«, ville genindførelsen af told »gå ud over den lovbestemte periode, hvor de nationale toldmyndigheder har ret til at opkræve told i betragtning af den treårige begrænsning (...)«. GITI-gruppen hævdede, at »genindførelsen med tilbagevirkende kraft (...) selv efter den treårige frist risikerer at gribe ind (ved at antyde, at told kan opkræves efter denne treårige frist) i de nationale toldmyndigheders selvstændige beslutningsproces og dermed risikerer at forstyrre den omhyggeligt tilpassede kompetencefordeling mellem Kommissionen og EU's medlemsstater som fastsat i EU-traktaterne.« Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog GITI-gruppen sin påstand. |
| --- | --- |

(53)

CRIA fremførte, at da »der ikke er opstået nogen toldskyld«, ville genindførelsen af told »gå ud over den lovbestemte periode, hvor de nationale toldmyndigheder har ret til at opkræve told i betragtning af den treårige begrænsning (...)«. GITI-gruppen hævdede, at »genindførelsen med tilbagevirkende kraft (...) selv efter den treårige frist risikerer at gribe ind (ved at antyde, at told kan opkræves efter denne treårige frist) i de nationale toldmyndigheders selvstændige beslutningsproces og dermed risikerer at forstyrre den omhyggeligt tilpassede kompetencefordeling mellem Kommissionen og EU's medlemsstater som fastsat i EU-traktaterne.« Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog GITI-gruppen sin påstand.

| (54) | Kommissionen fandt, at begge argumenter måtte afvises. For det første har Domstolen fastslået, at frister »ikke kan hindre Kommissionen i at vedtage en forordning om indførelse eller genindførelse af antidumpingtold eller så meget desto mere i at indlede eller genoptage proceduren forud for vedtagelsen« (34). På samme måde fastslog Retten, at »[EU-toldkodeksens artikel 103, stk. 1] kun finder anvendelse på meddelelse af toldbeløbet til debitor, og gennemførelsen heraf henhører derfor udelukkende under de nationale toldmyndigheder, som er kompetente til at foretage en sådan meddelelse. Den er derfor ikke til hinder for, at Kommissionen vedtager en forordning om indførelse eller genindførelse af en endelig udligningstold« (35). Med hensyn til påstanden om, at genindførelse griber ind i kompetencefordelingen mellem Kommissionen og medlemsstaterne, bemærkede Kommissionen, at GITI-gruppen ikke præciserede, hvilken traktatbestemmelse der ville blive overtrådt med genindførelsen af tolden. Ifølge Domstolens faste praksis har Kommissionen ret til at genindføre told, når den korrigerer de fejl, som Retten har fastslået (36). Desuden var denne forordning i sin helhed omfattet af undersøgelsesproceduren i antidumpinggrundforordningens artikel 15, stk. 3. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen fandt, at begge argumenter måtte afvises. For det første har Domstolen fastslået, at frister »ikke kan hindre Kommissionen i at vedtage en forordning om indførelse eller genindførelse af antidumpingtold eller så meget desto mere i at indlede eller genoptage proceduren forud for vedtagelsen« (34). På samme måde fastslog Retten, at »[EU-toldkodeksens artikel 103, stk. 1] kun finder anvendelse på meddelelse af toldbeløbet til debitor, og gennemførelsen heraf henhører derfor udelukkende under de nationale toldmyndigheder, som er kompetente til at foretage en sådan meddelelse. Den er derfor ikke til hinder for, at Kommissionen vedtager en forordning om indførelse eller genindførelse af en endelig udligningstold« (35). Med hensyn til påstanden om, at genindførelse griber ind i kompetencefordelingen mellem Kommissionen og medlemsstaterne, bemærkede Kommissionen, at GITI-gruppen ikke præciserede, hvilken traktatbestemmelse der ville blive overtrådt med genindførelsen af tolden. Ifølge Domstolens faste praksis har Kommissionen ret til at genindføre told, når den korrigerer de fejl, som Retten har fastslået (36). Desuden var denne forordning i sin helhed omfattet af undersøgelsesproceduren i antidumpinggrundforordningens artikel 15, stk. 3. Disse påstande blev derfor afvist.

34

35

36

| (55) | GITI-gruppen hævdede, at en genindførelse med tilbagevirkende kraft af (revideret) antidumping- og udligningstold også ville være uforholdsmæssig og i strid med proportionalitetsprincippet i artikel 5, stk. 1 og 4, i traktaten om Den Europæiske Union. GITI-gruppen hævdede også, at genindførelsen af told med tilbagevirkende kraft ikke giver — og ikke kan give — EU-erhvervsgrenen nogen »yderligere« beskyttelse eller forhindrer yderligere import. Dette ville derfor være i strid med proportionalitetsprincippet. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog GITI-gruppen denne påstand. |
| --- | --- |

(55)

GITI-gruppen hævdede, at en genindførelse med tilbagevirkende kraft af (revideret) antidumping- og udligningstold også ville være uforholdsmæssig og i strid med proportionalitetsprincippet i artikel 5, stk. 1 og 4, i traktaten om Den Europæiske Union. GITI-gruppen hævdede også, at genindførelsen af told med tilbagevirkende kraft ikke giver — og ikke kan give — EU-erhvervsgrenen nogen »yderligere« beskyttelse eller forhindrer yderligere import. Dette ville derfor være i strid med proportionalitetsprincippet. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog GITI-gruppen denne påstand.

| (56) | Kommissionen mindede om, at det følger af fast retspraksis, at Kommissionen ikke tilsidesatte proportionalitetsprincippet, da den for at opfylde en dom genindførte en endelig told til en passende sats og fra datoen for de endelige foranstaltningers ikrafttræden. Den fandt det også passende, at de genindførte toldsatser blev nedsat, og at differencen blev påbudt refunderet eller eftergivet (37). Hvad endelig angår argumentet om, at det ikke ville være rimeligt, at EU-erhvervsgrenen fik en yderligere beskyttelse for fortiden, fastslog Retten, at denne påstand »ikke i sig selv er tilstrækkelig til at godtgøre, at genindførelsen af en endelig antidumpingtold, der er væsentligt nedsat ved den anfægtede forordning, ville være uforholdsmæssig i den foreliggende sag« (38). Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen mindede om, at det følger af fast retspraksis, at Kommissionen ikke tilsidesatte proportionalitetsprincippet, da den for at opfylde en dom genindførte en endelig told til en passende sats og fra datoen for de endelige foranstaltningers ikrafttræden. Den fandt det også passende, at de genindførte toldsatser blev nedsat, og at differencen blev påbudt refunderet eller eftergivet (37). Hvad endelig angår argumentet om, at det ikke ville være rimeligt, at EU-erhvervsgrenen fik en yderligere beskyttelse for fortiden, fastslog Retten, at denne påstand »ikke i sig selv er tilstrækkelig til at godtgøre, at genindførelsen af en endelig antidumpingtold, der er væsentligt nedsat ved den anfægtede forordning, ville være uforholdsmæssig i den foreliggende sag« (38). Disse påstande blev derfor afvist.

37

38

| (57) | Hämmerling hævdede, at der skulle tages hensyn til den nuværende økonomiske situation. Siden da har den pågældende økonomiske sektor skullet håndtere covid-19-krisen, den globale stigning i priserne, der påvirker hele forsyningskæden (herunder transport og logistik), og den relevante økonomiske krise og nu spørgsmål som stigningen i elomkostningerne, den høje inflation osv., der også er forårsaget af den russiske aggression mod Ukraine. Det ville derfor ikke være hensigtsmæssigt at genindføre den omhandlede told i en sektor, på et marked og i en mikro- og makroøkonomisk situation, der er fuldstændig forskellig fra den, der blev undersøgt i forbindelse med den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(57)

Hämmerling hævdede, at der skulle tages hensyn til den nuværende økonomiske situation. Siden da har den pågældende økonomiske sektor skullet håndtere covid-19-krisen, den globale stigning i priserne, der påvirker hele forsyningskæden (herunder transport og logistik), og den relevante økonomiske krise og nu spørgsmål som stigningen i elomkostningerne, den høje inflation osv., der også er forårsaget af den russiske aggression mod Ukraine. Det ville derfor ikke være hensigtsmæssigt at genindføre den omhandlede told i en sektor, på et marked og i en mikro- og makroøkonomisk situation, der er fuldstændig forskellig fra den, der blev undersøgt i forbindelse med den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning.

| (58) | Som forklaret i betragtning 11 kan proceduren for at erstatte en annulleret retsakt genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (39). I den foreliggende sag indtrådte den ulovlighed, som Retten konstaterede, i forordningen om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger. Derfor kan Kommissionen ved afhjælpningen af de af Retten konstaterede ulovligheder ikke tage hensyn til den seneste udvikling, som ikke vedrører undersøgelsesperioden og den betragtede periode. Hvis det af de endeligt fastslåede kendsgerninger fremgår, at der finder dumping sted, og at der forvoldes skade som følge heraf, og det af hensyn til Unionens interesser er påkrævet at gribe ind i henhold til artikel 21, indfører Kommissionen en endelig antidumpingtold, jf. antidumpinggrundforordningens artikel 9, stk. 4. Genåbning af en undersøgelse kan derfor føre til, at antidumpingtolden kun genindføres, hvis Kommissionen konstaterer, at der ikke var tale om dumping, deraf følgende skade eller Unionens interesser i forhold til tolden i undersøgelsesperioden (40). |
| --- | --- |

(58)

Som forklaret i betragtning 11 kan proceduren for at erstatte en annulleret retsakt genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (39). I den foreliggende sag indtrådte den ulovlighed, som Retten konstaterede, i forordningen om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger. Derfor kan Kommissionen ved afhjælpningen af de af Retten konstaterede ulovligheder ikke tage hensyn til den seneste udvikling, som ikke vedrører undersøgelsesperioden og den betragtede periode. Hvis det af de endeligt fastslåede kendsgerninger fremgår, at der finder dumping sted, og at der forvoldes skade som følge heraf, og det af hensyn til Unionens interesser er påkrævet at gribe ind i henhold til artikel 21, indfører Kommissionen en endelig antidumpingtold, jf. antidumpinggrundforordningens artikel 9, stk. 4. Genåbning af en undersøgelse kan derfor føre til, at antidumpingtolden kun genindføres, hvis Kommissionen konstaterer, at der ikke var tale om dumping, deraf følgende skade eller Unionens interesser i forhold til tolden i undersøgelsesperioden (40).

39

40

| (59) | GITI-gruppen hævdede, at genåbningen bør være strengt begrænset til de spørgsmål, som Retten behandlede. Kommissionen må derfor ikke erstatte underbudsanalysen med en analyse af pristrykket for at vurdere priseffekten, da den metode, som Kommissionen har valgt, fortsat er gyldig og derfor ikke er genstand for genåbning. Retten behandlede ikke virkningerne af en analyse af pristrykket, som derfor ikke var genstand for den nuværende genoptagelse. |
| --- | --- |

(59)

GITI-gruppen hævdede, at genåbningen bør være strengt begrænset til de spørgsmål, som Retten behandlede. Kommissionen må derfor ikke erstatte underbudsanalysen med en analyse af pristrykket for at vurdere priseffekten, da den metode, som Kommissionen har valgt, fortsat er gyldig og derfor ikke er genstand for genåbning. Retten behandlede ikke virkningerne af en analyse af pristrykket, som derfor ikke var genstand for den nuværende genoptagelse.

| (60) | Kommissionen bemærkede, at Retten satte spørgsmålstegn ved Kommissionens underbudsanalyse med hensyn til en rimelig sammenligning mellem eksportpriserne og EU-erhvervsgrenens priser. Der blev derfor sat spørgsmålstegn ved underbudsmetoden som sådan. Der var desuden intet til hinder for, at Kommissionen tog hensyn til eventuelle andre prisvirkninger af dumpingimporten, jf. antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 3. Domstolen fastslog i Deichmann-sagen, at Kommissionen har vide skønsbeføjelser: kun såfremt disse foranstaltninger er åbenbart uhensigtsmæssige i forhold til det forfulgte mål, kan det påvirke deres lovlighed (41). Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen bemærkede, at Retten satte spørgsmålstegn ved Kommissionens underbudsanalyse med hensyn til en rimelig sammenligning mellem eksportpriserne og EU-erhvervsgrenens priser. Der blev derfor sat spørgsmålstegn ved underbudsmetoden som sådan. Der var desuden intet til hinder for, at Kommissionen tog hensyn til eventuelle andre prisvirkninger af dumpingimporten, jf. antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 3. Domstolen fastslog i Deichmann-sagen, at Kommissionen har vide skønsbeføjelser: kun såfremt disse foranstaltninger er åbenbart uhensigtsmæssige i forhold til det forfulgte mål, kan det påvirke deres lovlighed (41). Denne påstand blev derfor afvist.

41

| (61) | GITI-gruppen anførte, at Kommissionen ikke kan fastlægge en ny tilgang til fastsættelse af prisunderbud. Navnlig bør Kommissionen ikke indføre en ny varekontrolnummerstruktur, dvs. ved at tilføje kundetypen, når den (gen)beregner underbuds- og skadesmargenerne (42). |
| --- | --- |

(61)

GITI-gruppen anførte, at Kommissionen ikke kan fastlægge en ny tilgang til fastsættelse af prisunderbud. Navnlig bør Kommissionen ikke indføre en ny varekontrolnummerstruktur, dvs. ved at tilføje kundetypen, når den (gen)beregner underbuds- og skadesmargenerne (42).

42

| (62) | Uden at det berører Kommissionens ret til at indføre nye elementer i varekontrolnummerstrukturen eller ej, mindede Kommissionen om, at de prisunderbudsberegninger, der er beskrevet i afsnit 4.1 nedenfor, ikke indførte nye elementer i varekontrolnummerstrukturen. Denne påstand var derfor irrelevant. |
| --- | --- |

(62)

Uden at det berører Kommissionens ret til at indføre nye elementer i varekontrolnummerstrukturen eller ej, mindede Kommissionen om, at de prisunderbudsberegninger, der er beskrevet i afsnit 4.1 nedenfor, ikke indførte nye elementer i varekontrolnummerstrukturen. Denne påstand var derfor irrelevant.

| (63) | CRIA hævdede både ved indledningen af undersøgelsen og efter fremlæggelsen af oplysninger, at retlige påstande, som er fremsat, men som Retten endnu ikke har taget stilling til, skal tages i betragtning, og at Kommissionen aktivt bør tage hensyn til de påstande, som Retten ikke har taget stilling til. |
| --- | --- |

(63)

CRIA hævdede både ved indledningen af undersøgelsen og efter fremlæggelsen af oplysninger, at retlige påstande, som er fremsat, men som Retten endnu ikke har taget stilling til, skal tages i betragtning, og at Kommissionen aktivt bør tage hensyn til de påstande, som Retten ikke har taget stilling til.

| (64) | Opoltrans hævdede, at der ikke var beviser for dumping af importen fra Kina på tidspunktet for undersøgelsen, og at det bl.a. ikke var hensigtsmæssigt at anvende USA som referenceland, at EU-erhvervsgrenen ikke lider skade, at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens situation og importen fra Kina, og at det ikke er i brugernes interesse at genindføre told. |
| --- | --- |

(64)

Opoltrans hævdede, at der ikke var beviser for dumping af importen fra Kina på tidspunktet for undersøgelsen, og at det bl.a. ikke var hensigtsmæssigt at anvende USA som referenceland, at EU-erhvervsgrenen ikke lider skade, at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens situation og importen fra Kina, og at det ikke er i brugernes interesse at genindføre told.

| (65) | Som Kommissionen forklarede i meddelelsen om genoptagelse, forbliver de konstateringer, der blev foretaget i den anfægtede forordning, og som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten enten afviste ved sin dom eller ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annulleringen af den anfægtede forordning, gyldige i fuldt omfang (43). Dette omfatter de spørgsmål, som CRIA og Opoltrans har peget på. Derfor var Kommissionen ikke forpligtet til at undersøge påstande om forhold ud over det, som Retten fandt ulovligt. |
| --- | --- |

(65)

Som Kommissionen forklarede i meddelelsen om genoptagelse, forbliver de konstateringer, der blev foretaget i den anfægtede forordning, og som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten enten afviste ved sin dom eller ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annulleringen af den anfægtede forordning, gyldige i fuldt omfang (43). Dette omfatter de spørgsmål, som CRIA og Opoltrans har peget på. Derfor var Kommissionen ikke forpligtet til at undersøge påstande om forhold ud over det, som Retten fandt ulovligt.

43

8.   FORNYET UNDERSØGELSE AF PRISVIRKNINGERNE AF IMPORTEN FRA KINA OG ÅRSAGSSAMMENHÆNG

FORNYET UNDERSØGELSE AF PRISVIRKNINGERNE AF IMPORTEN FRA KINA OG ÅRSAGSSAMMENHÆNG

8.1.   Fastsættelse af underbud

Fastsættelse af underbud

| (66) | Som forklaret i betragtning 5-7 fandt Retten, at Kommissionen ikke foretog en rimelig sammenligning ved beregningen af prisunderbudsmargenerne, fordi den justerede de eksporterende producenters eksportpris ved analog anvendelse af antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9, mens EU-erhvervsgrenen også solgte via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og deres salg ikke blev justeret. |
| --- | --- |

(66)

Som forklaret i betragtning 5-7 fandt Retten, at Kommissionen ikke foretog en rimelig sammenligning ved beregningen af prisunderbudsmargenerne, fordi den justerede de eksporterende producenters eksportpris ved analog anvendelse af antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9, mens EU-erhvervsgrenen også solgte via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og deres salg ikke blev justeret.

| (67) | I præmis 163 i Rettens dom blev det desuden konstateret, at hvis der ikke var foretaget nogen justering i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9, »ville en sådan metode have gjort det muligt at foretage en rimelig sammenligning af priserne, når den pågældende vare og samme vare begge sælges gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder«. I dommens præmis 190 fastslog Retten endvidere, at en sådan sammenligning »ikke gør det muligt at udligne de potentielle virkninger af den fejl, der består i at sammenligne de faktiske salgspriser, som de kinesiske eksporterende producenter forlanger direkte ved salg til kunder i Unionen, på den ene side, og de videresalgspriser, der opkræves af salgsenheder, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-producenterne, på den anden side« (fremhævelse tilføjet). Endelig fastslog Retten i dommens præmis 134, at »uanset lovligheden og relevansen af det handelsled, som Kommissionen har valgt for så vidt angår eksporterende producenter eller EU-producenter, skal den sammenligning af priser, som denne institution foretager, altid være rimelig og i denne forbindelse vedrøre priser, der alle befinder sig i samme handelsled«. |
| --- | --- |

(67)

I præmis 163 i Rettens dom blev det desuden konstateret, at hvis der ikke var foretaget nogen justering i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9, »ville en sådan metode have gjort det muligt at foretage en rimelig sammenligning af priserne, når den pågældende vare og samme vare begge sælges gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder«. I dommens præmis 190 fastslog Retten endvidere, at en sådan sammenligning »ikke gør det muligt at udligne de potentielle virkninger af den fejl, der består i at sammenligne de faktiske salgspriser, som de kinesiske eksporterende producenter forlanger direkte ved salg til kunder i Unionen, på den ene side, og de videresalgspriser, der opkræves af salgsenheder, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-producenterne, på den anden side« (fremhævelse tilføjet). Endelig fastslog Retten i dommens præmis 134, at »uanset lovligheden og relevansen af det handelsled, som Kommissionen har valgt for så vidt angår eksporterende producenter eller EU-producenter, skal den sammenligning af priser, som denne institution foretager, altid være rimelig og i denne forbindelse vedrøre priser, der alle befinder sig i samme handelsled«.

potentielle

| (68) | Som forklaret i præmis 150 i Rettens dom udgør de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenters salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder 0 % for Xingyuan-gruppen, 34 % for GITI-gruppen, 19 % for Aeolus/Pirelli og 98,6 % for Hankook-gruppen. Desuden præciserede Kommissionen i sit svar på en foranstaltning med henblik på tilrettelæggelse af Rettens procedure, at procentdelen af salget gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder udgjorde 46,9 % af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter og 87 % af de stikprøveudtagne EU-producenter. Derfor var andelen af salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder høj til meget høj for hver af de to stikprøver. |
| --- | --- |

(68)

Som forklaret i præmis 150 i Rettens dom udgør de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenters salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder 0 % for Xingyuan-gruppen, 34 % for GITI-gruppen, 19 % for Aeolus/Pirelli og 98,6 % for Hankook-gruppen. Desuden præciserede Kommissionen i sit svar på en foranstaltning med henblik på tilrettelæggelse af Rettens procedure, at procentdelen af salget gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder udgjorde 46,9 % af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter og 87 % af de stikprøveudtagne EU-producenter. Derfor var andelen af salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder høj til meget høj for hver af de to stikprøver.

| (69) | Som forklaret i betragtning 149 i forordningen om midlertidig told fastsatte Kommissionen prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  — | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype og segment, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau samt |
| --- | --- | --- |

(69)

Som forklaret i betragtning 149 i forordningen om midlertidig told fastsatte Kommissionen prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

—

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype og segment, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau samt

| — | de tilsvarende vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype og segment af importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for told og omkostninger efter importen (»hjemtagelsesprisen«). |
| --- | --- |

—

de tilsvarende vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype og segment af importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for told og omkostninger efter importen (»hjemtagelsesprisen«).

| (70) | For at opfylde Rettens dom blev eksportpriserne, hvor salget foregik gennem forretningsmæssigt forbundne forhandlere, ikke længere justeret analogt i overensstemmelse med antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9. Den forretningsmæssigt forbundne importørs salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) og fortjenesten for en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev således lagt til eksportprisen. |
| --- | --- |

(70)

For at opfylde Rettens dom blev eksportpriserne, hvor salget foregik gennem forretningsmæssigt forbundne forhandlere, ikke længere justeret analogt i overensstemmelse med antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9. Den forretningsmæssigt forbundne importørs salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) og fortjenesten for en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev således lagt til eksportprisen.

| (71) | Kommissionen vurderede desuden, om der var andre potentielle handelsspørgsmål, der burde behandles med henblik på en rimelig sammenligning i tilfælde, hvor de eksporterende producenter solgte direkte til kunder i Unionen, men hvor de stikprøveudtagne EU-producenter solgte gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder til kunder i Unionen. Med henblik herpå foretog den en detaljeret prisanalyse af alle de stikprøveudtagne EU-producenters salg med henblik på at fastlægge prismønstrene for direkte salg fra fabrikken og indirekte salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder. Sammenligningen viste betydelige prisforskelle inden for en og samme varetype, men uden noget åbenlyst prismønster. Selv om forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i princippet bør afholde markedsføringsomkostninger ved salg til kunder i Unionen, viste det sig, at disse omkostninger ikke konsekvent blev væltet over på de endelige priser. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen vurderede desuden, om der var andre potentielle handelsspørgsmål, der burde behandles med henblik på en rimelig sammenligning i tilfælde, hvor de eksporterende producenter solgte direkte til kunder i Unionen, men hvor de stikprøveudtagne EU-producenter solgte gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder til kunder i Unionen. Med henblik herpå foretog den en detaljeret prisanalyse af alle de stikprøveudtagne EU-producenters salg med henblik på at fastlægge prismønstrene for direkte salg fra fabrikken og indirekte salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder. Sammenligningen viste betydelige prisforskelle inden for en og samme varetype, men uden noget åbenlyst prismønster. Selv om forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i princippet bør afholde markedsføringsomkostninger ved salg til kunder i Unionen, viste det sig, at disse omkostninger ikke konsekvent blev væltet over på de endelige priser.

| (72) | Derfor konkluderede Kommissionen, at hverken salg direkte fra producenten eller salg gennem producentens salgsenheder havde nogen nævneværdig indvirkning på prisniveauet for et sådant salg til kunden. Navnlig blev det konstateret, at salg gennem en forretningsmæssigt forbundet enhed ikke førte til højere priser end salg direkte fra producenten. Kommissionen fandt således ikke nogen potentielle virkninger på de prisniveauer, der skulle udlignes, således som Retten havde mistanke om i dommens præmis 190. I dette tilfælde var det derfor berettiget at sammenligne de stikprøveudtagne EU-producenters faktiske salgspriser ved direkte salg eller salg via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i Unionen med de stikprøveudtagne eksporterende producenters eksportpriser. |
| --- | --- |

(72)

Derfor konkluderede Kommissionen, at hverken salg direkte fra producenten eller salg gennem producentens salgsenheder havde nogen nævneværdig indvirkning på prisniveauet for et sådant salg til kunden. Navnlig blev det konstateret, at salg gennem en forretningsmæssigt forbundet enhed ikke førte til højere priser end salg direkte fra producenten. Kommissionen fandt således ikke nogen potentielle virkninger på de prisniveauer, der skulle udlignes, således som Retten havde mistanke om i dommens præmis 190. I dette tilfælde var det derfor berettiget at sammenligne de stikprøveudtagne EU-producenters faktiske salgspriser ved direkte salg eller salg via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i Unionen med de stikprøveudtagne eksporterende producenters eksportpriser.

| (73) | Kommissionen foretog også en detaljeret analyse af de prismønstre pr. salgskanal, som EU-erhvervsgrenen anvendte. I den forbindelse solgte EU-erhvervsgrenen til brugere, distributører, detailhandlere og »andre« i forskellige mængder. Salget til alle andre kunder end »andre« var repræsentativt for alle varetyper. Kommissionen bemærkede, at priserne ved salg til brugere af samme varetype ofte var lavere end ved salg til distributører og detailhandlere, men det modsatte kunne også konstateres. Forskellene i priser til de forskellige kunder afhang ikke nødvendigvis af de samlede mængder, der blev solgt til en bestemt kunde. Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var noget åbenlyst mønster i de priser, der blev opkrævet af forskellige kundetyper, og at der ikke var behov for yderligere justeringer for at sikre en rimelig sammenligning som foreskrevet af Retten. |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen foretog også en detaljeret analyse af de prismønstre pr. salgskanal, som EU-erhvervsgrenen anvendte. I den forbindelse solgte EU-erhvervsgrenen til brugere, distributører, detailhandlere og »andre« i forskellige mængder. Salget til alle andre kunder end »andre« var repræsentativt for alle varetyper. Kommissionen bemærkede, at priserne ved salg til brugere af samme varetype ofte var lavere end ved salg til distributører og detailhandlere, men det modsatte kunne også konstateres. Forskellene i priser til de forskellige kunder afhang ikke nødvendigvis af de samlede mængder, der blev solgt til en bestemt kunde. Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var noget åbenlyst mønster i de priser, der blev opkrævet af forskellige kundetyper, og at der ikke var behov for yderligere justeringer for at sikre en rimelig sammenligning som foreskrevet af Retten.

| (74) | Kommissionen mindede om, at den i et notat til sagsakterne af 30. januar 2023 fremlagde yderligere oplysninger vedrørende sin analyse af EU-erhvervsgrenens priser ved direkte og indirekte salg samt ved salg til forskellige typer kunder. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen mindede om, at den i et notat til sagsakterne af 30. januar 2023 fremlagde yderligere oplysninger vedrørende sin analyse af EU-erhvervsgrenens priser ved direkte og indirekte salg samt ved salg til forskellige typer kunder.

| (75) | Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger var CRIA uenig i Kommissionens konklusion om, at der ikke kunne identificeres noget prismønster med hensyn til EU-producenternes salg. Kommissionen bemærkede, at CRIA ikke underbyggede sin påstand og ikke fremlagde dokumentation for, at Kommissionens analyse var forkert. Den afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(75)

Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger var CRIA uenig i Kommissionens konklusion om, at der ikke kunne identificeres noget prismønster med hensyn til EU-producenternes salg. Kommissionen bemærkede, at CRIA ikke underbyggede sin påstand og ikke fremlagde dokumentation for, at Kommissionens analyse var forkert. Den afviste derfor påstanden.

| (76) | Den reviderede vejede gennemsnitlige underbudsmargen baseret på de stikprøveudtagne eksporterende producenter var på 14,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Den reviderede vejede gennemsnitlige underbudsmargen baseret på de stikprøveudtagne eksporterende producenter var på 14,7 %.

8.2.   Pristryk

Pristryk

| (77) | Kommissionen mente, at den pågældende import under alle omstændigheder fortsat ville udøve et negativt pres på salgsprisen i Unionen, også selv hvis den reviderede underbudsmargen skulle blive anset for at være marginal eller upassende. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen mente, at den pågældende import under alle omstændigheder fortsat ville udøve et negativt pres på salgsprisen i Unionen, også selv hvis den reviderede underbudsmargen skulle blive anset for at være marginal eller upassende.

| (78) | Dumpingimport kan have en betydelig indvirkning på et marked, hvor følsomhed er vigtig. Som anført i betragtning 134 i forordningen om midlertidig told er EU-markedet for dæk til lastbiler og busser et meget konkurrencepræget marked, hvor prisforskelle kan have stor indvirkning på markedet. |
| --- | --- |

(78)

Dumpingimport kan have en betydelig indvirkning på et marked, hvor følsomhed er vigtig. Som anført i betragtning 134 i forordningen om midlertidig told er EU-markedet for dæk til lastbiler og busser et meget konkurrencepræget marked, hvor prisforskelle kan have stor indvirkning på markedet.

| (79) | Som det fremgår af tabel 7-10 i forordningen om midlertidig told, faldt EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris i den betragtede periode med 8 %, mens enhedsproduktionsomkostningerne faldt med 6 %. Situationen var mest alvorlig på niveau 3, hvor salgsprisen faldt med 5 %, mens enhedsproduktionsomkostningerne steg med 1 %. I sidste ende blev virksomheder på niveau 3 på grund af dumpingimport tvunget til at sælge til en pris, der svarede til deres produktionsomkostninger, og dermed sælge uden indregnet fortjeneste og derfor med tab. Importen fra Kina udøvede derfor pristryk på grund af mængden (stigning på 32 %) og priserne (fald på 11 %) i den betragtede periode, hvilket ikke gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at opjustere sine priser for at tage højde for stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(79)

Som det fremgår af tabel 7-10 i forordningen om midlertidig told, faldt EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris i den betragtede periode med 8 %, mens enhedsproduktionsomkostningerne faldt med 6 %. Situationen var mest alvorlig på niveau 3, hvor salgsprisen faldt med 5 %, mens enhedsproduktionsomkostningerne steg med 1 %. I sidste ende blev virksomheder på niveau 3 på grund af dumpingimport tvunget til at sælge til en pris, der svarede til deres produktionsomkostninger, og dermed sælge uden indregnet fortjeneste og derfor med tab. Importen fra Kina udøvede derfor pristryk på grund af mængden (stigning på 32 %) og priserne (fald på 11 %) i den betragtede periode, hvilket ikke gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at opjustere sine priser for at tage højde for stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne.

| (80) | Derfor konkluderede Kommissionen, at selv hvis forekomsten af underbud ville blive anfægtet, så ville der være tale om pristryk som følge af den pågældende import i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(80)

Derfor konkluderede Kommissionen, at selv hvis forekomsten af underbud ville blive anfægtet, så ville der være tale om pristryk som følge af den pågældende import i dette tilfælde.

8.3.   Årsagssammenhæng

Årsagssammenhæng

| (81) | Kommissionen undersøgte, om der stadig ville være en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-producenterne har lidt, i betragtning af de reviderede underbudsmargener for importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter og konklusionerne om pristryk. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen undersøgte, om der stadig ville være en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-producenterne har lidt, i betragtning af de reviderede underbudsmargener for importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter og konklusionerne om pristryk.

| (82) | På trods af et fald i underbudsmargenen for alle stikprøveudtagne kinesiske eksportører, undtagen Xingyuan-gruppen, ændrede dette ikke det forhold, at importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksportører underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i betydeligt omfang. De reviderede underbudsmargener ændrede således ikke Kommissionens oprindelige konklusion om eksistensen af årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-producenterne har lidt, og dumpingimporten fra Kina i afsnit 5.1 i forordningen om midlertidig told og bekræftet i afsnit 5.1 i den anfægtede forordning. De reviderede underbudsmargener og de yderligere konklusioner om pristryk i den foreliggende sag ændrede hverken analysen eller konklusionerne vedrørende andre årsager til skade, jf. afsnit 5.2 i forordningen om midlertidig told og afsnit 5.2 i den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(82)

På trods af et fald i underbudsmargenen for alle stikprøveudtagne kinesiske eksportører, undtagen Xingyuan-gruppen, ændrede dette ikke det forhold, at importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksportører underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i betydeligt omfang. De reviderede underbudsmargener ændrede således ikke Kommissionens oprindelige konklusion om eksistensen af årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-producenterne har lidt, og dumpingimporten fra Kina i afsnit 5.1 i forordningen om midlertidig told og bekræftet i afsnit 5.1 i den anfægtede forordning. De reviderede underbudsmargener og de yderligere konklusioner om pristryk i den foreliggende sag ændrede hverken analysen eller konklusionerne vedrørende andre årsager til skade, jf. afsnit 5.2 i forordningen om midlertidig told og afsnit 5.2 i den anfægtede forordning.

| (83) | Kommissionen fastholdt derfor sin konklusion om, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes dumpingimporten fra Kina, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem skaden og dumpingimporten. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen fastholdt derfor sin konklusion om, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes dumpingimporten fra Kina, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem skaden og dumpingimporten.

9.   FORNYET UNDERSØGELSE AF SKADESMARGENERNE FOR DE VIRKSOMHEDER, DER ER OMFATTET AF GENOPTAGELSEN

FORNYET UNDERSØGELSE AF SKADESMARGENERNE FOR DE VIRKSOMHEDER, DER ER OMFATTET AF GENOPTAGELSEN

| (84) | I dommens præmis 179 fastslog Retten, at »beregningen af skadesmargenen består i at sammenligne de importpriser, der blev anvendt ved beregningen af prisunderbuddet, på den ene side, med de ikke-skadevoldende priser på samme vare, herunder en målfortjeneste, der afspejler normale markedsvilkår, på den anden side. Derfor kan en fejl vedrørende det handelsled, ved hvilket prissammenligningen foretages, påvirke såvel beregningen af prisunderbuddet som beregningen af skadesmargenen«. |
| --- | --- |

(84)

I dommens præmis 179 fastslog Retten, at »beregningen af skadesmargenen består i at sammenligne de importpriser, der blev anvendt ved beregningen af prisunderbuddet, på den ene side, med de ikke-skadevoldende priser på samme vare, herunder en målfortjeneste, der afspejler normale markedsvilkår, på den anden side. Derfor kan en fejl vedrørende det handelsled, ved hvilket prissammenligningen foretages, påvirke såvel beregningen af prisunderbuddet som beregningen af skadesmargenen«.

| (85) | For at opfylde dommen foretog Kommissionen en ny beregning af skadestærsklen for alle de virksomheder, der er omfattet af genoptagelsen. |
| --- | --- |

(85)

For at opfylde dommen foretog Kommissionen en ny beregning af skadestærsklen for alle de virksomheder, der er omfattet af genoptagelsen.

| (86) | I den oprindelige undersøgelse fastsatte Kommissionen skadestærsklen i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  — | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de fire stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, |
| --- | --- | --- |

(86)

I den oprindelige undersøgelse fastsatte Kommissionen skadestærsklen i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

—

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de fire stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik,

| — | samme eksportpris som fastsat i betragtning 69, andet led. |
| --- | --- |

—

samme eksportpris som fastsat i betragtning 69, andet led.

| (87) | EU-erhvervsgrenens ikkeskadevoldende pris er normalt baseret på produktionsomkostningerne pr. varetype, inkl. SA&G-omkostninger, plus en rimelig fortjeneste og fastsat ab fabrik. I dette særlige tilfælde havde Kommissionen dog ikke tilstrækkeligt detaljerede og verificerede oplysninger om produktionsomkostningerne på PCN-basis, hvilket er nødvendigt for at beregne skadesmargenen som beskrevet ovenfor. I betragtning af de særlige omstændigheder i denne sag, og idet det bemærkes, at der ikke var noget klart mønster i prisforskellen afhængigt af den salgskanal, der anvendes af de stikprøveudtagne EU-producenter, blev den ikkeskadevoldende pris baseret på den endelige salgspris pr. varetype, solgt direkte eller gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og forlangt af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, jf. betragtning 86, første led, hvorfra den faktiske fortjeneste blev fratrukket, og der blev derefter lagt en rimelig fortjeneste til. I betragtning af disse særlige omstændigheder og for at opfylde dommen blev det anset for hensigtsmæssigt at sammenligne denne pris med de eksporterende producenters endelige salgspriser symmetrisk, dvs. for de forretningsmæssigt forbundne importører, også justeret kun for told og omkostninger efter importen, jf. betragtning 69, andet led, men inklusive SA&G-omkostninger og fortjeneste for de eksporterende producenters forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. |
| --- | --- |

(87)

EU-erhvervsgrenens ikkeskadevoldende pris er normalt baseret på produktionsomkostningerne pr. varetype, inkl. SA&G-omkostninger, plus en rimelig fortjeneste og fastsat ab fabrik. I dette særlige tilfælde havde Kommissionen dog ikke tilstrækkeligt detaljerede og verificerede oplysninger om produktionsomkostningerne på PCN-basis, hvilket er nødvendigt for at beregne skadesmargenen som beskrevet ovenfor. I betragtning af de særlige omstændigheder i denne sag, og idet det bemærkes, at der ikke var noget klart mønster i prisforskellen afhængigt af den salgskanal, der anvendes af de stikprøveudtagne EU-producenter, blev den ikkeskadevoldende pris baseret på den endelige salgspris pr. varetype, solgt direkte eller gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og forlangt af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, jf. betragtning 86, første led, hvorfra den faktiske fortjeneste blev fratrukket, og der blev derefter lagt en rimelig fortjeneste til. I betragtning af disse særlige omstændigheder og for at opfylde dommen blev det anset for hensigtsmæssigt at sammenligne denne pris med de eksporterende producenters endelige salgspriser symmetrisk, dvs. for de forretningsmæssigt forbundne importører, også justeret kun for told og omkostninger efter importen, jf. betragtning 69, andet led, men inklusive SA&G-omkostninger og fortjeneste for de eksporterende producenters forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen.

| (88) | I lyset af Rettens konklusioner i præmis 190 i dens dom undersøgte Kommissionen desuden nøje, om der var andre spørgsmål om handelsled, som ville kræve en kompensation for at foretage en rimelig sammenligning, eftersom 87 % af stikprøven af EU-producenter, der solgte gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og mange eksporterende producenter også havde direkte salg til endelige kunder. Kommissionen mindede om, at EU-erhvervsgrenens endelige salgspriser pr. varetype blev anvendt i beregningerne af skadesmargenen, jf. betragtning 87. Som Retten påpegede i dommens præmis 179, så gjaldt konklusionerne vedrørende underbudsberegningerne derfor fuldt ud også for beregningerne af skadesmargenen, for så vidt angik en rimelig sammenligning. Som forklaret i betragtning 71 og 72 konstaterede Kommissionen ingen andre handelsled, der ville kræve en justering for at foretage en rimelig sammenligning. |
| --- | --- |

(88)

I lyset af Rettens konklusioner i præmis 190 i dens dom undersøgte Kommissionen desuden nøje, om der var andre spørgsmål om handelsled, som ville kræve en kompensation for at foretage en rimelig sammenligning, eftersom 87 % af stikprøven af EU-producenter, der solgte gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og mange eksporterende producenter også havde direkte salg til endelige kunder. Kommissionen mindede om, at EU-erhvervsgrenens endelige salgspriser pr. varetype blev anvendt i beregningerne af skadesmargenen, jf. betragtning 87. Som Retten påpegede i dommens præmis 179, så gjaldt konklusionerne vedrørende underbudsberegningerne derfor fuldt ud også for beregningerne af skadesmargenen, for så vidt angik en rimelig sammenligning. Som forklaret i betragtning 71 og 72 konstaterede Kommissionen ingen andre handelsled, der ville kræve en justering for at foretage en rimelig sammenligning.

| (89) | De reviderede skadesmargener, der således blev fastsat, var følgende:






  Virksomhed | Skadestærskel (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingyuan-gruppen | 55,07 |
| GITI-gruppen | 28,51 |
| Hankook-gruppen | 10,31 |
| Aeolus/Pirelli | 27,56 |
| Virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelserne | 23,15 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44) | 55,07 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45) | 55,07 |

(89)

De reviderede skadesmargener, der således blev fastsat, var følgende:

Virksomhed

Skadestærskel (%)

Xingyuan-gruppen

55,07

GITI-gruppen

28,51

Hankook-gruppen

10,31

Aeolus/Pirelli

27,56

Virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelserne

23,15

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44)

44

55,07

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45)

45

55,07

10.   VIDEREGIVELSE AF DE OPLYSNINGER, SOM RETTEN HAR ANGIVET, MED HENBLIK PÅ AT GØRE DET MULIGT FOR SAGSØGERNE AT UDØVE DERES RET TIL FORSVAR

VIDEREGIVELSE AF DE OPLYSNINGER, SOM RETTEN HAR ANGIVET, MED HENBLIK PÅ AT GØRE DET MULIGT FOR SAGSØGERNE AT UDØVE DERES RET TIL FORSVAR

| (90) | Retten anførte i dommens præmis 33, at Kommissionen tilsidesatte sagsøgernes ret til forsvar ved ikke at videregive nogen af de oplysninger, der er nævnt i samme doms præmis 244. |
| --- | --- |

(90)

Retten anførte i dommens præmis 33, at Kommissionen tilsidesatte sagsøgernes ret til forsvar ved ikke at videregive nogen af de oplysninger, der er nævnt i samme doms præmis 244.

| (91) | Retten anførte de pågældende oplysninger (dommens præmis 244):






  — | bruttoskadesindikatorer før anvendelse af den tilpassede vægtning og oplysninger vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side, |
| --- | --- | --- |

(91)

Retten anførte de pågældende oplysninger (dommens præmis 244):

—

bruttoskadesindikatorer før anvendelse af den tilpassede vægtning og oplysninger vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side,

| — | andre skadesindikatorer end rentabilitet efter revision af vægtningen, |
| --- | --- |

—

andre skadesindikatorer end rentabilitet efter revision af vægtningen,

| — | visse oplysninger vedrørende kilderne til makroøkonomiske skadesoplysninger og listen over de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der indstillede produktionen, |
| --- | --- |

—

visse oplysninger vedrørende kilderne til makroøkonomiske skadesoplysninger og listen over de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der indstillede produktionen,

| — | den samlede nøjagtige salgsmængde for de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelserne, og oplysninger vedrørende antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den samlede nøjagtige salgsmængde for de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelserne, og oplysninger vedrørende antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen.

10.1.   Skadesindikatorer, med og uden vægtning, og for SMV'er og store virksomheder hver for sig

Skadesindikatorer, med og uden vægtning, og for SMV'er og store virksomheder hver for sig

| (92) | I dommens præmis 215-235 fandt Retten, at Kommissionen efter ændringerne i den endelige vægtning (se betragtning 188-195 i den anfægtede forordning) korrekt beregnede og viste rentabiliteten af salget i Unionen på EU-erhvervsgrenens niveau som helhed (tabel 5 i den anfægtede forordning) og på niveau 3 (tabel 6 i den anfægtede forordning). Som Retten anførte i dommens præmis 227, var det dog nødvendigt at foretage en ny beregning af alle andre mikroøkonomiske indikatorer end rentabiliteten som følge af ændringen i vægtningsmetoden. Ved at undlade dette undersøgte Kommissionen ikke objektivt virkningerne af dumpingimporten i overensstemmelse med antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 3. |
| --- | --- |

(92)

I dommens præmis 215-235 fandt Retten, at Kommissionen efter ændringerne i den endelige vægtning (se betragtning 188-195 i den anfægtede forordning) korrekt beregnede og viste rentabiliteten af salget i Unionen på EU-erhvervsgrenens niveau som helhed (tabel 5 i den anfægtede forordning) og på niveau 3 (tabel 6 i den anfægtede forordning). Som Retten anførte i dommens præmis 227, var det dog nødvendigt at foretage en ny beregning af alle andre mikroøkonomiske indikatorer end rentabiliteten som følge af ændringen i vægtningsmetoden. Ved at undlade dette undersøgte Kommissionen ikke objektivt virkningerne af dumpingimporten i overensstemmelse med antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 3.

| (93) | For at opfylde Rettens dom analyserede Kommissionen derfor i de følgende afsnit virkningen af at anvende den vægtning, der blev fastsat i den endelige fase, på alle mikroøkonomiske indikatorer, bortset fra den samlede rentabilitet og rentabilitet for niveau 3 (»den reviderede vægtning«). Som anført nedenfor ændrede anvendelsen af denne vægtning ikke væsentligt nogen af Kommissionens konklusioner vedrørende de mikroøkonomiske indikatorer. Det blev derfor bekræftet, at der forekom væsentlig skade i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(93)

For at opfylde Rettens dom analyserede Kommissionen derfor i de følgende afsnit virkningen af at anvende den vægtning, der blev fastsat i den endelige fase, på alle mikroøkonomiske indikatorer, bortset fra den samlede rentabilitet og rentabilitet for niveau 3 (»den reviderede vægtning«). Som anført nedenfor ændrede anvendelsen af denne vægtning ikke væsentligt nogen af Kommissionens konklusioner vedrørende de mikroøkonomiske indikatorer. Det blev derfor bekræftet, at der forekom væsentlig skade i den betragtede periode.

| (94) | Endvidere fastslog Retten i præmis 244 i sin dom, at Kommissionen tilsidesatte sagsøgernes ret til forsvar ved ikke at oplyse dem om bruttoskadesindikatorerne før anvendelsen af vægtningsjusteringer og oplysningerne vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side. Retten pålagde dog ikke Kommissionen at genindføre sine konklusioner om skade uden anvendelse af justeringskoefficienter. Retten begrænsede sig derimod til at foreskrive, at disse bruttoskadesindikatorer skulle have været meddelt de berørte parter før anvendelsen af eventuelle vægtningsjusteringer. |
| --- | --- |

(94)

Endvidere fastslog Retten i præmis 244 i sin dom, at Kommissionen tilsidesatte sagsøgernes ret til forsvar ved ikke at oplyse dem om bruttoskadesindikatorerne før anvendelsen af vægtningsjusteringer og oplysningerne vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side. Retten pålagde dog ikke Kommissionen at genindføre sine konklusioner om skade uden anvendelse af justeringskoefficienter. Retten begrænsede sig derimod til at foreskrive, at disse bruttoskadesindikatorer skulle have været meddelt de berørte parter før anvendelsen af eventuelle vægtningsjusteringer.

| (95) | I lyset af ovenstående og for at opfylde Rettens dom har Kommissionen i følgende afsnit fremlagt de mikroøkonomiske indikatorer, der er fastlagt: 1) i den foreløbige fase i forordningen om midlertidig told, 2) i den endelige fase efter revision af vægtningen (kaldet »revideret vægtning« i alle nedenstående tabeller), 3) uden vægtningsjustering og 4) inden for niveau 3: 4a) indikatorer kun for SMV'er og 4b) indikatorer kun for store virksomheder. |
| --- | --- |

(95)

I lyset af ovenstående og for at opfylde Rettens dom har Kommissionen i følgende afsnit fremlagt de mikroøkonomiske indikatorer, der er fastlagt: 1) i den foreløbige fase i forordningen om midlertidig told, 2) i den endelige fase efter revision af vægtningen (kaldet »revideret vægtning« i alle nedenstående tabeller), 3) uden vægtningsjustering og 4) inden for niveau 3: 4a) indikatorer kun for SMV'er og 4b) indikatorer kun for store virksomheder.

10.1.1.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (96) | Som forklaret i betragtning 185-192 i den anfægtede forordning fandt Kommissionen, at de mikroøkonomiske indikatorer ikke kunne afspejle EU-erhvervsgrenens faktiske situation, da de store stikprøveudtagne virksomheder havde en større indvirkning på de samlede oplysninger end de stikprøveudtagne SMV'er, mens sidstnævntes andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg var på ca. 13 %. |
| --- | --- |

(96)

Som forklaret i betragtning 185-192 i den anfægtede forordning fandt Kommissionen, at de mikroøkonomiske indikatorer ikke kunne afspejle EU-erhvervsgrenens faktiske situation, da de store stikprøveudtagne virksomheder havde en større indvirkning på de samlede oplysninger end de stikprøveudtagne SMV'er, mens sidstnævntes andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg var på ca. 13 %.

| (97) | Kommissionen besluttede derfor at øge vægten af de stikprøveudtagne SMV'er. Følgende vægtning blev anvendt i den anfægtede forordning i den endelige fase. Først fastsatte Kommissionen procentdelen af SMV'ers og store virksomheders salg af det samlede EU-salg. Dernæst angav Kommissionen de stikprøveudtagne SMV'ers og de store stikprøveudtagne producenters salg med deres respektive mængde i det samlede EU-salg. Endelig blev procentsatserne sammenlignet, og SMV'ernes oplysninger blev forhøjet for at afspejle den samme procentdel som de store stikprøveudtagne virksomheder. Dette blev også forklaret i betragtning 138. I den foreløbige fase anvendte Kommissionen også en yderligere justering (dvs. for at afspejle andelen af hvert niveau i EU-salget i de stikprøveudtagne oplysninger). Som forklaret i den anfægtede forordning blev denne justering imidlertid opgivet i den endelige fase, da de interesserede parter anfægtede anvendelsen af et fast forhold i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen besluttede derfor at øge vægten af de stikprøveudtagne SMV'er. Følgende vægtning blev anvendt i den anfægtede forordning i den endelige fase. Først fastsatte Kommissionen procentdelen af SMV'ers og store virksomheders salg af det samlede EU-salg. Dernæst angav Kommissionen de stikprøveudtagne SMV'ers og de store stikprøveudtagne producenters salg med deres respektive mængde i det samlede EU-salg. Endelig blev procentsatserne sammenlignet, og SMV'ernes oplysninger blev forhøjet for at afspejle den samme procentdel som de store stikprøveudtagne virksomheder. Dette blev også forklaret i betragtning 138. I den foreløbige fase anvendte Kommissionen også en yderligere justering (dvs. for at afspejle andelen af hvert niveau i EU-salget i de stikprøveudtagne oplysninger). Som forklaret i den anfægtede forordning blev denne justering imidlertid opgivet i den endelige fase, da de interesserede parter anfægtede anvendelsen af et fast forhold i den betragtede periode.

| (98) | Vægtningsjusteringen havde en indvirkning på resultatet af de samlede mikroindikatorer, men også på niveau 3, fordi både store virksomheder og SMV'er var aktive på dette niveau. Tendenserne på niveau 1 og 2 blev ikke påvirket, da kun store virksomheder var aktive på disse niveauer. Som anført i betragtning 93 havde vægtningsjusteringen en begrænset indvirkning på de samlede mikroøkonomiske indikatorer, fordi SMV'ernes salg i undersøgelsesperioden blev anslået til ca. 13 % af det samlede EU-salg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(98)

Vægtningsjusteringen havde en indvirkning på resultatet af de samlede mikroindikatorer, men også på niveau 3, fordi både store virksomheder og SMV'er var aktive på dette niveau. Tendenserne på niveau 1 og 2 blev ikke påvirket, da kun store virksomheder var aktive på disse niveauer. Som anført i betragtning 93 havde vægtningsjusteringen en begrænset indvirkning på de samlede mikroøkonomiske indikatorer, fordi SMV'ernes salg i undersøgelsesperioden blev anslået til ca. 13 % af det samlede EU-salg i undersøgelsesperioden.

10.1.1.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (99) | De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 1


  Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger











  Baseret på: | (EUR/hjul) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 7 i forordningen om midlertidig told | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Tabel 7 i forordningen om midlertidig told | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(99)

De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 1

Tabel 1

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger

Baseret på:

(EUR/hjul)

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 7 i forordningen om midlertidig told

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

237

225

216

218

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Revideret vægtning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

239

228

219

220

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Uden vægtning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

252

238

226

228

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Tabel 7 i forordningen om midlertidig told

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

200

188

183

188

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Revideret vægtning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

202

189

185

190

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Uden vægtning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

209

192

188

192

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (100) | På trods af den nominelle forskel mellem den gennemsnitlige enhedssalgspris, der blev fastsat under de forskellige muligheder for den betragtede periode, for så vidt angår den overordnede tendens, blev der ikke konstateret nogen forskel mellem den vægtning, der blev anvendt i den foreløbige fase og i den endelige fase. Uden vægtning faldt den gennemsnitlige enhedssalgspris med to procentpoint mere end i de to andre scenarier. Den samme konklusion kunne drages med hensyn til udviklingen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(100)

På trods af den nominelle forskel mellem den gennemsnitlige enhedssalgspris, der blev fastsat under de forskellige muligheder for den betragtede periode, for så vidt angår den overordnede tendens, blev der ikke konstateret nogen forskel mellem den vægtning, der blev anvendt i den foreløbige fase og i den endelige fase. Uden vægtning faldt den gennemsnitlige enhedssalgspris med to procentpoint mere end i de to andre scenarier. Den samme konklusion kunne drages med hensyn til udviklingen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger.

| (101) | Vægtningen eller snarere fraværet heraf havde ingen indvirkning på konklusionen for niveau 1 og 2. Med hensyn til niveau 3 undersøgte Kommissionen som vist i tabel 2, 3 og 4 virkningen af vægtningen og dens manglende anvendelse på tre datasæt: for det samlede niveau 3 for de store virksomheder, der er aktive på dette niveau, og for SMV'erne.

  Tabel 2


  Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3











  Baseret på: | (EUR/hjul) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 10 i forordningen om midlertidig told | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Tabel 10 i forordningen om midlertidig told | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(101)

Vægtningen eller snarere fraværet heraf havde ingen indvirkning på konklusionen for niveau 1 og 2. Med hensyn til niveau 3 undersøgte Kommissionen som vist i tabel 2, 3 og 4 virkningen af vægtningen og dens manglende anvendelse på tre datasæt: for det samlede niveau 3 for de store virksomheder, der er aktive på dette niveau, og for SMV'erne.

Tabel 2

Tabel 2

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3

Baseret på:

(EUR/hjul)

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 10 i forordningen om midlertidig told

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

181

176

172

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Revideret vægtning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

180

176

172

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Uden vægtning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

201

191

182

180

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Tabel 10 i forordningen om midlertidig told

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Revideret vægtning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Uden vægtning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

182

181

170

173

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (102) | For niveau 3 blev den generelle tendens i enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne ikke påvirket af revisionen af vægtningen i den endelige fase. Da der ikke blev foretaget nogen vægtning, viste tendenserne i enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne et mere udtalt fald for begge indikatorer på mindst 5 procentpoint i den betragtede periode. Disse tendenser afspejlede hovedsagelig den tendens, der er observeret nedenfor for store virksomheder, der er aktive på niveau 3. |
| --- | --- |

(102)

For niveau 3 blev den generelle tendens i enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne ikke påvirket af revisionen af vægtningen i den endelige fase. Da der ikke blev foretaget nogen vægtning, viste tendenserne i enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne et mere udtalt fald for begge indikatorer på mindst 5 procentpoint i den betragtede periode. Disse tendenser afspejlede hovedsagelig den tendens, der er observeret nedenfor for store virksomheder, der er aktive på niveau 3.

| (103) | Som det fremgår af tabel 3 nedenfor, var tendensen for store virksomheder, der er aktive på niveau 3, betydeligt værre sammenlignet med den generelle tendens for enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne.

  Tabel 3


  Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun store virksomheder










  På grundlag af EUR/enhed | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(103)

Som det fremgår af tabel 3 nedenfor, var tendensen for store virksomheder, der er aktive på niveau 3, betydeligt værre sammenlignet med den generelle tendens for enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne.

Tabel 3

Tabel 3

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun store virksomheder

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun store virksomheder

På grundlag af EUR/enhed

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

207

195

184

183

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

186

183

171

174

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (104) | Tabel 4 viste, at udviklingen i enhedsproduktionsomkostningerne for de SMV'er, der kun var aktive på niveau 3, forværredes i den betragtede periode med en omkostningsstigning på 7 %. Samtidig faldt enhedsprisen med 2 %.

  Tabel 4


  Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun SMV'er










  (EUR/hjul) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(104)

Tabel 4 viste, at udviklingen i enhedsproduktionsomkostningerne for de SMV'er, der kun var aktive på niveau 3, forværredes i den betragtede periode med en omkostningsstigning på 7 %. Samtidig faldt enhedsprisen med 2 %.

Tabel 4

Tabel 4

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun SMV'er

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun SMV'er

(EUR/hjul)

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

164

164

162

161

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

159

170

164

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

10.1.1.2.   Arbejdsomkostninger

Arbejdsomkostninger

| (105) | De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 11 i forordningen om midlertidig told | Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(105)

De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 11 i forordningen om midlertidig told

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Revideret vægtning

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Uden vægtning

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (106) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg i den betragtede periode med 6 % for begge typer vægtning og med 5 %, hvis der ikke blev anvendt nogen form for vægtning. |
| --- | --- |

(106)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg i den betragtede periode med 6 % for begge typer vægtning og med 5 %, hvis der ikke blev anvendt nogen form for vægtning.

10.1.1.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (107) | De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Lagerbeholdninger | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 12 i forordningen om midlertidig told | Slutlagre (Indeks 2014 = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Slutlagre i procent af produktionen | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Revideret vægtning | Slutlagre (Indeks 2014 = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Slutlagre i procent af produktionen | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Uden vægtning | Slutlagre (Indeks 2014 = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Slutlagre i procent af produktionen | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(107)

De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 12 i forordningen om midlertidig told

Slutlagre (Indeks 2014 = 100)

Indeks 2014 = 100

100

100

81

81

100

100

144

144

Slutlagre i procent af produktionen

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Revideret vægtning

Slutlagre (Indeks 2014 = 100)

100

82

99

146

Slutlagre i procent af produktionen

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Uden vægtning

Slutlagre (Indeks 2014 = 100)

Indeks 2014 = 100

100

100

84

84

100

100

148

148

Slutlagre i procent af produktionen

6  %

5  %

6  %

8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (108) | I den betragtede periode steg lagerbeholdningerne med 44 % og 46 % for begge typer vægtning og med 48 %, hvis der ikke blev anvendt nogen form for vægtning. Slutlagrene nåede op på ca. 9 % af den årlige produktion for begge typer vægtning og 8 %, hvis der ikke blev anvendt vægtning. Denne situation havde en negativ indvirkning på de stikprøveudtagne EU-producenters finansielle situation. |
| --- | --- |

(108)

I den betragtede periode steg lagerbeholdningerne med 44 % og 46 % for begge typer vægtning og med 48 %, hvis der ikke blev anvendt nogen form for vægtning. Slutlagrene nåede op på ca. 9 % af den årlige produktion for begge typer vægtning og 8 %, hvis der ikke blev anvendt vægtning. Denne situation havde en negativ indvirkning på de stikprøveudtagne EU-producenters finansielle situation.

10.1.1.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (109) | Rentabiliteten, likviditet, investeringer og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 13 i forordningen om midlertidig told | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Tabel 5 i den anfægtede forordning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Uden vægtning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Tabel 13 i forordningen om midlertidig told | Likviditet (mio. EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Revideret vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Uden vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Tabel 13 i forordningen om midlertidig told | Investeringer (mio. EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Revideret vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Uden vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Tabel 13 i forordningen om midlertidig told | Investeringsafkast | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Revideret vægtning | Investeringsafkast | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Uden vægtning | Investeringsafkast | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(109)

Rentabiliteten, likviditet, investeringer og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 13 i forordningen om midlertidig told

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Tabel 5 i den anfægtede forordning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Uden vægtning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Tabel 13 i forordningen om midlertidig told

Likviditet (mio. EUR)

309

312

292

272

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Revideret vægtning

Likviditet (mio. EUR)

272

281

264

244

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Uden vægtning

Likviditet (mio. EUR)

264

277

255

246

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Tabel 13 i forordningen om midlertidig told

Investeringer (mio. EUR)

86

63

59

65

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Revideret vægtning

Investeringer (mio. EUR)

78

55

53

58

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Uden vægtning

Investeringer (mio. EUR)

72

52

50

56

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Tabel 13 i forordningen om midlertidig told

Investeringsafkast

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Revideret vægtning

Investeringsafkast

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Uden vægtning

Investeringsafkast

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (110) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

| (111) | Baseret på de to typer vægtning var tendensen for den samlede rentabilitet den samme med et fald fra 15,6 %/15,4 % i 2014 til 13,7 % i undersøgelsesperioden. Dette blev beregnet på grundlag af vægten af hvert niveau i det samlede salg. Uden vægtning faldt den samlede rentabilitet fra 16,9 % i 2014 til 15,6 %. |
| --- | --- |

(111)

Baseret på de to typer vægtning var tendensen for den samlede rentabilitet den samme med et fald fra 15,6 %/15,4 % i 2014 til 13,7 % i undersøgelsesperioden. Dette blev beregnet på grundlag af vægten af hvert niveau i det samlede salg. Uden vægtning faldt den samlede rentabilitet fra 16,9 % i 2014 til 15,6 %.

| (112) | Den faldende rentabilitet for de tre metoder skyldtes en forskel på to procentpoint mellem priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(112)

Den faldende rentabilitet for de tre metoder skyldtes en forskel på to procentpoint mellem priser og omkostninger.

| (113) | Kommissionen mindede om, at den samlede rentabilitet allerede var oplyst i forordningen om endelig told og ikke var omfattet af Rettens konklusioner med hensyn til de konstaterede fejl, jf. betragtning 93. Rentabiliteten blev kun vist i tabellen ovenfor for fuldstændighedens skyld. Ved anvendelsen af de tre forskellige metoder blev den samlede rentabilitet påvirket af rentabiliteten på niveau 1 og 2, mens rentabiliteten på niveau 3 uden vægtning faldt med ca. fem procentpoint i den betragtede periode, jf. tabel 9 nedenfor. Desuden var den relative tendens i rentabiliteten for hele EU-erhvervsgrenen også faldende. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen mindede om, at den samlede rentabilitet allerede var oplyst i forordningen om endelig told og ikke var omfattet af Rettens konklusioner med hensyn til de konstaterede fejl, jf. betragtning 93. Rentabiliteten blev kun vist i tabellen ovenfor for fuldstændighedens skyld. Ved anvendelsen af de tre forskellige metoder blev den samlede rentabilitet påvirket af rentabiliteten på niveau 1 og 2, mens rentabiliteten på niveau 3 uden vægtning faldt med ca. fem procentpoint i den betragtede periode, jf. tabel 9 nedenfor. Desuden var den relative tendens i rentabiliteten for hele EU-erhvervsgrenen også faldende.

| (114) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Udviklingen i nettolikviditeten viser et fald på 7-12 %, når den udtrykkes uden vægtning eller med den foreløbige vægtning. |
| --- | --- |

(114)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Udviklingen i nettolikviditeten viser et fald på 7-12 %, når den udtrykkes uden vægtning eller med den foreløbige vægtning.

| (115) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den udviklede sig negativt for de tre metoder med ca. 15 procentpoint i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(115)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den udviklede sig negativt for de tre metoder med ca. 15 procentpoint i den betragtede periode.

| (116) | Med hensyn til niveau 2 havde revisionen af vægtningen mellem den foreløbige og den endelige værdi en indvirkning på værdierne, men ikke på den samlede observerede tendens. Derfor bekræftedes betragtning 196 og 197 i forordningen om midlertidig told.

  Tabel 8


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast Niveau 2











  Baseret på: | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 15 i forordningen om midlertidig told | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Revideret vægtning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Tabel 15 i forordningen om midlertidig told | Likviditet (mio. EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Revideret vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Tabel 15 i forordningen om midlertidig told | Investeringer (mio. EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Revideret vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Tabel 15 i forordningen om midlertidig told | Investeringsafkast | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Revideret vægtning | Investeringsafkast | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(116)

Med hensyn til niveau 2 havde revisionen af vægtningen mellem den foreløbige og den endelige værdi en indvirkning på værdierne, men ikke på den samlede observerede tendens. Derfor bekræftedes betragtning 196 og 197 i forordningen om midlertidig told.

Tabel 8

Tabel 8

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast Niveau 2

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast Niveau 2

Baseret på:

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 15 i forordningen om midlertidig told

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Revideret vægtning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Tabel 15 i forordningen om midlertidig told

Likviditet (mio. EUR)

88

76

65

69

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Revideret vægtning

Likviditet (mio. EUR)

53

46

39

41

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Tabel 15 i forordningen om midlertidig told

Investeringer (mio. EUR)

18

16

15

17

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Revideret vægtning

Investeringer (mio. EUR)

10

10

9

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Tabel 15 i forordningen om midlertidig told

Investeringsafkast

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Revideret vægtning

Investeringsafkast

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (117) | Der blev foretaget en specifik analyse baseret på den samme metode som beskrevet for niveau 3, SMV'er, der er aktive på niveau 3, og store virksomheder, der er aktive på niveau 3. |
| --- | --- |

(117)

Der blev foretaget en specifik analyse baseret på den samme metode som beskrevet for niveau 3, SMV'er, der er aktive på niveau 3, og store virksomheder, der er aktive på niveau 3.

| (118) | Kommissionen mindede om, at rentabiliteten for niveau 3 allerede var oplyst i den anfægtede forordning og ikke var omfattet af Rettens konklusioner med hensyn til de konstaterede fejl, jf. betragtning 93. Rentabiliteten blev kun vist i tabellen ovenfor for fuldstændighedens skyld. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen mindede om, at rentabiliteten for niveau 3 allerede var oplyst i den anfægtede forordning og ikke var omfattet af Rettens konklusioner med hensyn til de konstaterede fejl, jf. betragtning 93. Rentabiliteten blev kun vist i tabellen ovenfor for fuldstændighedens skyld.

| (119) | For det samlede niveau 3 konstateredes det, at rentabilitetstendensen for de to typer vægtningsmetoder var ens. Dette skyldes, at de tab, som SMV'erne indberettede, havde større vægt i den samlede beregning, da tabene for SMV'erne var særligt udtalte (– 6,1 % i undersøgelsesperioden). Uden vægtning lå rentabiliteten på niveau 3 tæt på den rentabilitet, der blev indberettet af store virksomheder på dette niveau. Rentabiliteten for store virksomheder på niveau 3 blev halveret fra 2014 til undersøgelsesperioden, fra 10 % til 4,8 %. |
| --- | --- |

(119)

For det samlede niveau 3 konstateredes det, at rentabilitetstendensen for de to typer vægtningsmetoder var ens. Dette skyldes, at de tab, som SMV'erne indberettede, havde større vægt i den samlede beregning, da tabene for SMV'erne var særligt udtalte (– 6,1 % i undersøgelsesperioden). Uden vægtning lå rentabiliteten på niveau 3 tæt på den rentabilitet, der blev indberettet af store virksomheder på dette niveau. Rentabiliteten for store virksomheder på niveau 3 blev halveret fra 2014 til undersøgelsesperioden, fra 10 % til 4,8 %.

| (120) | Med hensyn til niveau 3 faldt nettolikviditeten betydeligt, dvs. med ca. 60 % for de to typer vægtningsmetoder og med ca. 35 % uden vægtning. Investeringsafkastet faldt med ca. 66 procentpoint for de to typer vægtningsmetoder og med ca. 48 procentpoint uden vægtning i den betragtede periode. Uden vægtning afspejlede rentabiliteten for niveau 3 de store virksomheders rentabilitet på niveau 3 som forventet i betragtning 198 i forordningen om midlertidig told.

  Tabel 9


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast Niveau 3











  Baseret på: | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 16 i forordningen om midlertidig told | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Tabel 6 i den anfægtede forordning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Uden vægtning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Tabel 16 i forordningen om midlertidig told | Likviditet (mio. EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Revideret vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Uden vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Tabel 16 i forordningen om midlertidig told | Investeringer (mio. EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Revideret vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Uden vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Tabel 16 i forordningen om midlertidig told | Investeringsafkast | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Revideret vægtning | Investeringsafkast | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Uden vægtning | Investeringsafkast | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(120)

Med hensyn til niveau 3 faldt nettolikviditeten betydeligt, dvs. med ca. 60 % for de to typer vægtningsmetoder og med ca. 35 % uden vægtning. Investeringsafkastet faldt med ca. 66 procentpoint for de to typer vægtningsmetoder og med ca. 48 procentpoint uden vægtning i den betragtede periode. Uden vægtning afspejlede rentabiliteten for niveau 3 de store virksomheders rentabilitet på niveau 3 som forventet i betragtning 198 i forordningen om midlertidig told.

Tabel 9

Tabel 9

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast Niveau 3

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast Niveau 3

Baseret på:

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 16 i forordningen om midlertidig told

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Tabel 6 i den anfægtede forordning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Uden vægtning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Tabel 16 i forordningen om midlertidig told

Likviditet (mio. EUR)

28

17

26

11

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Revideret vægtning

Likviditet (mio. EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Uden vægtning

Likviditet (mio. EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Tabel 16 i forordningen om midlertidig told

Investeringer (mio. EUR)

14

10

10

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Revideret vægtning

Investeringer (mio. EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Uden vægtning

Investeringer (mio. EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Tabel 16 i forordningen om midlertidig told

Investeringsafkast

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Revideret vægtning

Investeringsafkast

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Uden vægtning

Investeringsafkast

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (121) | Med hensyn til de store virksomheder på niveau 3 fremlagde Kommissionen nedenfor det fuldstændige datasæt for deres rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast.

  Tabel 10


  Store virksomheder — Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3 | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Likviditet (mio. EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investeringer (mio. EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Investeringsafkast | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(121)

Med hensyn til de store virksomheder på niveau 3 fremlagde Kommissionen nedenfor det fuldstændige datasæt for deres rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast.

Tabel 10

Tabel 10

Store virksomheder — Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3

Store virksomheder — Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Likviditet (mio. EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investeringer (mio. EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Investeringsafkast

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (122) | Med hensyn til SMV'erne på niveau 3 fremlagde Kommissionen nedenfor det fuldstændige datasæt for deres rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast. De tab, der blev indberettet i undersøgelsesperioden, blev anført i betragtning 198 i forordningen om midlertidig told.

  Tabel 11


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3 — SMV'er | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31  % | –6,13  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | – 131 | –48 | - 226 |
| Likviditet (mio. EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Investeringer (mio. EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Investeringsafkast | 5,0  % | –0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | -6 | 44 | –23 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(122)

Med hensyn til SMV'erne på niveau 3 fremlagde Kommissionen nedenfor det fuldstændige datasæt for deres rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast. De tab, der blev indberettet i undersøgelsesperioden, blev anført i betragtning 198 i forordningen om midlertidig told.

Tabel 11

Tabel 11

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3 — SMV'er

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3 — SMV'er

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

2,71  %

–3,55  %

–1,31  %

–6,13  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

- 226

- 226

Likviditet (mio. EUR)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Investeringer (mio. EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Investeringsafkast

5,0  %

–0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

-6

-6

44

44

–23

–23

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (123) | Kommissionen fandt, at de mikroøkonomiske indikatorer baseret på den reviderede vægtning bekræftede betragtning 196 i den anfægtede forordning, og at konklusionerne, der var baseret på tendenserne i forordningen om midlertidig told, derfor fortsat var gyldige. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen fandt, at de mikroøkonomiske indikatorer baseret på den reviderede vægtning bekræftede betragtning 196 i den anfægtede forordning, og at konklusionerne, der var baseret på tendenserne i forordningen om midlertidig told, derfor fortsat var gyldige.

| (124) | Desuden blev de mikroøkonomiske indikatorer, der var baseret på den manglende vægtning, også fundet i overensstemmelse med de mikroøkonomiske indikatorer baseret på de to typer vægtningsmetoder. Den manglende vægtning havde hovedsagelig indvirkning på niveau 3. Navnlig afspejlede den samlede rentabilitet for niveau 3 uden vægtning rentabiliteten i store virksomheder, der er aktive på niveau 3. Betragtning 198 i forordningen om midlertidig told viste store virksomheders fortjenstmargen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(124)

Desuden blev de mikroøkonomiske indikatorer, der var baseret på den manglende vægtning, også fundet i overensstemmelse med de mikroøkonomiske indikatorer baseret på de to typer vægtningsmetoder. Den manglende vægtning havde hovedsagelig indvirkning på niveau 3. Navnlig afspejlede den samlede rentabilitet for niveau 3 uden vægtning rentabiliteten i store virksomheder, der er aktive på niveau 3. Betragtning 198 i forordningen om midlertidig told viste store virksomheders fortjenstmargen i undersøgelsesperioden.

| (125) | Store virksomheder, der er aktive på niveau 3, oplevede et betydeligt fald i deres fortjenstmargen og i deres investeringsafkast, som blev negativt, samt i likviditeten. SMV'ernes tab var særlig udtalte (– 6,1 %) i undersøgelsesperioden. Der kunne drages lignende konklusioner for likviditeten og investeringsafkastet, som blev negativt. Konklusionen vedrørende SMV'ernes situation var derfor fortsat gyldig, og tendenserne i forordningen om midlertidig told og den anfægtede forordning blev bekræftet. |
| --- | --- |

(125)

Store virksomheder, der er aktive på niveau 3, oplevede et betydeligt fald i deres fortjenstmargen og i deres investeringsafkast, som blev negativt, samt i likviditeten. SMV'ernes tab var særlig udtalte (– 6,1 %) i undersøgelsesperioden. Der kunne drages lignende konklusioner for likviditeten og investeringsafkastet, som blev negativt. Konklusionen vedrørende SMV'ernes situation var derfor fortsat gyldig, og tendenserne i forordningen om midlertidig told og den anfægtede forordning blev bekræftet.

| (126) | Mens tendenserne for de mikroøkonomiske indikatorer, der blev fastlagt på grundlag af den reviderede vægtning, i dette tilfælde svarede til de mikroøkonomiske indikatorer uden vægtning, fandt Kommissionen, at den vægtningsmetode, der blev anvendt i den endelige fase, var nøjagtig i en markedssituation, hvor EU-erhvervsgrenen bestod af både store virksomheder og mange SMV'er. Kommissionen bemærkede også, at Retten ikke satte spørgsmålstegn ved denne metode som sådan. |
| --- | --- |

(126)

Mens tendenserne for de mikroøkonomiske indikatorer, der blev fastlagt på grundlag af den reviderede vægtning, i dette tilfælde svarede til de mikroøkonomiske indikatorer uden vægtning, fandt Kommissionen, at den vægtningsmetode, der blev anvendt i den endelige fase, var nøjagtig i en markedssituation, hvor EU-erhvervsgrenen bestod af både store virksomheder og mange SMV'er. Kommissionen bemærkede også, at Retten ikke satte spørgsmålstegn ved denne metode som sådan.

10.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

| (127) | Med hensyn til de makroøkonomiske indikatorer fandt Retten, at Kommissionen, som hævdet af CRIA og CCCMC, undlod at fremlægge yderligere oplysninger om kilderne til de anvendte data. I den endelige fase hævdede CRIA og CCCMC også, at de var i tvivl om pålideligheden af nogle af de oplysninger, der blev anvendt, jf. betragtning 201 i den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(127)

Med hensyn til de makroøkonomiske indikatorer fandt Retten, at Kommissionen, som hævdet af CRIA og CCCMC, undlod at fremlægge yderligere oplysninger om kilderne til de anvendte data. I den endelige fase hævdede CRIA og CCCMC også, at de var i tvivl om pålideligheden af nogle af de oplysninger, der blev anvendt, jf. betragtning 201 i den anfægtede forordning.

| (128) | For at opfylde dommen anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og modtog yderligere præciseringer under et møde med repræsentanter for den europæiske sammenslutning af dækfabrikanter (»ETRMA«). ETRMA fremlagde detaljerede oplysninger om den metode, som sammenslutningen anvendte til aggregering af markedsdata. En offentlig udgave af mødereferatet blev stillet til rådighed for alle interesserede parter sammen med flere bilag. I bilagene beskrives det i detaljer, hvordan de oplysninger, som ETRMA har indsamlet med hjælp fra Europols tilknyttede ledelse, som har indsamlet de makroøkonomiske data på vegne af ETRMA. Kommissionen gentog, at de makroøkonomiske data fra ETRMA ikke som sådan blev anfægtet ved den endelige fremlæggelse af oplysninger fra nogle af de eksporterende producenter (såsom Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli), der var medlemmer af ETRMA. |
| --- | --- |

(128)

For at opfylde dommen anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og modtog yderligere præciseringer under et møde med repræsentanter for den europæiske sammenslutning af dækfabrikanter (»ETRMA«). ETRMA fremlagde detaljerede oplysninger om den metode, som sammenslutningen anvendte til aggregering af markedsdata. En offentlig udgave af mødereferatet blev stillet til rådighed for alle interesserede parter sammen med flere bilag. I bilagene beskrives det i detaljer, hvordan de oplysninger, som ETRMA har indsamlet med hjælp fra Europols tilknyttede ledelse, som har indsamlet de makroøkonomiske data på vegne af ETRMA. Kommissionen gentog, at de makroøkonomiske data fra ETRMA ikke som sådan blev anfægtet ved den endelige fremlæggelse af oplysninger fra nogle af de eksporterende producenter (såsom Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli), der var medlemmer af ETRMA.

| (129) | På dette grundlag fandt Kommissionen, at den overholdt Rettens konklusioner vedrørende spørgsmålet om kilder til makroøkonomiske data, således som de fremgår præmis 244 i dens dom. |
| --- | --- |

(129)

På dette grundlag fandt Kommissionen, at den overholdt Rettens konklusioner vedrørende spørgsmålet om kilder til makroøkonomiske data, således som de fremgår præmis 244 i dens dom.

10.3.   SMV'er i EU-erhvervsgrenen, der indstillede produktionen

SMV'er i EU-erhvervsgrenen, der indstillede produktionen

| (130) | Retten anførte, at sagsøgerne med rette under retsmødet gjorde gældende, at meddelelsen af navnene på de 85 SMV'er, der havde indstillet produktionen, således som den blev givet af otte forskellige leverandører af slidbaner, ikke gjorde det muligt at identificere individuelle forretningsforbindelser mellem en leverandør og en kunde, og at disse navne derfor ikke vedrørte oplysninger, der kunne være fortrolige. Under disse omstændigheder har Kommissionen ikke godtgjort, at listen over SMV'er i EU-erhvervsgrenen, der indstillede produktionen, var fortrolig (jf. dommens præmis 253). |
| --- | --- |

(130)

Retten anførte, at sagsøgerne med rette under retsmødet gjorde gældende, at meddelelsen af navnene på de 85 SMV'er, der havde indstillet produktionen, således som den blev givet af otte forskellige leverandører af slidbaner, ikke gjorde det muligt at identificere individuelle forretningsforbindelser mellem en leverandør og en kunde, og at disse navne derfor ikke vedrørte oplysninger, der kunne være fortrolige. Under disse omstændigheder har Kommissionen ikke godtgjort, at listen over SMV'er i EU-erhvervsgrenen, der indstillede produktionen, var fortrolig (jf. dommens præmis 253).

| (131) | Kommissionen fandt, at navnet på en virksomhed i princippet ikke burde offentliggøres for andre interesserede parter uden den pågældende virksomheds udtrykkelige samtykke. Desuden er det måske ikke tilstrækkeligt at fjerne forbindelsen mellem leverandøren af slidbaner og dennes kunde til, at disse oplysninger kan videregives. En liste over kunder er et af en virksomheds vigtigste aktiver, og en leverandør af slidbaner har derfor ingen interesse i at videregive denne type oplysninger til sine konkurrenter. Desuden fokuserede nogle af de berørte SMV'er ikke blot 100 % på regummieringsbranchen, men regummieringen var en aktivitet blandt andre (f.eks. salg af nye dæk eller et værksted for store lastbilparkvirksomheder). Endelig betyder det forhold, at en kunde af en virksomhed var blevet indberettet som værende ophørt med at købe slidbanemateriale, ikke nødvendigvis, at denne virksomhed var gået konkurs eller blevet opløst. Fremlæggelse af disse oplysninger ville således afsløre følsomme kommercielle oplysninger. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen fandt, at navnet på en virksomhed i princippet ikke burde offentliggøres for andre interesserede parter uden den pågældende virksomheds udtrykkelige samtykke. Desuden er det måske ikke tilstrækkeligt at fjerne forbindelsen mellem leverandøren af slidbaner og dennes kunde til, at disse oplysninger kan videregives. En liste over kunder er et af en virksomheds vigtigste aktiver, og en leverandør af slidbaner har derfor ingen interesse i at videregive denne type oplysninger til sine konkurrenter. Desuden fokuserede nogle af de berørte SMV'er ikke blot 100 % på regummieringsbranchen, men regummieringen var en aktivitet blandt andre (f.eks. salg af nye dæk eller et værksted for store lastbilparkvirksomheder). Endelig betyder det forhold, at en kunde af en virksomhed var blevet indberettet som værende ophørt med at købe slidbanemateriale, ikke nødvendigvis, at denne virksomhed var gået konkurs eller blevet opløst. Fremlæggelse af disse oplysninger ville således afsløre følsomme kommercielle oplysninger.

| (132) | Selv om aggregeringen af oplysninger vedrørende mængder eller værdier fra flere parter kan offentliggøres uden spørgsmål om fortrolighed, navnlig hvis de aggregerede oplysninger ligger inden for samme interval, kan dette ikke gælde for et virksomhedsnavn. Desuden kan en samarbejdsvillig part ikke videregive sådanne oplysninger uden tilladelse fra den part, hvis navn er blevet oplyst. Med henblik på at offentliggøre en sådan liste over kunder burde hver leverandør af slidbaner derfor have anmodet hver af sine kunder om tilladelse til at offentliggøre dens navn til andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(132)

Selv om aggregeringen af oplysninger vedrørende mængder eller værdier fra flere parter kan offentliggøres uden spørgsmål om fortrolighed, navnlig hvis de aggregerede oplysninger ligger inden for samme interval, kan dette ikke gælde for et virksomhedsnavn. Desuden kan en samarbejdsvillig part ikke videregive sådanne oplysninger uden tilladelse fra den part, hvis navn er blevet oplyst. Med henblik på at offentliggøre en sådan liste over kunder burde hver leverandør af slidbaner derfor have anmodet hver af sine kunder om tilladelse til at offentliggøre dens navn til andre interesserede parter.

| (133) | På tidspunktet for den anfægtede forordning var det kun de virksomheder, der havde anmeldt konkurs eller likvidation, der kunne være blevet videregivet til interesserede parter. Kommissionen havde imidlertid ikke nærmere oplysninger om, hvilken virksomhed der gik konkurs eller blev likvideret eller blot indstillede sin produktion. I sit notat til dossieret af 19. juli 2019 gav Kommissionen detaljerede forklaringer vedrørende den metode, der blev anvendt til at opstille ovennævnte liste. På tidspunktet for den anfægtede forordning kontaktede Kommissionen otte leverandører af slidbaner for at indhente oplysninger om deres liste over kunder og deres salg i den betragtede periode (1. januar 2014-30. juni 2017). Da regummieringsvirksomhederne kan have flere leverandører, blev oplysningerne fra leverandørerne aggregeret pr. kunde for at identificere de virksomheder, der ophørte med at købe slidbanemateriale i den betragtede periode. På grundlag af denne database var Kommissionen i stand til at identificere de regummieringsvirksomheder, der skiftede fra en leverandør til en anden. Kommissionen anførte også i betragtning 244 i den anfægtede forordning, at mindst 85 SMV'er indstillede produktionen, med henvisning til betragtning 202 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(133)

På tidspunktet for den anfægtede forordning var det kun de virksomheder, der havde anmeldt konkurs eller likvidation, der kunne være blevet videregivet til interesserede parter. Kommissionen havde imidlertid ikke nærmere oplysninger om, hvilken virksomhed der gik konkurs eller blev likvideret eller blot indstillede sin produktion. I sit notat til dossieret af 19. juli 2019 gav Kommissionen detaljerede forklaringer vedrørende den metode, der blev anvendt til at opstille ovennævnte liste. På tidspunktet for den anfægtede forordning kontaktede Kommissionen otte leverandører af slidbaner for at indhente oplysninger om deres liste over kunder og deres salg i den betragtede periode (1. januar 2014-30. juni 2017). Da regummieringsvirksomhederne kan have flere leverandører, blev oplysningerne fra leverandørerne aggregeret pr. kunde for at identificere de virksomheder, der ophørte med at købe slidbanemateriale i den betragtede periode. På grundlag af denne database var Kommissionen i stand til at identificere de regummieringsvirksomheder, der skiftede fra en leverandør til en anden. Kommissionen anførte også i betragtning 244 i den anfægtede forordning, at mindst 85 SMV'er indstillede produktionen, med henvisning til betragtning 202 i forordningen om midlertidig told.

| (134) | Kommissionen havde ikke oplysninger om hver regummieringsvirksomheds retlige status. Kommissionen var navnlig ikke i stand til at identificere de konkursramte eller opløste virksomheder og dermed indberette dem til interesserede parter. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen havde ikke oplysninger om hver regummieringsvirksomheds retlige status. Kommissionen var navnlig ikke i stand til at identificere de konkursramte eller opløste virksomheder og dermed indberette dem til interesserede parter.

| (135) | I løbet af denne undersøgelse kontaktede Kommissionen de samarbejdsvillige leverandører af slidbaner for at opnå den faktiske retlige status for de virksomheder, der ikke længere køber slidbanemateriale. På grundlag af anmodning fra Kommissionen gav leverandører af slidbaner deres samtykke til, at disse navne blev offentliggjort, men på betingelse af, at deres virksomheds navn ville blive adskilt fra kundenavnene. Kommissionen konstaterede, at de fleste af de opførte virksomheder var inaktive. Kommissionen besluttede derfor at offentliggøre listen over SMV'er, der ophørte med at købe slidbanemateriale fra de interesserede parter. Deres navne findes i de ikkefortrolige sagsakter. |
| --- | --- |

(135)

I løbet af denne undersøgelse kontaktede Kommissionen de samarbejdsvillige leverandører af slidbaner for at opnå den faktiske retlige status for de virksomheder, der ikke længere køber slidbanemateriale. På grundlag af anmodning fra Kommissionen gav leverandører af slidbaner deres samtykke til, at disse navne blev offentliggjort, men på betingelse af, at deres virksomheds navn ville blive adskilt fra kundenavnene. Kommissionen konstaterede, at de fleste af de opførte virksomheder var inaktive. Kommissionen besluttede derfor at offentliggøre listen over SMV'er, der ophørte med at købe slidbanemateriale fra de interesserede parter. Deres navne findes i de ikkefortrolige sagsakter.

10.4.   Oplysninger om antallet af SMV'er som en del af EU-erhvervsgrenen

Oplysninger om antallet af SMV'er som en del af EU-erhvervsgrenen

| (136) | Retten fandt, at Kommissionen ikke fremlagde oplysninger om antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen (jf. dommens præmis 244-266). |
| --- | --- |

(136)

Retten fandt, at Kommissionen ikke fremlagde oplysninger om antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen (jf. dommens præmis 244-266).

| (137) | Kommissionen fremlagde imidlertid det nøjagtige antal SMV'er som en del af EU-erhvervsgrenen i tabel 4 i den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen fremlagde imidlertid det nøjagtige antal SMV'er som en del af EU-erhvervsgrenen i tabel 4 i den anfægtede forordning.

| (138) | Som anført i tabel 4 i den anfægtede forordning var den reviderede vægtningsmetode ikke baseret på den mængde, der blev indberettet af de samarbejdsvillige virksomheder, men på SMV'ers og store virksomheders samlede salgsmængde som vist i nedenstående tabel. Se de specifikke underliggende data, der er anvendt, i tabel 12 nedenfor.

  Tabel 12


  SMV'ernes salg som andel af det samlede EU-salg (%) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde i Unionen, pr. enhed, jf. tabel 8 i den anfægtede forordning | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| SMV'ers andel af det samlede EU-salg, jf. tabel 4 i den anfægtede forordning | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Store virksomheders salg som andel af det samlede EU-salg | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| stikprøveudtagne SMV'ers salgsmængde i enheder | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| % af stikprøveudtagne SMV'er i forhold til SMV'ernes samlede salg | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| % af stikprøveudtagne store virksomheder i forhold til de store virksomheders samlede mængde | [20 -45 ] | [20 -45 ] | [20 -45 ] | [20 -45 ] |
| Anvendt vægtningsgrad | [4,5 -11,3 ] | [4,3 -11,0 ] | [4,0 -10,3 ] | [4,2 -10,6 ] |
| Vægtningsforhold
  = (% af stikprøveudtagne store virksomheder x SMV'ers samlede salgsmængde)/(stikprøveudtagne SMV'ers salgsmængde) – 1 |

(138)

Som anført i tabel 4 i den anfægtede forordning var den reviderede vægtningsmetode ikke baseret på den mængde, der blev indberettet af de samarbejdsvillige virksomheder, men på SMV'ers og store virksomheders samlede salgsmængde som vist i nedenstående tabel. Se de specifikke underliggende data, der er anvendt, i tabel 12 nedenfor.

Tabel 12

Tabel 12

SMV'ernes salg som andel af det samlede EU-salg (%)

SMV'ernes salg som andel af det samlede EU-salg (%)

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Salgsmængde i Unionen, pr. enhed, jf. tabel 8 i den anfægtede forordning

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

SMV'ers andel af det samlede EU-salg, jf. tabel 4 i den anfægtede forordning

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Store virksomheders salg som andel af det samlede EU-salg

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

stikprøveudtagne SMV'ers salgsmængde i enheder

91 700

84 500

79 300

74 600

% af stikprøveudtagne SMV'er i forhold til SMV'ernes samlede salg

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

% af stikprøveudtagne store virksomheder i forhold til de store virksomheders samlede mængde

[20 -45 ]

[20 -45 ]

[20 -45 ]

[20 -45 ]

Anvendt vægtningsgrad

[4,5 -11,3 ]

[4,3 -11,0 ]

[4,0 -10,3 ]

[4,2 -10,6 ]

Vægtningsforhold

= (% af stikprøveudtagne store virksomheder x SMV'ers samlede salgsmængde)/(stikprøveudtagne SMV'ers salgsmængde) – 1

10.5.   Salgsmængden for de SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen

Salgsmængden for de SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen

| (139) | Kommissionen mindede om, at den efter at have modtaget behørigt begrundede anmodninger indrømmede alle klagerne anonymitet under hele undersøgelsen. Med henblik på yderligere at beskytte en sådan anonymitet blev det forhold, der blev anvendt til at fastsætte de reviderede vægtningsværdier, desuden kun baseret på det samlede EU-salg, herunder SMV'ernes samlede salg, og ikke på salgsmængderne for kun de samarbejdsvillige SMV'er. De samarbejdsvillige SMV'ers nøjagtige salgsmængder som sådan udgjorde derfor ikke et væsentligt forhold eller en væsentlig betragtning, som kunne danne grundlag for Kommissionens fastsættelse af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. Retten fandt imidlertid i dommens præmis 256, at Kommissionen ikke konkret havde forklaret, hvorledes fremlæggelsen af et samlet tal kunne afsløre visse klageres identitet. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen mindede om, at den efter at have modtaget behørigt begrundede anmodninger indrømmede alle klagerne anonymitet under hele undersøgelsen. Med henblik på yderligere at beskytte en sådan anonymitet blev det forhold, der blev anvendt til at fastsætte de reviderede vægtningsværdier, desuden kun baseret på det samlede EU-salg, herunder SMV'ernes samlede salg, og ikke på salgsmængderne for kun de samarbejdsvillige SMV'er. De samarbejdsvillige SMV'ers nøjagtige salgsmængder som sådan udgjorde derfor ikke et væsentligt forhold eller en væsentlig betragtning, som kunne danne grundlag for Kommissionens fastsættelse af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. Retten fandt imidlertid i dommens præmis 256, at Kommissionen ikke konkret havde forklaret, hvorledes fremlæggelsen af et samlet tal kunne afsløre visse klageres identitet.

| (140) | Kommissionen fandt, at fremlæggelsen af aggregerede tal i visse tilfælde måske ikke afslører klagernes identitet. Dette kan f.eks. være tilfældet for en erhvervsgren, hvor virksomhedernes salgsmængder er ulige fordelt, og hvor hver enkelt aktørs markedsandel er lille. I den foreliggende sag blev EU-erhvervsgrenen imidlertid delt mellem nogle få store grupper af virksomheder på den ene side og mere end 380 SMV'er på den anden side. De store grupper af virksomheder tegnede sig for ca. 85 % af EU-salget, jf. betragtning 129 i forordningen om midlertidig told. Afsløringen af SMV'ernes nøjagtige mængder (eller endog intervaller) ville derfor have gjort det muligt for de andre parter at konkludere, hvor stor en andel af klagerne, der er store EU-producenter, hvilket i sidste ende kunne have ført til identifikation af de store EU-producenter, der samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning. Efter en omhyggelig fornyet undersøgelse af de oplysninger, den havde til rådighed, konkluderede Kommissionen derfor, at afsløringen af de nøjagtige salgsmængder (eller endog intervaller) for de SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, ville have bragt klagernes anonyme status i fare. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen fandt, at fremlæggelsen af aggregerede tal i visse tilfælde måske ikke afslører klagernes identitet. Dette kan f.eks. være tilfældet for en erhvervsgren, hvor virksomhedernes salgsmængder er ulige fordelt, og hvor hver enkelt aktørs markedsandel er lille. I den foreliggende sag blev EU-erhvervsgrenen imidlertid delt mellem nogle få store grupper af virksomheder på den ene side og mere end 380 SMV'er på den anden side. De store grupper af virksomheder tegnede sig for ca. 85 % af EU-salget, jf. betragtning 129 i forordningen om midlertidig told. Afsløringen af SMV'ernes nøjagtige mængder (eller endog intervaller) ville derfor have gjort det muligt for de andre parter at konkludere, hvor stor en andel af klagerne, der er store EU-producenter, hvilket i sidste ende kunne have ført til identifikation af de store EU-producenter, der samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning. Efter en omhyggelig fornyet undersøgelse af de oplysninger, den havde til rådighed, konkluderede Kommissionen derfor, at afsløringen af de nøjagtige salgsmængder (eller endog intervaller) for de SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, ville have bragt klagernes anonyme status i fare.

| (141) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog CRIA sin påstand om, at Kommissionen burde have oplyst den nøjagtige salgsmængde for SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(141)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog CRIA sin påstand om, at Kommissionen burde have oplyst den nøjagtige salgsmængde for SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning.

| (142) | Kommissionen fandt, at salgsmængden for SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var tilgængelig i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning, gennem de stikprøveskemaer, der blev indgivet af alle samarbejdsvillige virksomheder og stillet til rådighed i det ikkefortrolige dossier. Stikprøveskemaerne var derfor tilgængelige for alle interesserede parter. Som anført i betragtning 139 blev de samarbejdsvillige SMV'ers nøjagtige salgsmængde ikke taget i betragtning ved fastsættelsen af SMV'ers andel. Kommissionen anvendte derimod kun det samlede EU-salg til at fastsætte de reviderede vægtningsværdier. Det nøjagtige antal samarbejdsvillige SMV'er var således ikke en del af de væsentlige kendsgerninger, der blev anvendt ved fastsættelsen af de reviderede værdier. Endelig ville videregivelse af disse oplysninger, jf. betragtning 140, have bragt klagernes anonyme status i fare. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen fandt, at salgsmængden for SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var tilgængelig i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning, gennem de stikprøveskemaer, der blev indgivet af alle samarbejdsvillige virksomheder og stillet til rådighed i det ikkefortrolige dossier. Stikprøveskemaerne var derfor tilgængelige for alle interesserede parter. Som anført i betragtning 139 blev de samarbejdsvillige SMV'ers nøjagtige salgsmængde ikke taget i betragtning ved fastsættelsen af SMV'ers andel. Kommissionen anvendte derimod kun det samlede EU-salg til at fastsætte de reviderede vægtningsværdier. Det nøjagtige antal samarbejdsvillige SMV'er var således ikke en del af de væsentlige kendsgerninger, der blev anvendt ved fastsættelsen af de reviderede værdier. Endelig ville videregivelse af disse oplysninger, jf. betragtning 140, have bragt klagernes anonyme status i fare. Denne påstand blev derfor afvist.

11.   ENDELIGE FORANSTALTNINGER

ENDELIGE FORANSTALTNINGER

| (143) | På baggrund af ovenstående bør der genindføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare svarende til det laveste af de konstaterede dumping- og skadesmargener i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told. I dette tilfælde bør den endelige antidumpingtold for alle de pågældende eksporterende producenter derfor fastsættes til niveauet for de konstaterede skadesmargener. |
| --- | --- |

(143)

På baggrund af ovenstående bør der genindføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare svarende til det laveste af de konstaterede dumping- og skadesmargener i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told. I dette tilfælde bør den endelige antidumpingtold for alle de pågældende eksporterende producenter derfor fastsættes til niveauet for de konstaterede skadesmargener.

| (144) | Det bemærkes, at antisubsidieundersøgelsen blev gennemført sideløbende med antidumpingundersøgelsen. Jf. artikel 24, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1037, er det i lyset af anvendelsen af reglen om den lavest mulige told og den kendsgerning, at de endelige subsidiesatser er lavere end skadestærsklen, hensigtsmæssigt at indføre en endelig udligningstold på niveauet for de konstaterede endelige subsidiesatser og derefter pålægge en endelig antidumpingtold op til den relevante skadestærskel. |
| --- | --- |

(144)

Det bemærkes, at antisubsidieundersøgelsen blev gennemført sideløbende med antidumpingundersøgelsen. Jf. artikel 24, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1037, er det i lyset af anvendelsen af reglen om den lavest mulige told og den kendsgerning, at de endelige subsidiesatser er lavere end skadestærsklen, hensigtsmæssigt at indføre en endelig udligningstold på niveauet for de konstaterede endelige subsidiesatser og derefter pålægge en endelig antidumpingtold op til den relevante skadestærskel.

| (145) | Som forklaret i betragtning 335-343 i den anfægtede forordning besluttede Kommissionen, at den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning var en fast told. |
| --- | --- |

(145)

Som forklaret i betragtning 335-343 i den anfægtede forordning besluttede Kommissionen, at den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning var en fast told.

| (146) | Efter fremlæggelsen af oplysninger og den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen anvendte inkonsekvente cif-værdier som nævner ved fastsættelsen af underbuds- og målprisunderbudsmargenerne. Begge margener burde være fastsat på grundlag af den nævner, der blev anvendt til beregning af underbudsmargenen. |
| --- | --- |

(146)

Efter fremlæggelsen af oplysninger og den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen anvendte inkonsekvente cif-værdier som nævner ved fastsættelsen af underbuds- og målprisunderbudsmargenerne. Begge margener burde være fastsat på grundlag af den nævner, der blev anvendt til beregning af underbudsmargenen.

| (147) | Som anført af Kommissionen i afsnit 9 blev den eksportpris, der blev anvendt til at beregne underbudsmargenen, fastsat ved fra salgsprisen til de første uafhængige kunder hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter at fjerne alle de omkostninger, der var påløbet i Unionen (som afhang af incoterms for hver transaktion) med henblik på at fastsætte værdien ved Unionens grænse. F.eks. blev transportomkostninger i Unionen fratrukket. Til denne værdi blev der, hvor det var relevant, tilføjet told og omkostninger efter importen. Resultatet var den såkaldte »cif-hjemtagelsespris«, som blev sammenlignet med EU-producenternes salgspriser, ligeledes justeret, for at fastsætte underbudsmargenen, som blev udtrykt som en procentdel af EU-salgsprisen. |
| --- | --- |

(147)

Som anført af Kommissionen i afsnit 9 blev den eksportpris, der blev anvendt til at beregne underbudsmargenen, fastsat ved fra salgsprisen til de første uafhængige kunder hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter at fjerne alle de omkostninger, der var påløbet i Unionen (som afhang af incoterms for hver transaktion) med henblik på at fastsætte værdien ved Unionens grænse. F.eks. blev transportomkostninger i Unionen fratrukket. Til denne værdi blev der, hvor det var relevant, tilføjet told og omkostninger efter importen. Resultatet var den såkaldte »cif-hjemtagelsespris«, som blev sammenlignet med EU-producenternes salgspriser, ligeledes justeret, for at fastsætte underbudsmargenen, som blev udtrykt som en procentdel af EU-salgsprisen.

| (148) | Målprisunderbudsmargenen blev fastsat på følgende måde pr. varetype:






  — | Tælleren blev beregnet ved at sammenligne den samme cif-hjemtagelsespris (anvendt til beregning af underbudsmargenen) med EU-erhvervsgrenens målpris. |
| --- | --- | --- |

(148)

Målprisunderbudsmargenen blev fastsat på følgende måde pr. varetype:

—

Tælleren blev beregnet ved at sammenligne den samme cif-hjemtagelsespris (anvendt til beregning af underbudsmargenen) med EU-erhvervsgrenens målpris.

| — | Nævneren var den cif-toldværdi i Unionen, som de stikprøveudtagne eksporterende producenter har indberettet. |
| --- | --- |

—

Nævneren var den cif-toldværdi i Unionen, som de stikprøveudtagne eksporterende producenter har indberettet.

| (149) | Den nævnerværdi, der anvendes til at fastsætte målprisunderbudsmargenen og dumpingmargenen, bør være den samme værdi i forbindelse med sammenligning med henblik på anvendelsen af reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2. Formålet med denne sammenligning er at fastsætte den procentsats, hvormed den importpris, der er angivet til toldmyndighederne, skal forhøjes i form af antidumpingtold for at fjerne virkningerne af de tidligere beregnede målprisunderbudsbeløb eller dumpingbeløb. Eftersom tolden vil finde anvendelse på den angivne cif-toldværdi i Unionen, skal en sådan told naturligvis udtrykkes matematisk som en procentdel af den samme ovennævnte cif-pris, der som forklaret ovenfor udgør grundlaget for anvendelsen af tolden ved told. Det ville være ulogisk og matematisk forkert at beregne en procentsats på grundlag af én værdi, der anvendes som nævner, for derefter at anvende den deraf følgende procentsats på en anden værdi. |
| --- | --- |

(149)

Den nævnerværdi, der anvendes til at fastsætte målprisunderbudsmargenen og dumpingmargenen, bør være den samme værdi i forbindelse med sammenligning med henblik på anvendelsen af reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2. Formålet med denne sammenligning er at fastsætte den procentsats, hvormed den importpris, der er angivet til toldmyndighederne, skal forhøjes i form af antidumpingtold for at fjerne virkningerne af de tidligere beregnede målprisunderbudsbeløb eller dumpingbeløb. Eftersom tolden vil finde anvendelse på den angivne cif-toldværdi i Unionen, skal en sådan told naturligvis udtrykkes matematisk som en procentdel af den samme ovennævnte cif-pris, der som forklaret ovenfor udgør grundlaget for anvendelsen af tolden ved told. Det ville være ulogisk og matematisk forkert at beregne en procentsats på grundlag af én værdi, der anvendes som nævner, for derefter at anvende den deraf følgende procentsats på en anden værdi.

| (150) | Efter de fremsatte bemærkninger undersøgte Kommissionen på ny de fremlagte beregninger og bekræftede, at den metode, der blev anvendt til at fastsætte nævnerværdierne, var korrekt. Kommissionen afviste derfor påstanden om, at de anvendte cif-værdier var inkonsekvente, og at cif-hjemtagelsesprisen, som blev sammenlignet med EU-prisen med henblik på underbuds- og målprisunderbudsberegningerne, på den ene side, og den cif-værdi, der blev anvendt som nævner til at fastsætte både målprisunderbudsmargenen og dumpingmargenen, på den anden side, burde være den samme. |
| --- | --- |

(150)

Efter de fremsatte bemærkninger undersøgte Kommissionen på ny de fremlagte beregninger og bekræftede, at den metode, der blev anvendt til at fastsætte nævnerværdierne, var korrekt. Kommissionen afviste derfor påstanden om, at de anvendte cif-værdier var inkonsekvente, og at cif-hjemtagelsesprisen, som blev sammenlignet med EU-prisen med henblik på underbuds- og målprisunderbudsberegningerne, på den ene side, og den cif-værdi, der blev anvendt som nævner til at fastsætte både målprisunderbudsmargenen og dumpingmargenen, på den anden side, burde være den samme.

| (151) | CRIA hævdede, at Kommissionen anvendte en forkert metode ved fastsættelsen af den faste told, da skadesmargenen blev ekstrapoleret i en told pr. dæk på grundlag af den samlede importmængde i stedet for kun at anvende den mængde tilsvarende varetyper, der var blevet anvendt til beregning af den oprindeligt beregnede skadesmargen. |
| --- | --- |

(151)

CRIA hævdede, at Kommissionen anvendte en forkert metode ved fastsættelsen af den faste told, da skadesmargenen blev ekstrapoleret i en told pr. dæk på grundlag af den samlede importmængde i stedet for kun at anvende den mængde tilsvarende varetyper, der var blevet anvendt til beregning af den oprindeligt beregnede skadesmargen.

| (152) | Kommissionen anvendte den samme metode som i den anfægtede forordning, som ikke blev erklæret ugyldig af Retten. Under alle omstændigheder bemærkede Kommissionen, at antidumpingforanstaltninger skal have en tilsvarende afhjælpende virkning, uanset hvilken form de har. Det er ubestridt, at hvis tolden havde form af en værdiforanstaltning, ville værditolden finde anvendelse på al import og alle typer af den pågældende vare, uanset om en bestemt type blev taget i betragtning ved fastsættelsen af målprisunderbuddet eller dumpingbeløbet. Det følger heraf, under omstændigheder, hvor det besluttes at udtrykke tolden som et specifikt beløb, at en sådan specifik told derfor skal baseres på salget af al import af den pågældende vare i den relevante undersøgelsesperiode, da den vil finde anvendelse på al import af alle varetyper på samme måde som en tilsvarende værditold. Kommissionen fandt derfor, at det var hensigtsmæssigt at tage hensyn til den samlede importmængde, som den ville have gjort, hvis den anvendte en værditold. Den afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen anvendte den samme metode som i den anfægtede forordning, som ikke blev erklæret ugyldig af Retten. Under alle omstændigheder bemærkede Kommissionen, at antidumpingforanstaltninger skal have en tilsvarende afhjælpende virkning, uanset hvilken form de har. Det er ubestridt, at hvis tolden havde form af en værdiforanstaltning, ville værditolden finde anvendelse på al import og alle typer af den pågældende vare, uanset om en bestemt type blev taget i betragtning ved fastsættelsen af målprisunderbuddet eller dumpingbeløbet. Det følger heraf, under omstændigheder, hvor det besluttes at udtrykke tolden som et specifikt beløb, at en sådan specifik told derfor skal baseres på salget af al import af den pågældende vare i den relevante undersøgelsesperiode, da den vil finde anvendelse på al import af alle varetyper på samme måde som en tilsvarende værditold. Kommissionen fandt derfor, at det var hensigtsmæssigt at tage hensyn til den samlede importmængde, som den ville have gjort, hvis den anvendte en værditold. Den afviste derfor påstanden.

| (153) | Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen begik en fejl ved fastsættelsen af toldniveauet for Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen begik en fejl ved fastsættelsen af toldniveauet for Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (154) | I notatet til dossieret af 31. januar 2023 præciserede Kommissionen, at den tog hensyn til skadestærsklen på 32,39 % for Zhongce Rubber Group Co., Ltd. i perioden før forordningen om indførelse af udligningstold trådte i kraft (fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018). Den tilsvarende faste told var således 49,31 EUR pr. enhed for denne periode. Fra den 13. november 2018, hvor forordning (EU) 2018/1690 trådte i kraft og ændrede den anfægtede forordning, gjorde Kommissionen imidlertid Zhongce Rubber Group Co., Ltd til genstand for den højere skadesmargen på 55,07 % for så vidt angår den pågældende subsidieundersøgelse, fordi den samarbejdede i forbindelse med antidumpingundersøgelsen, men ikke i antisubsidieundersøgelsen. Dette resulterede i en dumpingmargen på nul og en subsidiesats på 51,8 % svarende til en fast udligningstold på 57,28 EUR pr. enhed. CRIA fremsatte ingen bemærkninger til denne forklaring. CRIA's påstand om, at Kommissionen begik en fejl i beregningen af skadestærsklen for denne virksomhed, blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(154)

I notatet til dossieret af 31. januar 2023 præciserede Kommissionen, at den tog hensyn til skadestærsklen på 32,39 % for Zhongce Rubber Group Co., Ltd. i perioden før forordningen om indførelse af udligningstold trådte i kraft (fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018). Den tilsvarende faste told var således 49,31 EUR pr. enhed for denne periode. Fra den 13. november 2018, hvor forordning (EU) 2018/1690 trådte i kraft og ændrede den anfægtede forordning, gjorde Kommissionen imidlertid Zhongce Rubber Group Co., Ltd til genstand for den højere skadesmargen på 55,07 % for så vidt angår den pågældende subsidieundersøgelse, fordi den samarbejdede i forbindelse med antidumpingundersøgelsen, men ikke i antisubsidieundersøgelsen. Dette resulterede i en dumpingmargen på nul og en subsidiesats på 51,8 % svarende til en fast udligningstold på 57,28 EUR pr. enhed. CRIA fremsatte ingen bemærkninger til denne forklaring. CRIA's påstand om, at Kommissionen begik en fejl i beregningen af skadestærsklen for denne virksomhed, blev derfor afvist.

| (155) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CRIA også, at toldsatsen for tre virksomheder, nemlig Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, og Hefei Wanli Tire Co., Ltd, også burde reduceres, da Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad gennemførte præmis 190-192 i Rettens dom. |
| --- | --- |

(155)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CRIA også, at toldsatsen for tre virksomheder, nemlig Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, og Hefei Wanli Tire Co., Ltd, også burde reduceres, da Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad gennemførte præmis 190-192 i Rettens dom.

| (156) | Som forklaret i betragtning 70 fastslog Kommissionen ud over justeringen for, hvor det var relevant, at lægge SA&G-omkostninger og fortjeneste til de eksporterende producenters eksportpris, der tidligere var fjernet ved analog anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 9, at der ikke var behov for yderligere justeringer. Som påpeget i betragtning 72, 73 og 88 fastslog Kommissionen, at der ikke var tale om en rimelig sammenligning mellem indirekte og direkte salg eller mellem forskellige typer kunder. Som følge heraf blev de stikprøveudtagne eksporterende producenters direkte salg i lighed med den metode, der blev anvendt i den anfægtede forordning, for hver varetype sammenlignet med de stikprøveudtagne EU-producenters salg for at fastsætte skadesmargenerne. Dette gjaldt også beregningen af resttolden, som var baseret på skadesmargenen på 55,1 % for Xingyuan-gruppen, som kun havde direkte salg. På dette grundlag fastslog Kommissionen, at den resterende antidumping- og udligningstold for Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd og Hefei Wanli Tire Co., Ltd og den resterende udligningstold for Weifang Yuelong bør forblive uændret. Kommissionen fandt derfor, at dens konklusioner var i overensstemmelse med præmis 190-192 i Rettens dom, og afviste påstanden. |
| --- | --- |

(156)

Som forklaret i betragtning 70 fastslog Kommissionen ud over justeringen for, hvor det var relevant, at lægge SA&G-omkostninger og fortjeneste til de eksporterende producenters eksportpris, der tidligere var fjernet ved analog anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 9, at der ikke var behov for yderligere justeringer. Som påpeget i betragtning 72, 73 og 88 fastslog Kommissionen, at der ikke var tale om en rimelig sammenligning mellem indirekte og direkte salg eller mellem forskellige typer kunder. Som følge heraf blev de stikprøveudtagne eksporterende producenters direkte salg i lighed med den metode, der blev anvendt i den anfægtede forordning, for hver varetype sammenlignet med de stikprøveudtagne EU-producenters salg for at fastsætte skadesmargenerne. Dette gjaldt også beregningen af resttolden, som var baseret på skadesmargenen på 55,1 % for Xingyuan-gruppen, som kun havde direkte salg. På dette grundlag fastslog Kommissionen, at den resterende antidumping- og udligningstold for Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd og Hefei Wanli Tire Co., Ltd og den resterende udligningstold for Weifang Yuelong bør forblive uændret. Kommissionen fandt derfor, at dens konklusioner var i overensstemmelse med præmis 190-192 i Rettens dom, og afviste påstanden.

| (157) | Efter fremlæggelsen af oplysninger fandt Kommissionen en fejl i den faste told baseret på skadesmargenen for Aeolus/Pirelli. Skadesmargenen blev korrigeret fra 29,79 % til 27,56 %, og alle parter blev underrettet herom. |
| --- | --- |

(157)

Efter fremlæggelsen af oplysninger fandt Kommissionen en fejl i den faste told baseret på skadesmargenen for Aeolus/Pirelli. Skadesmargenen blev korrigeret fra 29,79 % til 27,56 %, og alle parter blev underrettet herom.

| (158) | Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen begik en fejl ved fastsættelsen af Hankook-gruppens toldniveau. |
| --- | --- |

(158)

Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen begik en fejl ved fastsættelsen af Hankook-gruppens toldniveau.

| (159) | Efter at have analyseret påstanden fandt Kommissionen en skrivefejl og rettede Hankook-gruppens skadesmargen fra 11,18 % til 10,31 %. |
| --- | --- |

(159)

Efter at have analyseret påstanden fandt Kommissionen en skrivefejl og rettede Hankook-gruppens skadesmargen fra 11,18 % til 10,31 %.

| (160) | På grundlag af ovenstående bør de endelige antidumpingtoldsatser være følgende:













  Virksomhed | Dumpingmargen | Subsidiesats | Skadesmargen | Udligningstold | Antidumpingtold | Fastsat udligningstold | Fastsat antidumpingtold  (46) | Fast Antidumpingtold (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GITI-gruppen | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Hankook-gruppen | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Andre virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(160)

På grundlag af ovenstående bør de endelige antidumpingtoldsatser være følgende:

Virksomhed

Dumpingmargen

Subsidiesats

Skadesmargen

Udligningstold

Antidumpingtold

Fastsat udligningstold

Fastsat antidumpingtold  (46)

46

Fast Antidumpingtold (47)

47

GITI-gruppen

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Hankook-gruppen

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Andre virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (161) | Den ændrede antidumpingtold finder anvendelse uden afbrydelse fra det tidspunkt, hvor forordningen om midlertidig told trådte i kraft (dvs. fra den 8. maj 2018 og fremefter). |
| --- | --- |

(161)

Den ændrede antidumpingtold finder anvendelse uden afbrydelse fra det tidspunkt, hvor forordningen om midlertidig told trådte i kraft (dvs. fra den 8. maj 2018 og fremefter).

| (162) | Det er også nødvendigt at anvende et andet niveau for antidumpingtolden i perioden før ikrafttrædelsen af den endelige antisubsidieforordning (dvs. i perioden fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018). Den told, der fandt anvendelse i denne periode, er lig med den skadesmargen, der blev fastsat for alle de pågældende virksomheder. |
| --- | --- |

(162)

Det er også nødvendigt at anvende et andet niveau for antidumpingtolden i perioden før ikrafttrædelsen af den endelige antisubsidieforordning (dvs. i perioden fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018). Den told, der fandt anvendelse i denne periode, er lig med den skadesmargen, der blev fastsat for alle de pågældende virksomheder.

| (163) | Selv om kun Aeolus Tyre Co., Ltd og Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd var ansøgere i sag T-30/19 og T-72/19, fandt Kommissionen, at den korrigerede told finder anvendelse på alle de respektive grupper. For Aeolus-gruppen er de pågældende eksporterende producenter: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd. For Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd er de pågældende eksporterende producenter: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd og Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Selv om kun Aeolus Tyre Co., Ltd og Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd var ansøgere i sag T-30/19 og T-72/19, fandt Kommissionen, at den korrigerede told finder anvendelse på alle de respektive grupper. For Aeolus-gruppen er de pågældende eksporterende producenter: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd. For Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd er de pågældende eksporterende producenter: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd og Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (164) | Toldmyndighederne pålægges at opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter og refundere eventuelle overskydende beløb, der er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. |
| --- | --- |

(164)

Toldmyndighederne pålægges at opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter og refundere eventuelle overskydende beløb, der er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser.

| (165) | Denne forordning ændrer ikke toldsatserne for de eksporterende producenter, der ikke var berørt af meddelelsen om genoptagelse og af forordningen om registrering. Deres told forblev derfor uændret, og som følge heraf blev disse virksomheder ikke identificeret i denne forordning. |
| --- | --- |

(165)

Denne forordning ændrer ikke toldsatserne for de eksporterende producenter, der ikke var berørt af meddelelsen om genoptagelse og af forordningen om registrering. Deres told forblev derfor uændret, og som følge heraf blev disse virksomheder ikke identificeret i denne forordning.

| (166) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Hämmerling, at eftersom Kommissionen havde til hensigt at genindføre tolden ud over den treårige forældelsesfrist, der er fastsat i EU-toldkodeksen, bør den også præcisere, at forskellen mellem den genindførte told og den told, der tidligere var gældende, også skal tilbagebetales ud over forældelsesfristen på tre år. |
| --- | --- |

(166)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Hämmerling, at eftersom Kommissionen havde til hensigt at genindføre tolden ud over den treårige forældelsesfrist, der er fastsat i EU-toldkodeksen, bør den også præcisere, at forskellen mellem den genindførte told og den told, der tidligere var gældende, også skal tilbagebetales ud over forældelsesfristen på tre år.

| (167) | Kommissionen mindede først om, at det følger af fast retspraksis, at EU-toldkodeksen ikke er til hinder for, at Kommissionen vedtager en forordning om genindførelse af en endelig antidumping- eller udligningstold for en periode på over tre år (50). |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen mindede først om, at det følger af fast retspraksis, at EU-toldkodeksen ikke er til hinder for, at Kommissionen vedtager en forordning om genindførelse af en endelig antidumping- eller udligningstold for en periode på over tre år (50).

50

| (168) | Som forklaret i betragtning 164 skal toldmyndighederne endvidere opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter og refundere eventuelle overskydende beløb, der er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. Retten præciserede i T-440/20, at den gældende toldlovgivning bl.a. er EU-toldkodeksens artikel 101, stk. 1, artikel 102, stk. 1, første afsnit, artikel 103, stk. 1, og artikel 104, stk. 2. I henhold til disse bestemmelser fastsættes det skyldige afgiftsbeløb af de kompetente toldmyndigheder, der er ansvarlige for anmeldelse af toldskyld, medmindre en frist på tre år fra datoen for toldskyldens opståen er udløbet. Domstolen præciserede endvidere, at »det følger heraf, at reglen i EU-toldkodeksens artikel 103, stk. 1, ganske vist ikke alene har til virkning at forhindre, at debitor underrettes om toldbeløbet efter udløbet af en frist på tre år regnet fra datoen for toldskyldens opståen, men også at medføre, at toldskylden i sig selv forældes ved udløbet af denne frist. Reglen finder dog kun anvendelse på meddelelse af toldbeløbet til debitor, og gennemførelsen heraf henhører derfor udelukkende under de nationale toldmyndigheder, som er kompetente til at foretage en sådan meddelelse« (51). Kommissionen bekræftede derfor, at den treårige forældelsesfrist for tilbagebetaling fandt anvendelse i den foreliggende sag, og afviste anmodningen. |
| --- | --- |

(168)

Som forklaret i betragtning 164 skal toldmyndighederne endvidere opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter og refundere eventuelle overskydende beløb, der er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. Retten præciserede i T-440/20, at den gældende toldlovgivning bl.a. er EU-toldkodeksens artikel 101, stk. 1, artikel 102, stk. 1, første afsnit, artikel 103, stk. 1, og artikel 104, stk. 2. I henhold til disse bestemmelser fastsættes det skyldige afgiftsbeløb af de kompetente toldmyndigheder, der er ansvarlige for anmeldelse af toldskyld, medmindre en frist på tre år fra datoen for toldskyldens opståen er udløbet. Domstolen præciserede endvidere, at »det følger heraf, at reglen i EU-toldkodeksens artikel 103, stk. 1, ganske vist ikke alene har til virkning at forhindre, at debitor underrettes om toldbeløbet efter udløbet af en frist på tre år regnet fra datoen for toldskyldens opståen, men også at medføre, at toldskylden i sig selv forældes ved udløbet af denne frist. Reglen finder dog kun anvendelse på meddelelse af toldbeløbet til debitor, og gennemførelsen heraf henhører derfor udelukkende under de nationale toldmyndigheder, som er kompetente til at foretage en sådan meddelelse« (51). Kommissionen bekræftede derfor, at den treårige forældelsesfrist for tilbagebetaling fandt anvendelse i den foreliggende sag, og afviste anmodningen.

51

12.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (169) | I henhold til artikel 109 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (52) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(169)

I henhold til artikel 109 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (52) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

52

Den Europæiske Unions Tidende

| (170) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(170)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, i øjeblikket henhørende under KN-kode 4011 20 90 og ex 4012 12 00 (Taric-kode 4012120010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, for så vidt angår de virksomheder, der er anført i stykke 2 og 3.

2.   Den endelige antidumpingtold (EUR pr. enhed) på den vare, der er beskrevet i stk. 1, og som er produceret af nedenstående virksomheder, fastsættes i perioden fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018 til følgende:

| Virksomhed | Antidumpingtold | Taric-kode Tillægskode |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd GITI Tire (Fujian) Company Ltd GITI Tire (Hualin) Company Ltd GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 46,81 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd, Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 21,12 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd, Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Andre virksomheder, som er omfattet af denne genindførelse, som samarbejdede i både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget | 37,98 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 49,31 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 61,76 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 61,76 | C876 |

Virksomhed

Antidumpingtold

Taric-kode Tillægskode

GITI Tire (Anhui) Company Ltd GITI Tire (Fujian) Company Ltd GITI Tire (Hualin) Company Ltd GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

46,81

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd, Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

21,12

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd, Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Andre virksomheder, som er omfattet af denne genindførelse, som samarbejdede i både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

49,31

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

61,76

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

61,76

C876

3.   Den endelige antidumpingtold (EUR pr. enhed) på den vare, der er beskrevet i stk. 1, og som er produceret af nedenstående virksomheder, fastsættes pr. 13. november 2018 til følgende:

| Virksomhed | Antidumpingtold | Taric-kode Tillægskode |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd GITI Tire (Fujian) Company Ltd GITI Tire (Hualin) Company Ltd GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 35,74 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd, Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 17,37 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd, Pirelli Tyre Co., Ltd | 0 | C877 (54) |
| Andre virksomheder, som er omfattet af denne genindførelse, som samarbejdede i både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget | 10,29 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 0 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 4,48 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 4,48 | C876 |

Virksomhed

Antidumpingtold

Taric-kode Tillægskode

GITI Tire (Anhui) Company Ltd GITI Tire (Fujian) Company Ltd GITI Tire (Hualin) Company Ltd GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

35,74

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd, Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

17,37

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd, Pirelli Tyre Co., Ltd

0

C877 (54)

Andre virksomheder, som er omfattet af denne genindførelse, som samarbejdede i både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget

10,29

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

0

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

4,48

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

4,48

C876

Artikel 2

Eventuel endelig antidumpingtold betalt af de eksporterende producenter, der henvises til i artikel 1, stk. 2 og 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579, ud over den i artikel 1 fastsatte endelige antidumpingtold gøres til genstand for godtgørelse eller fritagelse.

Anmodninger om tilbagebetaling eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. Enhver tilbagebetaling, der har fundet sted som følge af Rettens dom i sag T-30/19 og T-72/19, China Rubber Industry Association (CRIA) og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) mod Europa-Kommissionen, skal tilbagesøges af de myndigheder, der har foretaget tilbagebetalingen, op til det beløb, der er fastsat i artikel 1, stk. 2 og 3.

Artikel 3

Den endelige antidumpingtold, der blev indført ved artikel 1, skal også opkræves af import registreret i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2022/1175 om at gøre importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina til genstand for registrering efter genoptagelsen af undersøgelsen med henblik på gennemførelse af dommene af 4. maj 2022 i de forenede sager T-30/19 og T-72/19 for så vidt angår gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 og gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690.

Artikel 4

Toldmyndighederne pålægges at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2022/1175, som ophæves hermed.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. april 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) 2018/683 af 4. maj 2018 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (EUT L 116 af 7.5.2018, s. 8).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 af 18. oktober 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (EUT L 263 af 22.10.2018, s. 3).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 af 9. november 2018 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (EUT L 283 af 12.11.2018, s. 1).

4

(5)  Rettens dom (Tiende Udvidede Afdeling) den 4. maj 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) mod Europa-Kommissionen, T-30/19 og T-72/19, EU:T:2022:226.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55).

7

(8)  I den anfægtede forordning vedrører Taric-tillægskode C333 følgende eksporterende producenter:

8

Aeolus Tyre Co., Ltd,

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd,

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd,

Pirelli Tyre Co., Ltd.

Aeolus Tyre Co., Ltd blev tildelt en ny Taric-tillægskode i den registreringsforordning, der er omhandlet i betragtning 16.

(9)  I den anfægtede forordning er Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd knyttet til Taric-tillægskode C999.

9

(10)  I den anfægtede forordning vedrører Taric-tillægskode C371 følgende eksporterende producenter:

10

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd fik tildelt en ny Taric-tillægskode i den registreringsforordning, der er omhandlet i betragtning 16.

(11)  Forenede sager 97, 193, 99 og 215/86 Asteris AE og andre og Den Hellenske Republik mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 2181, præmis 27 og 28, og sag T-440/20 Jindal Saw mod Europa-Kommissionen, EU:T:2022:318, præmis 115.

11

(12)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1988 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85, sag T-301/01, Alitalia mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 1753, præmis 99 og 142, forenede sager T-267/08 og T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais mod Kommissionen [2011] ECLI:EU:T:2011:209, præmis 83.

12

(13)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1988 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85.

13

(14)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187, præmis 79, og dom af 19. juni 2019, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16, præmis 58.

14

(15)  Sag T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, præmis 333-342.

15

(16)  
  EUT C 263 af 8.7.2022, s. 15.

16

(17)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1175 af 7. juli 2022 om at gøre importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina til genstand for registrering efter genoptagelsen af undersøgelsen med henblik på gennemførelse af dommene af 4. maj 2022 i de forenede sager T-30/19 og T-72/19 for så vidt angår gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 og gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 (EUT L 183 af 8.7.2022, s. 43).

17

(18)  GITI-gruppen bestod af følgende eksporterende producenter: GITI Tire (China) Investment Co., (Shanghai), GITI Tire (Anhui) Co., Ltd, (Hefei), GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualin), GITI Tire (Fujian) Co., Ltd, GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd og en forretningsmæssigt forbundet eksportør i Singapore.

18

(19)  Hankook-gruppen bestod af følgende eksporterende producenter: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd og Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

19

(20)  Aeolus/Pirelli bestod af følgende eksporterende producenter: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd. I gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 blev det konstateret, at alle disse eksporterende producenter var en del af China National Tire-gruppen. Desuden blev Pirelli Tyre Co., Ltd anset for at være en del af China National Tire Group, da den var forretningsmæssigt forbundet med China National Tires Rubber Co., Ltd gennem en aktiepost på mere end 5 % i undersøgelsesperioden, jf. artikel 127, litra d), i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen.

20

(21)  Dom af 1. juni 2022, Jindal Saw og Jindal Saw Italia mod Kommissionen, T-440/20 og T-441/20, præmis 156.

21

(22)  En tilsvarende begrundelse findes i Jindal Saw-dommen, der er gengivet i fodnote 18 ovenfor, præmis 158.

22

(23)  Jf. Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, sag C-256/16, Domstolens dom af 15. marts 2018 og Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue Customs, sag C-612/16, Domstolens dom (Ottende Afdeling) af 19. juni 2019.

23

(24)  Jf. Printeous mod Kommissionen, sag T-95/15, Rettens dom af 13. december 2016.

24

(25)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, præmis 62.

25

(26)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, præmis 59.

26

(27)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, præmis 63, og den deri nævnte retspraksis.

27

(28)  Jf. dommens præmis 176, 192 og 201-207. Den anfægtede forordning forblev gældende, for så vidt angår andre eksporterende producenter, som ikke anfægtede den.

28

(29)  Se domme af 1. juni 2022, Jindal Saw og Jindal Saw Italia mod Kommissionen, T-440/20 og T-441/20, præmis 44, og af 19. juni 2019, Clark International, C-612/16, ikke trykt i Sml., EU:C:2019:508, præmis 43, af 3. december 2020, Changmao Biochemical Engineering mod Distillerie Bonollo m.fl., C-461/18 P, EU:C:2020:979, præmis 97, og af 9. juni 2021, Roland mod Kommissionen, T-132/18, ikke trykt i Sml., EU:T:2021:329, præmis 76.

29

(30)  Sag C-256/16, Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, præmis 77 og 78, og dom af 19. juni 2019, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16, præmis 57.

30

(31)  Dom af 1. juni 2022, Jindal Saw og Jindal Saw Italia mod Kommissionen, T-440/20 og T-441/20.

31

(32)  Jf. i denne henseende dom af 29. november 2018, Bank Tejarat mod Rådet, C-248/17 P, EU:C:2018:967, præmis 80 og 81 og den deri nævnte retspraksis.

32

(33)  Dom T-441/20, nævnt i fodnote 18, præmis 118-123.

33

(34)  Dom nævnt i fodnote 27, præmis 83.

34

(35)  Dom nævnt i fodnote 28, præmis 134.

35

(36)  Jf. i denne forbindelse domme nævnt i fodnote 27 og 28.

36

(37)  Dom nævnt i fodnote 28, præmis 97-103.

37

(38)  Dom nævnt i fodnote 28, præmis 104.

38

(39)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1998 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85, sag T-301/01, Alitalia mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 1753, præmis 99 og 142, forenede sager T-267/08 og T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais mod Kommissionen [2011] ECLI:EU:T:2011:209, præmis 83.

39

(40)  Sag C-507/21 P, Puma m.fl. mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2022:649, præmis 87.

40

(41)  Jf. Deichmann-dommen, præmis 88.

41

(42)  Jf. Région Nord-Pas-de-Calais mod Europa-Kommissionen, forenede sager T-267/08 og T-279/08, Rettens dom af 12. maj 2011, præmis 83.

42

(43)  Sag T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, præmis 333–342.

43

(44)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd samarbejdede i forbindelse med antidumpingundersøgelsen, men ikke i forbindelse med antisubsidieundersøgelsen. Det er den eneste virksomhed, som er opført i bilag II til forordning (EU) 2018/1690, og som berøres af annullationen af forordning (EU) 2018/1690, men ikke af annullationen af den anfægtede forordning. Den anfægtede forordning blev derfor ikke annulleret for denne virksomhed, men kun de ændringer, der blev indført ved forordning (EU) 2018/1690 i forordning (EU) 2018/1579. Zhongce Rubber Group Co., Ltd er derfor fortsat omfattet af den told, der blev indført ved den anfægtede forordning.

44

(45)  Disse to virksomheder samarbejdede hverken i forbindelse med antidumping- eller antisubsidieundersøgelsen. De er derfor omfattet af den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.

45

(46)  For perioden fra den 13. november 2018.

46

(47)  For perioden fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018.

47

(48)  Se note 1 i betragtning 89 for nærmere oplysninger om denne virksomheds situation.

48

(49)  Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd og Hefei Wanli Tire Co., Ltd samarbejdede hverken i antidumping- eller antisubsidieundersøgelsen. De er derfor omfattet af den told, der gælder for »alle andre virksomheder«. I forbindelse med den nuværende genoptagelse finder denne told kun anvendelse på disse to virksomheder.

49

(50)  Jf. T-440/20, Jindal Saw mod Europa-Kommissionen, EU:T:2022:318, præmis 134 og 135 og den deri nævnte dom.

50

(51)  Dom nævnt i fodnote 41, præmis 133-134.

51

(52)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

52

(53)  Taric-tillægskode C333 ophører med eksistere, og C877 gælder for hele gruppen.

53

(54)  Taric-tillægskode C333 ophører med eksistere, og C877 gælder for hele gruppen.

54

---

BILAG

Virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelserne, og som er omfattet af denne genindførelse:

| VIRKSOMHEDENS NAVN | Taric-TILLÆGSKODE |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd. | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd. | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

VIRKSOMHEDENS NAVN

Taric-TILLÆGSKODE

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd.

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd.

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  I den anfægtede forordning vedrører Taric-tillægskode C371 følgende eksporterende producenter:

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd og Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd blev tildelt en ny Taric-tillægskode i den registreringsforordning, der er omhandlet i betragtning 16 i nærværende forordning.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/45

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/738

af 4. april 2023

om genindførelse af en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af Rettens dom i forenede sager T-30/19 og T-72/19

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 15 og artikel 24, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Den 4. maj 2018 vedtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forordning (EU) 2018/683 (2) (»forordningen om midlertidig told«) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121 (»dæk« eller »den pågældende vare«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

(1)

Den 4. maj 2018 vedtog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forordning (EU) 2018/683 (2) (»forordningen om midlertidig told«) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121 (»dæk« eller »den pågældende vare«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2

| (2) | Kommissionen vedtog den 18. oktober 2018 gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 (3) om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen vedtog den 18. oktober 2018 gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 (3) om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

3

| (3) | Kommissionen vedtog den 9. november 2018 gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 (4) om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 (»den anfægtede forordning«). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen vedtog den 9. november 2018 gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 (4) om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 (»den anfægtede forordning«).

4

1.1.   Den Europæiske Unions Rets dom

Den Europæiske Unions Rets dom

| (4) | China Rubber Industry Association (»CRIA«) og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (»CCCMC«) (samlet »ansøgerne«) bestred den anfægtede forordning ved Retten på vegne af nogle af deres medlemmer, der er anført i betragtning 9 og 10 (»de pågældende eksporterende producenter«). Den 4. maj 2022 afsagde Den Europæiske Unions Ret (»Retten«) dom i sag T-30/19 og T-72/19 (5) (herefter »dommen«). |
| --- | --- |

(4)

China Rubber Industry Association (»CRIA«) og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (»CCCMC«) (samlet »ansøgerne«) bestred den anfægtede forordning ved Retten på vegne af nogle af deres medlemmer, der er anført i betragtning 9 og 10 (»de pågældende eksporterende producenter«). Den 4. maj 2022 afsagde Den Europæiske Unions Ret (»Retten«) dom i sag T-30/19 og T-72/19 (5) (herefter »dommen«).

5

| (5) | I sin dom annullerede Retten Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 af 18. oktober 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (»forordning (EU) 2018/1579«) og den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(5)

I sin dom annullerede Retten Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 af 18. oktober 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (»forordning (EU) 2018/1579«) og den anfægtede forordning.

| (6) | CRIA og CCCMC fremsatte flere påstande, der bestred den anfægtede forordning, og Retten tog stilling til to af disse: i) påstanden om, at Kommissionens skulle have undladt at foretage en rimelig prissammenligning ved beregningen af prisunderbuddet og skadesmargenerne, for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter, og ii) visse klagepunkter, der i det væsentlige vedrører uoverensstemmelser og tilsidesættelse af retten til forsvar, for så vidt angår skadesindikatorer og vægtning af data fra stikprøven af EU-producenter. |
| --- | --- |

(6)

CRIA og CCCMC fremsatte flere påstande, der bestred den anfægtede forordning, og Retten tog stilling til to af disse: i) påstanden om, at Kommissionens skulle have undladt at foretage en rimelig prissammenligning ved beregningen af prisunderbuddet og skadesmargenerne, for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter, og ii) visse klagepunkter, der i det væsentlige vedrører uoverensstemmelser og tilsidesættelse af retten til forsvar, for så vidt angår skadesindikatorer og vægtning af data fra stikprøven af EU-producenter.

| (7) | Med hensyn til beregningen af underbudsmargenerne fandt Retten, at Kommissionen ikke foretog en rimelig sammenligning, da den foretog en justering af eksportprisen (nemlig fradrag af den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G-omkostninger og en teoretisk fortjeneste), når salget fandt sted gennem en forretningsmæssigt forbundet salgsenhed i Unionen. Retten bemærkede, at EU-producenterne også foretog et vist salg via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og at deres salgspriser ikke blev justeret på samme måde. Retten konkluderede, at den beregning af prisunderbuddet, som Kommissionen foretog i den anfægtede forordning, var behæftet med en retlig fejl og et åbenbart urigtigt skøn, og at denne beregning derfor var i strid med artikel 3, stk. 2 og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»antidumpinggrundforordningen« (6)), og artikel 8, stk. 1 og 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»antisubsidiegrundforordningen«). Retten fandt endvidere, at fejlene havde en indvirkning på de samlede konklusioner om skade og årsagssammenhæng samt på skadesmargenerne, og at det ikke var muligt præcist at fastslå, i hvilket omfang den endelige udligningstold var delvist begrundet. |
| --- | --- |

(7)

Med hensyn til beregningen af underbudsmargenerne fandt Retten, at Kommissionen ikke foretog en rimelig sammenligning, da den foretog en justering af eksportprisen (nemlig fradrag af den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G-omkostninger og en teoretisk fortjeneste), når salget fandt sted gennem en forretningsmæssigt forbundet salgsenhed i Unionen. Retten bemærkede, at EU-producenterne også foretog et vist salg via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og at deres salgspriser ikke blev justeret på samme måde. Retten konkluderede, at den beregning af prisunderbuddet, som Kommissionen foretog i den anfægtede forordning, var behæftet med en retlig fejl og et åbenbart urigtigt skøn, og at denne beregning derfor var i strid med artikel 3, stk. 2 og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»antidumpinggrundforordningen« (6)), og artikel 8, stk. 1 og 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»antisubsidiegrundforordningen«). Retten fandt endvidere, at fejlene havde en indvirkning på de samlede konklusioner om skade og årsagssammenhæng samt på skadesmargenerne, og at det ikke var muligt præcist at fastslå, i hvilket omfang den endelige udligningstold var delvist begrundet.

6

| (8) | Hvad angår det andet punkt, fastslog Retten, at Kommissionen ikke foretog en objektiv undersøgelse (som krævet i antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 2, og antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 1), fordi Kommissionen, ved ikke at revidere beregningerne af alle mikroøkonomiske indikatorer bortset fra rentabiliteten og ved ikke at angive de reviderede tal i den anfægtede forordning, ikke anvendte alle de relevante oplysninger, som den rådede over. Retten fastslog endvidere, at ansøgernes ret til forsvar var blevet tilsidesat. Retten var navnlig uenig i, at visse oplysninger, der ikke blev fremlagt for de interesserede parter, kunne betragtes som fortrolige, og den fastslog, at alle de omtvistede oplysninger »var knyttet til fastlæggelsen af de faktiske omstændigheder i den anfægtede forordning«. Der var derfor tale om »væsentlige kendsgerninger og betragtninger«, som burde have været fremlagt for parterne. |
| --- | --- |

(8)

Hvad angår det andet punkt, fastslog Retten, at Kommissionen ikke foretog en objektiv undersøgelse (som krævet i antidumpinggrundforordningens artikel 3, stk. 2, og antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 1), fordi Kommissionen, ved ikke at revidere beregningerne af alle mikroøkonomiske indikatorer bortset fra rentabiliteten og ved ikke at angive de reviderede tal i den anfægtede forordning, ikke anvendte alle de relevante oplysninger, som den rådede over. Retten fastslog endvidere, at ansøgernes ret til forsvar var blevet tilsidesat. Retten var navnlig uenig i, at visse oplysninger, der ikke blev fremlagt for de interesserede parter, kunne betragtes som fortrolige, og den fastslog, at alle de omtvistede oplysninger »var knyttet til fastlæggelsen af de faktiske omstændigheder i den anfægtede forordning«. Der var derfor tale om »væsentlige kendsgerninger og betragtninger«, som burde have været fremlagt for parterne.

| (9) | På baggrund af ovenstående annullerede Retten forordning (EU) 2018/1579, for så vidt angår de virksomheder, der er repræsenteret af CRIA og CCCMC (opført i nedenstående tabel).






  VIRKSOMHEDENS NAVN | TARIC-TILLÆGSKODE |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (7) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875  (8) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd. | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (9) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

På baggrund af ovenstående annullerede Retten forordning (EU) 2018/1579, for så vidt angår de virksomheder, der er repræsenteret af CRIA og CCCMC (opført i nedenstående tabel).

VIRKSOMHEDENS NAVN

TARIC-TILLÆGSKODE

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (7)

7

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875  (8)

8

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd.

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (9)

9

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Derudover annullerede Retten den anfægtede forordning, for så vidt angår de virksomheder, der er repræsenteret af CRIA og CCCMC (opført i ovenstående tabel), og Zhongce Rubber Group Co., Ltd (Taric-tillægskode C379). |
| --- | --- |

(10)

Derudover annullerede Retten den anfægtede forordning, for så vidt angår de virksomheder, der er repræsenteret af CRIA og CCCMC (opført i ovenstående tabel), og Zhongce Rubber Group Co., Ltd (Taric-tillægskode C379).

1.2.   Gennemførelse af Rettens dom

Gennemførelse af Rettens dom

| (11) | I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) har EU-institutionerne pligt til at gennemføre de til opfyldelse af Rettens domme nødvendige foranstaltninger. Når en retsakt, der er vedtaget af EU-institutionerne som led i en administrativ procedure som f.eks. antisubsidieundersøgelsen i dette tilfælde, annulleres, består gennemførelsen af Rettens dom i at lade den annullerede retsakt afløse af en ny, hvori den ulovlighed, som Retten havde påpeget, ikke indgår (10). |
| --- | --- |

(11)

I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) har EU-institutionerne pligt til at gennemføre de til opfyldelse af Rettens domme nødvendige foranstaltninger. Når en retsakt, der er vedtaget af EU-institutionerne som led i en administrativ procedure som f.eks. antisubsidieundersøgelsen i dette tilfælde, annulleres, består gennemførelsen af Rettens dom i at lade den annullerede retsakt afløse af en ny, hvori den ulovlighed, som Retten havde påpeget, ikke indgår (10).

10

| (12) | I henhold til Domstolens praksis kan proceduren for at lade en annulleret retsakt erstatte genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (11). Det betyder navnlig, at annullationen i en situation, hvor en retsakt, som afslutter en administrativ procedure, annulleres, ikke nødvendigvis vedrører de forberedende retsakter, såsom indledningen af antisubsidieproceduren. I en situation, hvor en forordning om indførelse af endelige udligningsforanstaltninger annulleres, betyder dette for eksempel, at proceduren stadig pågår, fordi det kun er den retsakt, der afsluttede proceduren, der ikke længere indgår i EU's retsorden (12), medmindre ulovligheden indtrådte i forbindelse med indledningen af proceduren. Genoptagelsen af den administrative procedure med genindførelsen af udligningstold på importen i den periode, hvor den annullerede forordning fandt anvendelse, kan ikke anses for at være i strid med reglen om forbud mod tilbagevirkende kraft (13). |
| --- | --- |

(12)

I henhold til Domstolens praksis kan proceduren for at lade en annulleret retsakt erstatte genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (11). Det betyder navnlig, at annullationen i en situation, hvor en retsakt, som afslutter en administrativ procedure, annulleres, ikke nødvendigvis vedrører de forberedende retsakter, såsom indledningen af antisubsidieproceduren. I en situation, hvor en forordning om indførelse af endelige udligningsforanstaltninger annulleres, betyder dette for eksempel, at proceduren stadig pågår, fordi det kun er den retsakt, der afsluttede proceduren, der ikke længere indgår i EU's retsorden (12), medmindre ulovligheden indtrådte i forbindelse med indledningen af proceduren. Genoptagelsen af den administrative procedure med genindførelsen af udligningstold på importen i den periode, hvor den annullerede forordning fandt anvendelse, kan ikke anses for at være i strid med reglen om forbud mod tilbagevirkende kraft (13).

11

12

13

| (13) | I den foreliggende sag annullerede Retten den anfægtede forordning, for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter med den begrundelse, at Kommissionen begik en fejl ved konstateringen af, hvorvidt der var tale om et betydeligt underbud, hvilket påvirkede analysen af årsagssammenhængen. Den samme metodologiske fejl blev konstateret ved beregningen af de pågældende eksportørers skadesmargener. Retten konstaterede også fejl, da visse oplysninger ikke blev videregivet: i) bruttoskadesindikatorer før anvendelse af den tilpassede vægting og oplysninger vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side, ii) andre skadesindikatorer end rentabilitet efter revision af vægtningen, iii) visse oplysninger vedrørende kilderne til makroøkonomiske skadesoplysninger og listen over de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der indstillede produktionen, og iv) den samlede nøjagtige salgsmængde for de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelserne, og oplysningerne vedrørende antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(13)

I den foreliggende sag annullerede Retten den anfægtede forordning, for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter med den begrundelse, at Kommissionen begik en fejl ved konstateringen af, hvorvidt der var tale om et betydeligt underbud, hvilket påvirkede analysen af årsagssammenhængen. Den samme metodologiske fejl blev konstateret ved beregningen af de pågældende eksportørers skadesmargener. Retten konstaterede også fejl, da visse oplysninger ikke blev videregivet: i) bruttoskadesindikatorer før anvendelse af den tilpassede vægting og oplysninger vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side, ii) andre skadesindikatorer end rentabilitet efter revision af vægtningen, iii) visse oplysninger vedrørende kilderne til makroøkonomiske skadesoplysninger og listen over de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der indstillede produktionen, og iv) den samlede nøjagtige salgsmængde for de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelserne, og oplysningerne vedrørende antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen.

| (14) | Konklusionerne i den anfægtede forordning, som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men afvist af Retten eller ikke undersøgt af Retten, og som derfor ikke førte til annullering af den anfægtede forordning, forbliver fuldt gyldige og påvirkes ikke af denne genoptagelse (14). |
| --- | --- |

(14)

Konklusionerne i den anfægtede forordning, som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men afvist af Retten eller ikke undersøgt af Retten, og som derfor ikke førte til annullering af den anfægtede forordning, forbliver fuldt gyldige og påvirkes ikke af denne genoptagelse (14).

14

| (15) | Efter Domstolens domme i sag T-30/19 og T-72/19 af 4. maj 2022 besluttede Kommissionen delvis at genoptage antidumping- og antisubsidieundersøgelserne vedrørende importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, og at genoptage undersøgelsen på det tidspunkt, hvor uregelmæssigheden fandt sted. Genoptagelsen i form af en meddelelse (15) (»meddelelsen om genoptagelse«) var begrænset til gennemførelsen af Rettens dom med hensyn til de virksomheder, der repræsenteres af CRIA og CCCMC og er anført i meddelelsen om genoptagelse. |
| --- | --- |

(15)

Efter Domstolens domme i sag T-30/19 og T-72/19 af 4. maj 2022 besluttede Kommissionen delvis at genoptage antidumping- og antisubsidieundersøgelserne vedrørende importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, og at genoptage undersøgelsen på det tidspunkt, hvor uregelmæssigheden fandt sted. Genoptagelsen i form af en meddelelse (15) (»meddelelsen om genoptagelse«) var begrænset til gennemførelsen af Rettens dom med hensyn til de virksomheder, der repræsenteres af CRIA og CCCMC og er anført i meddelelsen om genoptagelse.

15

| (16) | Samme dag besluttede Kommissionen også at gøre importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som er fremstillet af disse virksomheder, til genstand for registrering, og pålagde de nationale toldmyndigheder at afvente offentliggørelsen af Kommissionens relevante gennemførelsesforordninger om genindførelse af tolden, inden de traf afgørelse om eventuelle krav om tilbagebetaling af eller fritagelse for udligningstold, for så vidt angår importen vedrørende de pågældende virksomheder (16) (»forordningen om registrering«). |
| --- | --- |

(16)

Samme dag besluttede Kommissionen også at gøre importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som er fremstillet af disse virksomheder, til genstand for registrering, og pålagde de nationale toldmyndigheder at afvente offentliggørelsen af Kommissionens relevante gennemførelsesforordninger om genindførelse af tolden, inden de traf afgørelse om eventuelle krav om tilbagebetaling af eller fritagelse for udligningstold, for så vidt angår importen vedrørende de pågældende virksomheder (16) (»forordningen om registrering«).

16

| (17) | Kommissionen informerede de interesserede parter om genoptagelsen og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen informerede de interesserede parter om genoptagelsen og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.

2.   UNDERSØGELSESPERIODE

UNDERSØGELSESPERIODE

| (18) | Denne undersøgelse omfatter perioden fra den 1. juli 2016 til den 30. juni 2017 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfatter perioden fra den 1. januar 2014 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(18)

Denne undersøgelse omfatter perioden fra den 1. juli 2016 til den 30. juni 2017 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfatter perioden fra den 1. januar 2014 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

3.   EFTERFØLGENDE SAGSFORLØB

EFTERFØLGENDE SAGSFORLØB

| (19) | Den 10. januar 2023 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at genindføre antidumpingtolden (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«). Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(19)

Den 10. januar 2023 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at genindføre antidumpingtolden (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«). Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

| (20) | Der blev modtaget bemærkninger fra China Rubber Industry Association (»CRIA«), GITI-gruppen (17) og den ikke forretningsmæssigt forbundne importør Hämmerling The Tyre Company GmbH (»Hämmerling«). Kommissionen overvejede bemærkningerne og tog dem i betragtning, hvor det var relevant. Hämmerling og CRIA anmodede om at blive hørt mundtligt, hvilket blev imødekommet. |
| --- | --- |

(20)

Der blev modtaget bemærkninger fra China Rubber Industry Association (»CRIA«), GITI-gruppen (17) og den ikke forretningsmæssigt forbundne importør Hämmerling The Tyre Company GmbH (»Hämmerling«). Kommissionen overvejede bemærkningerne og tog dem i betragtning, hvor det var relevant. Hämmerling og CRIA anmodede om at blive hørt mundtligt, hvilket blev imødekommet.

17

| (21) | Efter anmodning fra CRIA fremlagde Kommissionen i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger efterfølgende følgende yderligere elementer (»yderligere fremlæggelse af oplysninger«): |
| --- | --- |

(21)

Efter anmodning fra CRIA fremlagde Kommissionen i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger efterfølgende følgende yderligere elementer (»yderligere fremlæggelse af oplysninger«):

| (22) | Den 30. januar 2023 fremlagde Kommissionen i et notat til sagsakterne yderligere oplysninger vedrørende sin analyse af EU-erhvervsgrenens priser ved direkte og indirekte salg samt salg til forskellige typer kunder. |
| --- | --- |

(22)

Den 30. januar 2023 fremlagde Kommissionen i et notat til sagsakterne yderligere oplysninger vedrørende sin analyse af EU-erhvervsgrenens priser ved direkte og indirekte salg samt salg til forskellige typer kunder.

| (23) | Den 30. og 31. januar 2023 fremlagde Kommissionen også de pågældende virksomheders eksportsalgstransaktioner for Hankook-gruppen (18) og Aeolus/Pirelli (19), som blev anvendt til at fastsætte de reviderede underbuds- og målprisunderbudsberegninger. Disse eksportsalgstransaktioner var de samme som dem, der blev fremlagt i den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(23)

Den 30. og 31. januar 2023 fremlagde Kommissionen også de pågældende virksomheders eksportsalgstransaktioner for Hankook-gruppen (18) og Aeolus/Pirelli (19), som blev anvendt til at fastsætte de reviderede underbuds- og målprisunderbudsberegninger. Disse eksportsalgstransaktioner var de samme som dem, der blev fremlagt i den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning.

18

19

| (24) | Den 31. januar 2023 præciserede og korrigerede Kommissionen i et notat til sagsakterne de endelige toldsatser for alle de pågældende eksporterende producenter, efter der var blevet konstateret en fejl i skadesberegningerne for Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli. Den fremlagde også yderligere præciseringer vedrørende den retlige situation for Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Den 31. januar 2023 præciserede og korrigerede Kommissionen i et notat til sagsakterne de endelige toldsatser for alle de pågældende eksporterende producenter, efter der var blevet konstateret en fejl i skadesberegningerne for Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli. Den fremlagde også yderligere præciseringer vedrørende den retlige situation for Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (25) | Kun CRIA fremsatte bemærkninger til den supplerende fremlæggelse af oplysninger, som Kommissionen tog hensyn til, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(25)

Kun CRIA fremsatte bemærkninger til den supplerende fremlæggelse af oplysninger, som Kommissionen tog hensyn til, hvor det var relevant.

4.   CRIA'S RET TIL FORSVAR

CRIA'S RET TIL FORSVAR

| (26) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CRIA, at virksomhedens ret til forsvar var blevet krænket, da: |
| --- | --- |

(26)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CRIA, at virksomhedens ret til forsvar var blevet krænket, da:

| (27) | CRIA ikke modtog underbuds- og målprisunderbudsberegningerne vedrørende eksporterende producenter, hvorfra CRIA modtog en godkendelsesskrivelse |
| --- | --- |

(27)

CRIA ikke modtog underbuds- og målprisunderbudsberegningerne vedrørende eksporterende producenter, hvorfra CRIA modtog en godkendelsesskrivelse

| (28) | CRIA ikke fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger |
| --- | --- |

(28)

CRIA ikke fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger

| (29) | Kommissionen ikke afholdt en høring inden for den tidsramme, som CRIA havde anmodet om |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen ikke afholdt en høring inden for den tidsramme, som CRIA havde anmodet om

| (30) | Kommissionen ikke tog stilling til alle de påstande, som Retten ikke tog stilling til. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen ikke tog stilling til alle de påstande, som Retten ikke tog stilling til.

| (31) | Som nævnt i betragtning 171 genberegnede Kommissionen tolden for alle de pågældende eksporterende producenter, navnlig for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven i den anfægtede forordning, og som var omfattet af Rettens afgørelse (dvs. GITI-gruppen, Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli). Det skal erindres, at skadesmargenerne for de pågældende stikprøveudtagne eksporterende producenter blev fastsat på grundlag af følsomme virksomhedsdata. Beregningerne kunne derfor ikke fremlægges for alle interesserede parter, men kun for de pågældende virksomheder. |
| --- | --- |

(31)

Som nævnt i betragtning 171 genberegnede Kommissionen tolden for alle de pågældende eksporterende producenter, navnlig for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven i den anfægtede forordning, og som var omfattet af Rettens afgørelse (dvs. GITI-gruppen, Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli). Det skal erindres, at skadesmargenerne for de pågældende stikprøveudtagne eksporterende producenter blev fastsat på grundlag af følsomme virksomhedsdata. Beregningerne kunne derfor ikke fremlægges for alle interesserede parter, men kun for de pågældende virksomheder.

| (32) | CRIA hævdede, at de virksomheder, der er nævnt i betragtning 10, underskrev godkendelsesskrivelser, som omfattede adgang til virksomhedsfølsomme oplysninger, og at Kommissionen derfor burde have forelagt CRIA beregningerne af de individuelle underbuds- og skadesmargener for disse virksomheder. Desuden var indholdet af godkendelsesskrivelserne identisk med en almindelig fuldmagt, der ifølge CRIA gav en juridisk rådgiver beføjelse til at repræsentere en virksomhed. |
| --- | --- |

(32)

CRIA hævdede, at de virksomheder, der er nævnt i betragtning 10, underskrev godkendelsesskrivelser, som omfattede adgang til virksomhedsfølsomme oplysninger, og at Kommissionen derfor burde have forelagt CRIA beregningerne af de individuelle underbuds- og skadesmargener for disse virksomheder. Desuden var indholdet af godkendelsesskrivelserne identisk med en almindelig fuldmagt, der ifølge CRIA gav en juridisk rådgiver beføjelse til at repræsentere en virksomhed.

| (33) | Kommissionen analyserede de godkendelsesskrivelser, som CRIA havde fremsendt. Flere kinesiske producenter, der var omfattet af Rettens afgørelse, underskrev sådanne individuelle godkendelsesskrivelser. Kommissionen bemærkede, at godkendelsesskrivelserne var baseret på en standardtekst for alle producenter (stikprøveudtaget eller ej) og ikke præciserede, hvorvidt den pågældende virksomhed gav CRIA tilladelse til at modtage fortrolige virksomhedsoplysninger. Desuden var det ikke alle stikprøveudtagne eksporterende producenter, der var berørt af den nuværende undersøgelse, der indvilligede i at give CRIA adgang til deres fortrolige oplysninger. Med hensyn til påstanden om, at fuldmagten var identisk med de pågældende godkendelsesskrivelser, fandt Kommissionen desuden, at den indholdsmæssige forskel mellem en fuldmagt og en godkendelsesskrivelse til en sammenslutning er den enhed, der har tilladelse til at modtage oplysningerne. Hvis der er tale om en fuldmagt, er den juridiske rådgiver bundet af de etiske regler i det respektive advokatsamfund, hvor advokaten er registreret, hvilket bl.a. kræver, at advokaten ikke videregiver fortrolige virksomhedsoplysninger. Det forhold, at en fuldmagt måske ikke indeholder en specifik bestemmelse om sådanne oplysninger, gør det derfor ikke lettere for den eller de pågældende advokater at overholde de højeste etiske regler på området og sikre fortroligheden af de modtagne oplysninger. Det er derimod undtagelsesvis, at sammenslutningerne får ubegrænset adgang til medlemmernes fortrolige virksomhedsoplysninger, hvilket bl.a. kan være i strid med de respektive gældende konkurrenceregler. Kommissionen fandt derfor, at de godkendelsesskrivelser, som virksomhederne havde underskrevet, ikke var tilstrækkeligt specifikke og udtrykkelige med hensyn til, om de pågældende virksomheder gav sammenslutningen adgang til deres fortrolige oplysninger. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen analyserede de godkendelsesskrivelser, som CRIA havde fremsendt. Flere kinesiske producenter, der var omfattet af Rettens afgørelse, underskrev sådanne individuelle godkendelsesskrivelser. Kommissionen bemærkede, at godkendelsesskrivelserne var baseret på en standardtekst for alle producenter (stikprøveudtaget eller ej) og ikke præciserede, hvorvidt den pågældende virksomhed gav CRIA tilladelse til at modtage fortrolige virksomhedsoplysninger. Desuden var det ikke alle stikprøveudtagne eksporterende producenter, der var berørt af den nuværende undersøgelse, der indvilligede i at give CRIA adgang til deres fortrolige oplysninger. Med hensyn til påstanden om, at fuldmagten var identisk med de pågældende godkendelsesskrivelser, fandt Kommissionen desuden, at den indholdsmæssige forskel mellem en fuldmagt og en godkendelsesskrivelse til en sammenslutning er den enhed, der har tilladelse til at modtage oplysningerne. Hvis der er tale om en fuldmagt, er den juridiske rådgiver bundet af de etiske regler i det respektive advokatsamfund, hvor advokaten er registreret, hvilket bl.a. kræver, at advokaten ikke videregiver fortrolige virksomhedsoplysninger. Det forhold, at en fuldmagt måske ikke indeholder en specifik bestemmelse om sådanne oplysninger, gør det derfor ikke lettere for den eller de pågældende advokater at overholde de højeste etiske regler på området og sikre fortroligheden af de modtagne oplysninger. Det er derimod undtagelsesvis, at sammenslutningerne får ubegrænset adgang til medlemmernes fortrolige virksomhedsoplysninger, hvilket bl.a. kan være i strid med de respektive gældende konkurrenceregler. Kommissionen fandt derfor, at de godkendelsesskrivelser, som virksomhederne havde underskrevet, ikke var tilstrækkeligt specifikke og udtrykkelige med hensyn til, om de pågældende virksomheder gav sammenslutningen adgang til deres fortrolige oplysninger.

| (34) | På grundlag af ovenstående analyse og Kommissionens nødvendige omhu i forbindelse med forvaltningen af fortrolige virksomhedsoplysninger, som den har til rådighed, besluttede Kommissionen at videregive fortrolige virksomhedsoplysninger direkte til de pågældende eksporterende producenter og ikke til CRIA for at beskytte fortroligheden af disse oplysninger. Datasættet blev derfor sendt til GITI-gruppens juridiske repræsentant og til Hankooks virksomhedsrepræsentant den 10. januar 2023. Da hverken Aeolus/Pirelli eller nogen af de pågældende eksporterende producenter i denne gruppe blev registreret som interesserede parter, identificerede Kommissionen kontaktpersonerne i Aeolus/Pirelli og gav dem de respektive eksporterende producenters specifikke fremlæggelse af oplysninger den 17. januar 2023. De fik indtil den 31. januar 2023 til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(34)

På grundlag af ovenstående analyse og Kommissionens nødvendige omhu i forbindelse med forvaltningen af fortrolige virksomhedsoplysninger, som den har til rådighed, besluttede Kommissionen at videregive fortrolige virksomhedsoplysninger direkte til de pågældende eksporterende producenter og ikke til CRIA for at beskytte fortroligheden af disse oplysninger. Datasættet blev derfor sendt til GITI-gruppens juridiske repræsentant og til Hankooks virksomhedsrepræsentant den 10. januar 2023. Da hverken Aeolus/Pirelli eller nogen af de pågældende eksporterende producenter i denne gruppe blev registreret som interesserede parter, identificerede Kommissionen kontaktpersonerne i Aeolus/Pirelli og gav dem de respektive eksporterende producenters specifikke fremlæggelse af oplysninger den 17. januar 2023. De fik indtil den 31. januar 2023 til at fremsætte bemærkninger.

| (35) | Den 16. januar 2023 anmodede CRIA om at modtage underbuds- og målprisunderbudsberegningerne for de pågældende virksomheder på grundlag af de underskrevne godkendelsesskrivelser. Som svar herpå opfordrede Kommissionen af de årsager, der er forklaret i betragtning 33 og 34, CRIA til at kontakte disse virksomheder og indhente oplysningerne direkte fra dem. |
| --- | --- |

(35)

Den 16. januar 2023 anmodede CRIA om at modtage underbuds- og målprisunderbudsberegningerne for de pågældende virksomheder på grundlag af de underskrevne godkendelsesskrivelser. Som svar herpå opfordrede Kommissionen af de årsager, der er forklaret i betragtning 33 og 34, CRIA til at kontakte disse virksomheder og indhente oplysningerne direkte fra dem.

| (36) | Den 19. januar 2023 gav Aeolus Tyre Co., Ltd sig til kende og gav udtrykkeligt tilladelse til, at Kommissionen kunne give CRIA en specifik fremlæggelse af oplysninger. Samme dag fremlagde Kommissionen Aeolus/Pirelli-gruppens underbuds- og målprisunderbudsberegninger for CRIA. For så vidt angår de detaljerede salgstransaktioner fremlagde Kommissionen kun deres respektive datasæt for Aeolus Tyre Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd hver for sig. Dette skyldtes, at CRIA indsendte en godkendelsesskrivelse, som kun var underskrevet af Aeolus Tyre Co., Ltd., men ikke af Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

(36)

Den 19. januar 2023 gav Aeolus Tyre Co., Ltd sig til kende og gav udtrykkeligt tilladelse til, at Kommissionen kunne give CRIA en specifik fremlæggelse af oplysninger. Samme dag fremlagde Kommissionen Aeolus/Pirelli-gruppens underbuds- og målprisunderbudsberegninger for CRIA. For så vidt angår de detaljerede salgstransaktioner fremlagde Kommissionen kun deres respektive datasæt for Aeolus Tyre Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd hver for sig. Dette skyldtes, at CRIA indsendte en godkendelsesskrivelse, som kun var underskrevet af Aeolus Tyre Co., Ltd., men ikke af Pirelli Tyre Co., Ltd.

| (37) | Hankook-gruppen gav ikke Kommissionen udtrykkelig tilladelse til at dele dens oplysninger med CRIA. Ikke desto mindre hævdede CRIA i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, at gruppen fremlagde sine specifikke oplysninger for sammenslutningen. |
| --- | --- |

(37)

Hankook-gruppen gav ikke Kommissionen udtrykkelig tilladelse til at dele dens oplysninger med CRIA. Ikke desto mindre hævdede CRIA i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, at gruppen fremlagde sine specifikke oplysninger for sammenslutningen.

| (38) | I sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger meddelte CRIA Kommissionen, at GITI-gruppen trak sin godkendelsesskrivelse til CRIA tilbage. Efterfølgende fremsendte GITI-gruppen den 3. februar 2023 en ny godkendelsesskrivelse til CRIA, der udtrykkeligt gav sammenslutningen tilladelse til at modtage de virksomhedsspecifikke oplysninger, der blev fremlagt den 10. januar 2023. Efter denne skrivelse og efter anmodning fra CRIA stillede Kommissionen den 8. februar 2023 den pågældende specifikke fremlæggelse til rådighed for CRIA. |
| --- | --- |

(38)

I sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger meddelte CRIA Kommissionen, at GITI-gruppen trak sin godkendelsesskrivelse til CRIA tilbage. Efterfølgende fremsendte GITI-gruppen den 3. februar 2023 en ny godkendelsesskrivelse til CRIA, der udtrykkeligt gav sammenslutningen tilladelse til at modtage de virksomhedsspecifikke oplysninger, der blev fremlagt den 10. januar 2023. Efter denne skrivelse og efter anmodning fra CRIA stillede Kommissionen den 8. februar 2023 den pågældende specifikke fremlæggelse til rådighed for CRIA.

| (39) | På baggrund af ovenstående betragtninger fandt Kommissionen, at de stikprøveudtagne eksporterende producenters og alle andre berørte eksporterende producenters ret til forsvar samt CRIA's ret til forsvar ikke var blevet krænket. De pågældende virksomheder modtog fremlæggelsen af underbuds- og målprisunderbudsberegningerne og fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(39)

På baggrund af ovenstående betragtninger fandt Kommissionen, at de stikprøveudtagne eksporterende producenters og alle andre berørte eksporterende producenters ret til forsvar samt CRIA's ret til forsvar ikke var blevet krænket. De pågældende virksomheder modtog fremlæggelsen af underbuds- og målprisunderbudsberegningerne og fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

| (40) | CRIA hævdede, at Kommissionen ikke tog hensyn til særlige omstændigheder, dvs. det kinesiske nytår, som fandt sted fra den 21. til den 29. januar 2023, da den afviste anmodningen om forlængelse af fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og om afholdelse af en høring længe efter afslutningen af det kinesiske nytår. CRIA's juridiske team hævdede, at det kinesiske nytår gjorde det umuligt for dem at modtage passende instrukser eller input fra CRIA til bemærkningerne. På trods af en anmodning om indgriben fra høringskonsulenten blev der desuden ikke givet nogen meningsfuld forlængelse, og høringskonsulenten afholdt ikke en høring for at behandle denne anmodning. |
| --- | --- |

(40)

CRIA hævdede, at Kommissionen ikke tog hensyn til særlige omstændigheder, dvs. det kinesiske nytår, som fandt sted fra den 21. til den 29. januar 2023, da den afviste anmodningen om forlængelse af fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og om afholdelse af en høring længe efter afslutningen af det kinesiske nytår. CRIA's juridiske team hævdede, at det kinesiske nytår gjorde det umuligt for dem at modtage passende instrukser eller input fra CRIA til bemærkningerne. På trods af en anmodning om indgriben fra høringskonsulenten blev der desuden ikke givet nogen meningsfuld forlængelse, og høringskonsulenten afholdt ikke en høring for at behandle denne anmodning.

| (41) | Kommissionen bemærkede, at anmodningen om forlængelse var indtil den 6. februar 2023, hvilket var usædvanlig lang tid, dvs. en forlængelse på 14 dage. For ikke at hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen gav Kommissionen, selv om den allerede havde givet 13 dage til at fremsætte bemærkninger, en forlængelse på yderligere to arbejdsdage, dvs. indtil den 25. januar 2023. Med hensyn til høringsanmodningen foreslog Kommissionen oprindeligt at afholde høringen den 18. januar 2023, dvs. inden det kinesiske nytår. CRIA foreslog efterfølgende at afholde høringen efter den kinesiske nytårsferie og ideelt set i februar. Kommissionen var enig og accepterede at afholde en høring den 31. januar 2023, dvs. efter det kinesiske nytår og den forlængede frist for fremsættelse af bemærkninger. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen bemærkede, at anmodningen om forlængelse var indtil den 6. februar 2023, hvilket var usædvanlig lang tid, dvs. en forlængelse på 14 dage. For ikke at hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen gav Kommissionen, selv om den allerede havde givet 13 dage til at fremsætte bemærkninger, en forlængelse på yderligere to arbejdsdage, dvs. indtil den 25. januar 2023. Med hensyn til høringsanmodningen foreslog Kommissionen oprindeligt at afholde høringen den 18. januar 2023, dvs. inden det kinesiske nytår. CRIA foreslog efterfølgende at afholde høringen efter den kinesiske nytårsferie og ideelt set i februar. Kommissionen var enig og accepterede at afholde en høring den 31. januar 2023, dvs. efter det kinesiske nytår og den forlængede frist for fremsættelse af bemærkninger.

| (42) | Kommissionen bemærkede, at den lovbestemte frist for parternes bemærkninger er 10 kalenderdage, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 30, stk. 3. Fristen for CRIA og alle andre interesserede parter efter forlængelsen af fristen gik langt ud over de 10 kalenderdage, og CRIA fik endda 15 dage. Efter bemærkninger fremsat efter fremlæggelsen af oplysninger fremlagde Kommissionen desuden yderligere oplysninger og gav interesserede parter en yderligere frist til at fremsætte bemærkninger til den supplerende fremlæggelse af oplysninger på fire dage, dvs. indtil den 3. februar 2023. I modsætning til CRIA's påstand er der heller ikke krav om foreløbig fremlæggelse af oplysninger i forbindelse med genoptagne undersøgelser. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen bemærkede, at den lovbestemte frist for parternes bemærkninger er 10 kalenderdage, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 30, stk. 3. Fristen for CRIA og alle andre interesserede parter efter forlængelsen af fristen gik langt ud over de 10 kalenderdage, og CRIA fik endda 15 dage. Efter bemærkninger fremsat efter fremlæggelsen af oplysninger fremlagde Kommissionen desuden yderligere oplysninger og gav interesserede parter en yderligere frist til at fremsætte bemærkninger til den supplerende fremlæggelse af oplysninger på fire dage, dvs. indtil den 3. februar 2023. I modsætning til CRIA's påstand er der heller ikke krav om foreløbig fremlæggelse af oplysninger i forbindelse med genoptagne undersøgelser.

| (43) | Endelig ville det være diskriminerende over for alle andre interesserede parter, der er registreret i denne genoptagne undersøgelse, at give kun CRIA en forlængelse på mere end to yderligere uger. |
| --- | --- |

(43)

Endelig ville det være diskriminerende over for alle andre interesserede parter, der er registreret i denne genoptagne undersøgelse, at give kun CRIA en forlængelse på mere end to yderligere uger.

| (44) | For så vidt angår bemærkningen om, at Kommissionen ikke behandlede alle de påstande, som ikke blev behandlet af Retten, behandlede Kommissionen allerede dette punkt i betragtning 72, og der blev ikke fremlagt nye argumenter. Argumentet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(44)

For så vidt angår bemærkningen om, at Kommissionen ikke behandlede alle de påstande, som ikke blev behandlet af Retten, behandlede Kommissionen allerede dette punkt i betragtning 72, og der blev ikke fremlagt nye argumenter. Argumentet blev derfor afvist.

4.1.   Høringskonsulentens indgriben

Høringskonsulentens indgriben

| (45) | CRIA anmodede høringskonsulenten om at gribe ind i henhold til artikel 12, 13 og 16 i høringskonsulentens mandat på grund af den utilstrækkelige forlængelse af fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, den urimelige tidsplan for den foreslåede høring med Kommissionen i henhold til fremlæggelsen af oplysninger og den manglende fremlæggelse af visse oplysninger. |
| --- | --- |

(45)

CRIA anmodede høringskonsulenten om at gribe ind i henhold til artikel 12, 13 og 16 i høringskonsulentens mandat på grund af den utilstrækkelige forlængelse af fristen for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger, den urimelige tidsplan for den foreslåede høring med Kommissionen i henhold til fremlæggelsen af oplysninger og den manglende fremlæggelse af visse oplysninger.

| (46) | Høringskonsulenten bemærkede, at CRIA fik forlænget fristen til den 25. januar 2023. Under behørig hensyntagen til de specifikke omstændigheder, der var beskrevet, og tidsbegrænsningerne i den pågældende procedure og efter at have hørt de tjenestegrene i Kommissionen, der var ansvarlige for undersøgelsen, var høringskonsulenten enig i fristforlængelsen og afviste yderligere forlængelser. Med hensyn til indholdet af fremlæggelsen af oplysninger anbefalede høringskonsulenten, at CRIA og Kommissionens tjenestegrene først skulle afholde en høring, inden de gik videre til høringskonsulenten. |
| --- | --- |

(46)

Høringskonsulenten bemærkede, at CRIA fik forlænget fristen til den 25. januar 2023. Under behørig hensyntagen til de specifikke omstændigheder, der var beskrevet, og tidsbegrænsningerne i den pågældende procedure og efter at have hørt de tjenestegrene i Kommissionen, der var ansvarlige for undersøgelsen, var høringskonsulenten enig i fristforlængelsen og afviste yderligere forlængelser. Med hensyn til indholdet af fremlæggelsen af oplysninger anbefalede høringskonsulenten, at CRIA og Kommissionens tjenestegrene først skulle afholde en høring, inden de gik videre til høringskonsulenten.

| (47) | I lyset af ovenstående fandt Kommissionen, at CRIA fuldt ud kunne udøve sin ret til forsvar inden for de fastsatte og forlængede frister, også i betragtning af indholdet af fremlæggelsen af oplysninger og de yderligere oplysninger, der blev stillet til rådighed for interesserede parter efter bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. Efter høringen med Kommissionens tjenestegrene den 31. januar 2023 anmodede CRIA ikke om en høring med høringskonsulenten om nogen af de tidligere rejste spørgsmål. |
| --- | --- |

(47)

I lyset af ovenstående fandt Kommissionen, at CRIA fuldt ud kunne udøve sin ret til forsvar inden for de fastsatte og forlængede frister, også i betragtning af indholdet af fremlæggelsen af oplysninger og de yderligere oplysninger, der blev stillet til rådighed for interesserede parter efter bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. Efter høringen med Kommissionens tjenestegrene den 31. januar 2023 anmodede CRIA ikke om en høring med høringskonsulenten om nogen af de tidligere rejste spørgsmål.

5.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (48) | Kommissionen modtog bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen, CRIA, GITI-gruppen og Hämmerling og Opoltrans sp. z o.o. (»Opoltrans«). |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen modtog bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen, CRIA, GITI-gruppen og Hämmerling og Opoltrans sp. z o.o. (»Opoltrans«).

| (49) | CRIA forelagde Kommissionen godkendelsesskrivelser underskrevet af flere eksporterende producenter, for hvilke den anfægtede forordning blev annulleret af Retten, herunder de pågældende eksporterende producenter, som indgik i stikprøven i forbindelse med den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning, navnlig GITI-gruppen, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd og Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

CRIA forelagde Kommissionen godkendelsesskrivelser underskrevet af flere eksporterende producenter, for hvilke den anfægtede forordning blev annulleret af Retten, herunder de pågældende eksporterende producenter, som indgik i stikprøven i forbindelse med den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning, navnlig GITI-gruppen, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd og Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (50) | CRIA og GITI-gruppen gjorde indsigelse mod Kommissionens beslutning om at registrere importen, da en sådan registrering i dette specifikke tilfælde ikke udtrykkeligt er tilladt i henhold til henholdsvis antidumping- og antisubsidiegrundforordningen. Disse to parter gentog deres krav efter fremlæggelsen af oplysninger. EU-erhvervsgrenen fandt, at registreringen hørte ind under Kommissionens skønsbeføjelse. |
| --- | --- |

(50)

CRIA og GITI-gruppen gjorde indsigelse mod Kommissionens beslutning om at registrere importen, da en sådan registrering i dette specifikke tilfælde ikke udtrykkeligt er tilladt i henhold til henholdsvis antidumping- og antisubsidiegrundforordningen. Disse to parter gentog deres krav efter fremlæggelsen af oplysninger. EU-erhvervsgrenen fandt, at registreringen hørte ind under Kommissionens skønsbeføjelse.

| (51) | For så vidt angår denne påstand, fandt Kommissionen, at Retten har fastslået, at Kommissionen har beføjelse til at kræve, at de nationale myndigheder træffer passende foranstaltninger til at registrere importen, som det ses af overskriften »Generelle bestemmelser« i artikel 24 i antisubsidiegrundforordningen fra 2016. Den nævnte forordnings artikel 24, stk. 5, er i øvrigt ikke underlagt nogen begrænsning med hensyn til de omstændigheder, hvorunder Kommissionen har beføjelse til at pålægge de nationale toldmyndigheder at registrere indførsel (20). Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(51)

For så vidt angår denne påstand, fandt Kommissionen, at Retten har fastslået, at Kommissionen har beføjelse til at kræve, at de nationale myndigheder træffer passende foranstaltninger til at registrere importen, som det ses af overskriften »Generelle bestemmelser« i artikel 24 i antisubsidiegrundforordningen fra 2016. Den nævnte forordnings artikel 24, stk. 5, er i øvrigt ikke underlagt nogen begrænsning med hensyn til de omstændigheder, hvorunder Kommissionen har beføjelse til at pålægge de nationale toldmyndigheder at registrere indførsel (20). Påstanden blev derfor afvist.

20

| (52) | GITI-gruppen hævdede desuden, at dommen stadig kunne appelleres på det pågældende tidspunkt og gav derfor ikke en gyldig retlig begrundelse for at fortsætte registreringen. Kommissionen var af den opfattelse, at dommen ikke blev appelleret, og at registreringen var det rette skridt at tage for at sikre, at tolden i givet fald kan genindføres på det korrekte niveau, og for at pålægge toldmyndighederne at afvente offentliggørelsen af denne forordning (21). |
| --- | --- |

(52)

GITI-gruppen hævdede desuden, at dommen stadig kunne appelleres på det pågældende tidspunkt og gav derfor ikke en gyldig retlig begrundelse for at fortsætte registreringen. Kommissionen var af den opfattelse, at dommen ikke blev appelleret, og at registreringen var det rette skridt at tage for at sikre, at tolden i givet fald kan genindføres på det korrekte niveau, og for at pålægge toldmyndighederne at afvente offentliggørelsen af denne forordning (21).

21

| (53) | CRIA, GITI-gruppen, Hämmerling og Opoltrans hævdede, at Kommissionen ikke kunne påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at tilbagebetale og/eller fritage for betaling af told, der var blevet opkrævet i henhold til den anfægtede forordning. En sådan tilbagebetaling skal ske omgående og fuldt ud. De fremførte også, at situationen i den foreliggende sag er forskellig fra situationen i Deichmann-dommen (22), da den manglende vurdering af den markedsøkonomiske og den individuelle behandling af krav ifølge parterne ikke påvirkede toldniveauet. Parterne hævdede også, at tolden ikke kunne genindføres med tilbagevirkende kraft. Ifølge parterne blev den anfægtede forordning annulleret i sin helhed, hvilket er ensbetydende med, at den var blevet fjernet fra EU's retsorden med tilbagevirkende kraft, hvorimod Deichmann-dommen ikke omfattede faktorer, der »kunne rejse tvivl om gyldigheden af den endelige forordning«. Endvidere hævdede parterne, at den ulovlighed, der blev konstateret i forbindelse med analysen af prisunderbuddet, havde gjort hele Kommissionens analyse af årsagssammenhængen ugyldig. Dette var for parterne at se ensbetydende med, at tolden hverken skulle have været indført eller genindført i sin helhed, eftersom hele analysen af skade og årsagssammenhæng var mangelfuld. |
| --- | --- |

(53)

CRIA, GITI-gruppen, Hämmerling og Opoltrans hævdede, at Kommissionen ikke kunne påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at tilbagebetale og/eller fritage for betaling af told, der var blevet opkrævet i henhold til den anfægtede forordning. En sådan tilbagebetaling skal ske omgående og fuldt ud. De fremførte også, at situationen i den foreliggende sag er forskellig fra situationen i Deichmann-dommen (22), da den manglende vurdering af den markedsøkonomiske og den individuelle behandling af krav ifølge parterne ikke påvirkede toldniveauet. Parterne hævdede også, at tolden ikke kunne genindføres med tilbagevirkende kraft. Ifølge parterne blev den anfægtede forordning annulleret i sin helhed, hvilket er ensbetydende med, at den var blevet fjernet fra EU's retsorden med tilbagevirkende kraft, hvorimod Deichmann-dommen ikke omfattede faktorer, der »kunne rejse tvivl om gyldigheden af den endelige forordning«. Endvidere hævdede parterne, at den ulovlighed, der blev konstateret i forbindelse med analysen af prisunderbuddet, havde gjort hele Kommissionens analyse af årsagssammenhængen ugyldig. Dette var for parterne at se ensbetydende med, at tolden hverken skulle have været indført eller genindført i sin helhed, eftersom hele analysen af skade og årsagssammenhæng var mangelfuld.

22

| (54) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede GITI-gruppen, at Kommissionens beslutning om at påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at tilbagebetale tolden er i strid med princippet om retsbeskyttelse, der er fastsat i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (Charter of the Fundamental Rights of the European Union (»CFEU«)). Kommissionen bør snarere tillade tilbagebetaling af told, som det var tilfældet, når bøder opkrævet for overtrædelse af artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde blev annulleret af Retten (23). GITI-gruppen henviste navnlig til Domstolens konklusioner om, at »når Domstolen erklærer, at en forordning, der indfører antidumpingtold [...], er ugyldig, skal denne told anses for ikke at være skyldig efter lovgivningen i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i toldkodeksens artikel 236, og for i princippet at kunne tilbagebetales af toldmyndighederne på de betingelser, som er fastsat herom« (24). Ifølge GITI-gruppen har en forsinkelse af tilbagebetalingen af told desuden betydelige praktiske konsekvenser, der har en negativ indvirkning på de pågældende virksomheders finansielle situation og deres investeringsafkast. |
| --- | --- |

(54)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede GITI-gruppen, at Kommissionens beslutning om at påbyde de nationale toldmyndigheder at undlade at tilbagebetale tolden er i strid med princippet om retsbeskyttelse, der er fastsat i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (Charter of the Fundamental Rights of the European Union (»CFEU«)). Kommissionen bør snarere tillade tilbagebetaling af told, som det var tilfældet, når bøder opkrævet for overtrædelse af artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde blev annulleret af Retten (23). GITI-gruppen henviste navnlig til Domstolens konklusioner om, at »når Domstolen erklærer, at en forordning, der indfører antidumpingtold [...], er ugyldig, skal denne told anses for ikke at være skyldig efter lovgivningen i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i toldkodeksens artikel 236, og for i princippet at kunne tilbagebetales af toldmyndighederne på de betingelser, som er fastsat herom« (24). Ifølge GITI-gruppen har en forsinkelse af tilbagebetalingen af told desuden betydelige praktiske konsekvenser, der har en negativ indvirkning på de pågældende virksomheders finansielle situation og deres investeringsafkast.

23

24

| (55) | Kommissionen mindede om, at det fremgår af fast retspraksis, at Kommissionen kan påbyde de nationale toldmyndigheder at vente, til Kommissionen har fastsat de satser, som denne told skulle have været fastsat til i overensstemmelse med en dom afsagt af Unionens retsinstanser, inden den træffer afgørelse om anmodninger om tilbagebetaling indgivet af erhvervsdrivende, der har betalt sådanne afgifter (25). Domstolen har også fastslået, at hvilken rækkevidde en dom om ugyldighed fra Domstolen præcist har, og de forpligtelser, der således følger heraf, skal for hvert konkrete tilfælde fastsættes under hensyntagen ikke blot til konklusionen i dommen, men også til de præmisser, som danner det fornødne grundlag herfor (26). |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen mindede om, at det fremgår af fast retspraksis, at Kommissionen kan påbyde de nationale toldmyndigheder at vente, til Kommissionen har fastsat de satser, som denne told skulle have været fastsat til i overensstemmelse med en dom afsagt af Unionens retsinstanser, inden den træffer afgørelse om anmodninger om tilbagebetaling indgivet af erhvervsdrivende, der har betalt sådanne afgifter (25). Domstolen har også fastslået, at hvilken rækkevidde en dom om ugyldighed fra Domstolen præcist har, og de forpligtelser, der således følger heraf, skal for hvert konkrete tilfælde fastsættes under hensyntagen ikke blot til konklusionen i dommen, men også til de præmisser, som danner det fornødne grundlag herfor (26).

25

26

| (56) | I den foreliggende sag satte Retten spørgsmålstegn ved metoden til beregning af underbuddet og dens indvirkning på årsagssammenhængen samt virkningen af den samme fejl på skadesmargenen for de virksomheder, der er genstand for Domstolens dom (27). Retten pålagde også Kommissionen at revidere og offentliggøre visse oplysninger vedrørende skadesindikatorerne. Disse elementer såede imidlertid ikke tvivl om gyldigheden af alle andre konklusioner i den anfægtede forordning. Domstolen fastslog endvidere, at Kommissionen efter genoptagelsen af proceduren kan vedtage en foranstaltning til erstatning for den annullerede foranstaltning og følgelig genindføre en endelig udligningstold ved i denne forbindelse at afhjælpe de konstaterede ulovligheder (28). I denne forbindelse er det irrelevant, om ulovlighederne specifikt vedrører toldniveauet eller ej. Selv hvis der i henhold til konklusionerne i den genoptagne undersøgelse ikke burde genindføres antidumpingtold, ville toldmyndighederne under alle omstændigheder have mulighed for at tilbagebetale hele det toldbeløb, som var opkrævet, siden den anfægtede forordning blev vedtaget, i overensstemmelse med den relevante toldlovgivning. Desuden vil denne tilbagebetaling også omfatte passende renter i overensstemmelse med den relevante toldlovgivning. I modsætning til, hvad GITI-gruppen hævder, ville virksomhederne derfor blive behørigt kompenseret for at have betalt den pågældende told. |
| --- | --- |

(56)

I den foreliggende sag satte Retten spørgsmålstegn ved metoden til beregning af underbuddet og dens indvirkning på årsagssammenhængen samt virkningen af den samme fejl på skadesmargenen for de virksomheder, der er genstand for Domstolens dom (27). Retten pålagde også Kommissionen at revidere og offentliggøre visse oplysninger vedrørende skadesindikatorerne. Disse elementer såede imidlertid ikke tvivl om gyldigheden af alle andre konklusioner i den anfægtede forordning. Domstolen fastslog endvidere, at Kommissionen efter genoptagelsen af proceduren kan vedtage en foranstaltning til erstatning for den annullerede foranstaltning og følgelig genindføre en endelig udligningstold ved i denne forbindelse at afhjælpe de konstaterede ulovligheder (28). I denne forbindelse er det irrelevant, om ulovlighederne specifikt vedrører toldniveauet eller ej. Selv hvis der i henhold til konklusionerne i den genoptagne undersøgelse ikke burde genindføres antidumpingtold, ville toldmyndighederne under alle omstændigheder have mulighed for at tilbagebetale hele det toldbeløb, som var opkrævet, siden den anfægtede forordning blev vedtaget, i overensstemmelse med den relevante toldlovgivning. Desuden vil denne tilbagebetaling også omfatte passende renter i overensstemmelse med den relevante toldlovgivning. I modsætning til, hvad GITI-gruppen hævder, ville virksomhederne derfor blive behørigt kompenseret for at have betalt den pågældende told.

27

28

| (57) | Domstolen har konsekvent fastholdt, at antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 1, og tilsvarende antisubsidiegrundforordningens artikel 14, stk. 1, ikke er til hinder for, at der ved retsakter genindføres antidumpingtold eller udligningstold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse (29). |
| --- | --- |

(57)

Domstolen har konsekvent fastholdt, at antidumpinggrundforordningens artikel 10, stk. 1, og tilsvarende antisubsidiegrundforordningens artikel 14, stk. 1, ikke er til hinder for, at der ved retsakter genindføres antidumpingtold eller udligningstold på importen i den periode, hvor de forordninger, der er erklæret ugyldige, fandt anvendelse (29).

29

| (58) | I modsætning til den registrering, der fandt sted i perioden før vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger, finder betingelserne i antisubsidiegrundforordningens artikel 14, stk. 4, ikke anvendelse i den foreliggende sag. Formålet med registreringen som led i gennemførelsen af Rettens dom er ikke at tillade en eventuel opkrævning af handelsbeskyttelsestold med tilbagevirkende kraft i henhold til førnævnte bestemmelser. Formålet er derimod at sikre effektiviteten af de gældende foranstaltninger uden unødig afbrydelse fra datoen for de omtvistede forordningers ikrafttræden og indtil genindførelsen af eventuel korrigeret toldved at sikre, at det i fremtiden er muligt at opkræve det korrekte toldbeløb. Som forklaret i betragtning 20 i forordningen om registrering kan genoptagelsen af den administrative procedure og den eventuelle genindførelse af told derfor ikke anses for at være i strid med princippet om ikketilbagevirkende kraft. Som parterne har erkendt, er denne helt samme tilgang for nylig desuden blevet bekræftet af Retten i dens dom i sag T-440/20 (30). Derfor blev påstanden om, at tolden ikke kan genindføres, afvist. |
| --- | --- |

(58)

I modsætning til den registrering, der fandt sted i perioden før vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger, finder betingelserne i antisubsidiegrundforordningens artikel 14, stk. 4, ikke anvendelse i den foreliggende sag. Formålet med registreringen som led i gennemførelsen af Rettens dom er ikke at tillade en eventuel opkrævning af handelsbeskyttelsestold med tilbagevirkende kraft i henhold til førnævnte bestemmelser. Formålet er derimod at sikre effektiviteten af de gældende foranstaltninger uden unødig afbrydelse fra datoen for de omtvistede forordningers ikrafttræden og indtil genindførelsen af eventuel korrigeret toldved at sikre, at det i fremtiden er muligt at opkræve det korrekte toldbeløb. Som forklaret i betragtning 20 i forordningen om registrering kan genoptagelsen af den administrative procedure og den eventuelle genindførelse af told derfor ikke anses for at være i strid med princippet om ikketilbagevirkende kraft. Som parterne har erkendt, er denne helt samme tilgang for nylig desuden blevet bekræftet af Retten i dens dom i sag T-440/20 (30). Derfor blev påstanden om, at tolden ikke kan genindføres, afvist.

30

| (59) | For så vidt angår princippet om retsbeskyttelse, der er fastsat i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, fremgår det af fast retspraksis, at princippet om retsbeskyttelse ikke er til hinder for, at en EU-institution, hvis retsakt tidligere er blevet annulleret, vedtager en ny bebyrdende retsakt af andre grunde (31). I den foreliggende sag er konklusionerne baseret på andre grunde end dem, der lå til grund for annullationen af den anfægtede forordning. I overensstemmelse med Rettens konklusioner (32) tilsidesatte Kommissionen derfor ikke princippet om effektiv retsbeskyttelse med den begrundelse, at den med den nuværende forordning genindførte en endelig antidumpingtold efter Domstolens annullering af den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(59)

For så vidt angår princippet om retsbeskyttelse, der er fastsat i artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, fremgår det af fast retspraksis, at princippet om retsbeskyttelse ikke er til hinder for, at en EU-institution, hvis retsakt tidligere er blevet annulleret, vedtager en ny bebyrdende retsakt af andre grunde (31). I den foreliggende sag er konklusionerne baseret på andre grunde end dem, der lå til grund for annullationen af den anfægtede forordning. I overensstemmelse med Rettens konklusioner (32) tilsidesatte Kommissionen derfor ikke princippet om effektiv retsbeskyttelse med den begrundelse, at den med den nuværende forordning genindførte en endelig antidumpingtold efter Domstolens annullering af den anfægtede forordning.

31

32

| (60) | CRIA fremførte, at da »der ikke er opstået nogen toldskyld«, ville genindførelsen af told »gå ud over den lovbestemte periode, hvor de nationale toldmyndigheder har ret til at opkræve told i betragtning af den treårige begrænsning (...)«. GITI-gruppen hævdede, at »genindførelsen med tilbagevirkende kraft (...) selv efter den treårige frist risikerer at gribe ind (ved at antyde, at told kan opkræves efter denne treårige frist) i de nationale toldmyndigheders selvstændige beslutningsproces og dermed risikerer at forstyrre den omhyggeligt tilpassede kompetencefordeling mellem Kommissionen og EU's medlemsstater som fastsat i EU-traktaterne.« Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog GITI-gruppen sin påstand. |
| --- | --- |

(60)

CRIA fremførte, at da »der ikke er opstået nogen toldskyld«, ville genindførelsen af told »gå ud over den lovbestemte periode, hvor de nationale toldmyndigheder har ret til at opkræve told i betragtning af den treårige begrænsning (...)«. GITI-gruppen hævdede, at »genindførelsen med tilbagevirkende kraft (...) selv efter den treårige frist risikerer at gribe ind (ved at antyde, at told kan opkræves efter denne treårige frist) i de nationale toldmyndigheders selvstændige beslutningsproces og dermed risikerer at forstyrre den omhyggeligt tilpassede kompetencefordeling mellem Kommissionen og EU's medlemsstater som fastsat i EU-traktaterne.« Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog GITI-gruppen sin påstand.

| (61) | Kommissionen fandt, at begge argumenter måtte afvises. For det første har Domstolen fastslået, at frister »ikke kan hindre Kommissionen i at vedtage en forordning om indførelse eller genindførelse af antidumpingtold eller så meget desto mere i at indlede eller genoptage proceduren forud for vedtagelsen« (33). På samme måde fastslog Retten, at »[EU-toldkodeksens artikel 103, stk. 1] kun finder anvendelse på meddelelse af toldbeløbet til debitor, og gennemførelsen heraf henhører derfor udelukkende under de nationale toldmyndigheder, som er kompetente til at foretage en sådan meddelelse. Den er derfor ikke til hinder for, at Kommissionen vedtager en forordning om indførelse eller genindførelse af en endelig udligningstold« (34). Med hensyn til påstanden om, at genindførelse griber ind i kompetencefordelingen mellem Kommissionen og medlemsstaterne, bemærkede Kommissionen, at GITI-gruppen ikke præciserede, hvilken traktatbestemmelse der ville blive overtrådt med genindførelsen af tolden. Ifølge Domstolens faste praksis har Kommissionen ret til at genindføre told, når den korrigerer de fejl, som Retten har fastslået (35). Desuden var denne forordning i sin helhed omfattet af undersøgelsesproceduren i antisubsidiegrundforordningens artikel 25, stk. 3. Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen fandt, at begge argumenter måtte afvises. For det første har Domstolen fastslået, at frister »ikke kan hindre Kommissionen i at vedtage en forordning om indførelse eller genindførelse af antidumpingtold eller så meget desto mere i at indlede eller genoptage proceduren forud for vedtagelsen« (33). På samme måde fastslog Retten, at »[EU-toldkodeksens artikel 103, stk. 1] kun finder anvendelse på meddelelse af toldbeløbet til debitor, og gennemførelsen heraf henhører derfor udelukkende under de nationale toldmyndigheder, som er kompetente til at foretage en sådan meddelelse. Den er derfor ikke til hinder for, at Kommissionen vedtager en forordning om indførelse eller genindførelse af en endelig udligningstold« (34). Med hensyn til påstanden om, at genindførelse griber ind i kompetencefordelingen mellem Kommissionen og medlemsstaterne, bemærkede Kommissionen, at GITI-gruppen ikke præciserede, hvilken traktatbestemmelse der ville blive overtrådt med genindførelsen af tolden. Ifølge Domstolens faste praksis har Kommissionen ret til at genindføre told, når den korrigerer de fejl, som Retten har fastslået (35). Desuden var denne forordning i sin helhed omfattet af undersøgelsesproceduren i antisubsidiegrundforordningens artikel 25, stk. 3. Disse påstande blev derfor afvist.

33

34

35

| (62) | GITI-gruppen hævdede, at en genindførelse med tilbagevirkende kraft af (revideret) antidumping- og udligningstold også ville være uforholdsmæssig og i strid med proportionalitetsprincippet i artikel 5, stk. 1 og 4, i traktaten om Den Europæiske Union. GITI-gruppen hævdede også, at genindførelsen af told med tilbagevirkende kraft ikke giver — og ikke kan give — EU-erhvervsgrenen nogen »yderligere« beskyttelse eller forhindrer yderligere import. Dette ville derfor være i strid med proportionalitetsprincippet. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog GITI-gruppen denne påstand. |
| --- | --- |

(62)

GITI-gruppen hævdede, at en genindførelse med tilbagevirkende kraft af (revideret) antidumping- og udligningstold også ville være uforholdsmæssig og i strid med proportionalitetsprincippet i artikel 5, stk. 1 og 4, i traktaten om Den Europæiske Union. GITI-gruppen hævdede også, at genindførelsen af told med tilbagevirkende kraft ikke giver — og ikke kan give — EU-erhvervsgrenen nogen »yderligere« beskyttelse eller forhindrer yderligere import. Dette ville derfor være i strid med proportionalitetsprincippet. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog GITI-gruppen denne påstand.

| (63) | Kommissionen mindede om, at det følger af fast retspraksis, at Kommissionen ikke tilsidesatte proportionalitetsprincippet, da den for at opfylde en dom genindførte en endelig told til en passende sats og fra datoen for de endelige foranstaltningers ikrafttræden. Den fandt det også passende, at de genindførte toldsatser blev nedsat, og at differencen blev påbudt refunderet eller eftergivet (36). Hvad endelig angår argumentet om, at det ikke ville være rimeligt, at EU-erhvervsgrenen fik en yderligere beskyttelse for fortiden, fastslog Retten, at denne påstand »ikke i sig selv er tilstrækkelig til at godtgøre, at genindførelsen af en endelig antidumpingtold, der er væsentligt nedsat ved den anfægtede forordning, ville være uforholdsmæssig i den foreliggende sag« (37). Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen mindede om, at det følger af fast retspraksis, at Kommissionen ikke tilsidesatte proportionalitetsprincippet, da den for at opfylde en dom genindførte en endelig told til en passende sats og fra datoen for de endelige foranstaltningers ikrafttræden. Den fandt det også passende, at de genindførte toldsatser blev nedsat, og at differencen blev påbudt refunderet eller eftergivet (36). Hvad endelig angår argumentet om, at det ikke ville være rimeligt, at EU-erhvervsgrenen fik en yderligere beskyttelse for fortiden, fastslog Retten, at denne påstand »ikke i sig selv er tilstrækkelig til at godtgøre, at genindførelsen af en endelig antidumpingtold, der er væsentligt nedsat ved den anfægtede forordning, ville være uforholdsmæssig i den foreliggende sag« (37). Disse påstande blev derfor afvist.

36

37

| (64) | Hämmerling hævdede, at der skulle tages hensyn til den nuværende økonomiske situation. Siden da har den pågældende økonomiske sektor skullet håndtere covid-19-krisen, den globale stigning i priserne, der påvirker hele forsyningskæden (herunder transport og logistik), og den relevante økonomiske krise og nu spørgsmål som stigningen i elomkostningerne, den høje inflation osv., der også er forårsaget af den russiske aggression mod Ukraine. Det ville derfor ikke være hensigtsmæssigt at genindføre den omhandlede told i en sektor, på et marked og i en mikro- og makroøkonomisk situation, der er fuldstændig forskellig fra den, der blev undersøgt i forbindelse med den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(64)

Hämmerling hævdede, at der skulle tages hensyn til den nuværende økonomiske situation. Siden da har den pågældende økonomiske sektor skullet håndtere covid-19-krisen, den globale stigning i priserne, der påvirker hele forsyningskæden (herunder transport og logistik), og den relevante økonomiske krise og nu spørgsmål som stigningen i elomkostningerne, den høje inflation osv., der også er forårsaget af den russiske aggression mod Ukraine. Det ville derfor ikke være hensigtsmæssigt at genindføre den omhandlede told i en sektor, på et marked og i en mikro- og makroøkonomisk situation, der er fuldstændig forskellig fra den, der blev undersøgt i forbindelse med den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den anfægtede forordning.

| (65) | Som forklaret i betragtning 11 kan proceduren for at erstatte en annulleret retsakt genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (38). I den foreliggende sag indtrådte den ulovlighed, som Retten konstaterede, i forordningen om indførelse af endelige udligningsforanstaltninger. Derfor kan Kommissionen ved afhjælpningen af de af Retten konstaterede ulovligheder ikke tage hensyn til den seneste udvikling, som ikke vedrører undersøgelsesperioden og den betragtede periode. Hvis det af de endeligt fastslåede kendsgerninger fremgår, at der ydes udligningsberettigede subsidier og forvoldes skade som følge heraf, og det af hensyn til Unionens interesser er påkrævet at gribe ind i henhold til artikel 31, indfører Kommissionen en endelig udligningstold, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 15, stk. 1. Genåbning af en undersøgelse kan derfor føre til, at udligningstolden kun genindføres, hvis Kommissionen konstaterer, at der ikke var tale om subsidiering, deraf følgende skade eller Unionens interesser i forhold til tolden i undersøgelsesperioden (39). |
| --- | --- |

(65)

Som forklaret i betragtning 11 kan proceduren for at erstatte en annulleret retsakt genoptages netop på det punkt, hvor ulovligheden indtrådte (38). I den foreliggende sag indtrådte den ulovlighed, som Retten konstaterede, i forordningen om indførelse af endelige udligningsforanstaltninger. Derfor kan Kommissionen ved afhjælpningen af de af Retten konstaterede ulovligheder ikke tage hensyn til den seneste udvikling, som ikke vedrører undersøgelsesperioden og den betragtede periode. Hvis det af de endeligt fastslåede kendsgerninger fremgår, at der ydes udligningsberettigede subsidier og forvoldes skade som følge heraf, og det af hensyn til Unionens interesser er påkrævet at gribe ind i henhold til artikel 31, indfører Kommissionen en endelig udligningstold, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 15, stk. 1. Genåbning af en undersøgelse kan derfor føre til, at udligningstolden kun genindføres, hvis Kommissionen konstaterer, at der ikke var tale om subsidiering, deraf følgende skade eller Unionens interesser i forhold til tolden i undersøgelsesperioden (39).

38

39

| (66) | GITI-gruppen hævdede, at genåbningen bør være strengt begrænset til de spørgsmål, som Retten behandlede. Kommissionen må derfor ikke erstatte underbudsanalysen med en analyse af pristrykket for at vurdere priseffekten, da den metode, som Kommissionen har valgt, fortsat er gyldig og derfor ikke er genstand for genåbning. Retten behandlede ikke virkningerne af en analyse af pristrykket, som derfor ikke var genstand for den nuværende genoptagelse. |
| --- | --- |

(66)

GITI-gruppen hævdede, at genåbningen bør være strengt begrænset til de spørgsmål, som Retten behandlede. Kommissionen må derfor ikke erstatte underbudsanalysen med en analyse af pristrykket for at vurdere priseffekten, da den metode, som Kommissionen har valgt, fortsat er gyldig og derfor ikke er genstand for genåbning. Retten behandlede ikke virkningerne af en analyse af pristrykket, som derfor ikke var genstand for den nuværende genoptagelse.

| (67) | Kommissionen bemærkede, at Retten satte spørgsmålstegn ved Kommissionens underbudsanalyse med hensyn til en rimelig sammenligning mellem eksportpriserne og EU-erhvervsgrenens priser. Der blev derfor sat spørgsmålstegn ved underbudsmetoden som sådan. Der var desuden intet til hinder for, at Kommissionen tog hensyn til eventuelle andre prisvirkninger af den subsidierede import, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 3. Domstolen fastslog i Deichmann-sagen, at Kommissionen har vide skønsbeføjelser: kun såfremt disse foranstaltninger er åbenbart uhensigtsmæssige i forhold til det forfulgte mål, kan det påvirke deres lovlighed (40). Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen bemærkede, at Retten satte spørgsmålstegn ved Kommissionens underbudsanalyse med hensyn til en rimelig sammenligning mellem eksportpriserne og EU-erhvervsgrenens priser. Der blev derfor sat spørgsmålstegn ved underbudsmetoden som sådan. Der var desuden intet til hinder for, at Kommissionen tog hensyn til eventuelle andre prisvirkninger af den subsidierede import, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 3. Domstolen fastslog i Deichmann-sagen, at Kommissionen har vide skønsbeføjelser: kun såfremt disse foranstaltninger er åbenbart uhensigtsmæssige i forhold til det forfulgte mål, kan det påvirke deres lovlighed (40). Denne påstand blev derfor afvist.

40

| (68) | GITI-gruppen anførte, at Kommissionen ikke kan fastlægge en ny tilgang til fastsættelse af prisunderbud. Navnlig bør Kommissionen ikke indføre en ny varekontrolnummerstruktur, dvs. ved at tilføje kundetypen, når den (gen)beregner underbuds- og skadesmargenerne (41). |
| --- | --- |

(68)

GITI-gruppen anførte, at Kommissionen ikke kan fastlægge en ny tilgang til fastsættelse af prisunderbud. Navnlig bør Kommissionen ikke indføre en ny varekontrolnummerstruktur, dvs. ved at tilføje kundetypen, når den (gen)beregner underbuds- og skadesmargenerne (41).

41

| (69) | Uden at det berører Kommissionens ret til at indføre nye elementer i varekontrolnummerstrukturen eller ej, mindede Kommissionen om, at de prisunderbudsberegninger, der er beskrevet i afsnit 4.1 nedenfor, ikke indførte nye elementer i varekontrolnummerstrukturen. Denne påstand var derfor irrelevant. |
| --- | --- |

(69)

Uden at det berører Kommissionens ret til at indføre nye elementer i varekontrolnummerstrukturen eller ej, mindede Kommissionen om, at de prisunderbudsberegninger, der er beskrevet i afsnit 4.1 nedenfor, ikke indførte nye elementer i varekontrolnummerstrukturen. Denne påstand var derfor irrelevant.

| (70) | CRIA hævdede både ved indledningen af undersøgelsen og efter fremlæggelsen af oplysninger, at retlige påstande, som er fremsat, men som Retten endnu ikke har taget stilling til, skal tages i betragtning, og at Kommissionen aktivt bør tage hensyn til de påstande, som Retten ikke har taget stilling til. |
| --- | --- |

(70)

CRIA hævdede både ved indledningen af undersøgelsen og efter fremlæggelsen af oplysninger, at retlige påstande, som er fremsat, men som Retten endnu ikke har taget stilling til, skal tages i betragtning, og at Kommissionen aktivt bør tage hensyn til de påstande, som Retten ikke har taget stilling til.

| (71) | Opoltrans hævdede, at der ikke var beviser for dumping af importen fra Kina på tidspunktet for undersøgelsen, og at det bl.a. ikke var hensigtsmæssigt at anvende USA som referenceland, at EU-erhvervsgrenen ikke lider skade, at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens situation og importen fra Kina, og at det ikke er i brugernes interesse at genindføre told. |
| --- | --- |

(71)

Opoltrans hævdede, at der ikke var beviser for dumping af importen fra Kina på tidspunktet for undersøgelsen, og at det bl.a. ikke var hensigtsmæssigt at anvende USA som referenceland, at EU-erhvervsgrenen ikke lider skade, at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens situation og importen fra Kina, og at det ikke er i brugernes interesse at genindføre told.

| (72) | Som Kommissionen forklarede i meddelelsen om genoptagelse, forbliver de konstateringer, der blev foretaget i den anfægtede forordning, og som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten enten afviste ved sin dom eller ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annulleringen af den anfægtede forordning, gyldige i fuldt omfang (42). Dette omfatter de spørgsmål, som CRIA og Opoltrans har peget på. Derfor var Kommissionen ikke forpligtet til at undersøge påstande om forhold ud over det, som Retten fandt ulovligt. |
| --- | --- |

(72)

Som Kommissionen forklarede i meddelelsen om genoptagelse, forbliver de konstateringer, der blev foretaget i den anfægtede forordning, og som ikke blev anfægtet, eller som blev anfægtet, men som Retten enten afviste ved sin dom eller ikke undersøgte, og som derfor ikke førte til annulleringen af den anfægtede forordning, gyldige i fuldt omfang (42). Dette omfatter de spørgsmål, som CRIA og Opoltrans har peget på. Derfor var Kommissionen ikke forpligtet til at undersøge påstande om forhold ud over det, som Retten fandt ulovligt.

42

6.   FORNYET UNDERSØGELSE AF PRISVIRKNINGERNE AF DEN PÅGÆLDENDE IMPORT OG ÅRSAGSSAMMENHÆNG

FORNYET UNDERSØGELSE AF PRISVIRKNINGERNE AF DEN PÅGÆLDENDE IMPORT OG ÅRSAGSSAMMENHÆNG

6.1.   Fastsættelse af underbud

Fastsættelse af underbud

| (73) | Som forklaret i betragtning 5-7 fandt Retten, at Kommissionen ikke foretog en rimelig sammenligning ved beregningen af prisunderbudsmargenerne, fordi den justerede de eksporterende producenters eksportpris ved analog anvendelse af antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9, mens EU-erhvervsgrenen også solgte via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og deres salg ikke blev justeret. |
| --- | --- |

(73)

Som forklaret i betragtning 5-7 fandt Retten, at Kommissionen ikke foretog en rimelig sammenligning ved beregningen af prisunderbudsmargenerne, fordi den justerede de eksporterende producenters eksportpris ved analog anvendelse af antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9, mens EU-erhvervsgrenen også solgte via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og deres salg ikke blev justeret.

| (74) | I præmis 163 i Rettens dom blev det desuden konstateret, at hvis der ikke var foretaget nogen justering i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9, »ville en sådan metode have gjort det muligt at foretage en rimelig sammenligning af priserne, når den pågældende vare og samme vare begge sælges gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder«. I dommens præmis 190 fastslog Retten, at en sådan sammenligning »ikke gør det muligt at udligne de potentielle virkninger af den fejl, der består i at sammenligne de faktiske salgspriser, som de kinesiske eksporterende producenter forlanger direkte ved salg til kunder i Unionen, på den ene side, og de videresalgspriser, der opkræves af salgsenheder, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-producenterne, på den anden side« (fremhævelse tilføjet). Endelig fastslog Retten i dommens præmis 134, at »uanset lovligheden og relevansen af det handelsled, som Kommissionen har valgt for så vidt angår eksporterende producenter eller EU-producenter, skal den sammenligning af priser, som denne institution foretager, altid være rimelig og i denne forbindelse vedrøre priser, der alle befinder sig i samme handelsled«. |
| --- | --- |

(74)

I præmis 163 i Rettens dom blev det desuden konstateret, at hvis der ikke var foretaget nogen justering i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9, »ville en sådan metode have gjort det muligt at foretage en rimelig sammenligning af priserne, når den pågældende vare og samme vare begge sælges gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder«. I dommens præmis 190 fastslog Retten, at en sådan sammenligning »ikke gør det muligt at udligne de potentielle virkninger af den fejl, der består i at sammenligne de faktiske salgspriser, som de kinesiske eksporterende producenter forlanger direkte ved salg til kunder i Unionen, på den ene side, og de videresalgspriser, der opkræves af salgsenheder, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-producenterne, på den anden side« (fremhævelse tilføjet). Endelig fastslog Retten i dommens præmis 134, at »uanset lovligheden og relevansen af det handelsled, som Kommissionen har valgt for så vidt angår eksporterende producenter eller EU-producenter, skal den sammenligning af priser, som denne institution foretager, altid være rimelig og i denne forbindelse vedrøre priser, der alle befinder sig i samme handelsled«.

potentielle

| (75) | Som forklaret i præmis 150 i Rettens dom udgør de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenters salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder 0 % for Xingyuan-gruppen, 34 % for GITI-gruppen, 19 % for Aeolus-gruppen og 98,6 % for Hankook-gruppen. Desuden præciserede Kommissionen i sit svar på en foranstaltning med henblik på tilrettelæggelse af Rettens procedure, at procentdelen af salget gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder udgjorde 46,9 % af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter og 87 % af de stikprøveudtagne EU-producenter. Derfor var andelen af salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder høj til meget høj for hver af de to stikprøver. |
| --- | --- |

(75)

Som forklaret i præmis 150 i Rettens dom udgør de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenters salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder 0 % for Xingyuan-gruppen, 34 % for GITI-gruppen, 19 % for Aeolus-gruppen og 98,6 % for Hankook-gruppen. Desuden præciserede Kommissionen i sit svar på en foranstaltning med henblik på tilrettelæggelse af Rettens procedure, at procentdelen af salget gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder udgjorde 46,9 % af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter og 87 % af de stikprøveudtagne EU-producenter. Derfor var andelen af salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder høj til meget høj for hver af de to stikprøver.

| (76) | Som forklaret i betragtning 658 i den anfægtede forordning fastsatte Kommissionen prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne: |
| --- | --- |

(76)

Som forklaret i betragtning 658 i den anfægtede forordning fastsatte Kommissionen prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

| (77) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype og segment, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau samt |
| --- | --- |

(77)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype og segment, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau samt

| (78) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype og segment af importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for told og omkostninger efter importen (»hjemtagelsesprisen«). |
| --- | --- |

(78)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype og segment af importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for told og omkostninger efter importen (»hjemtagelsesprisen«).

| (79) | For at opfylde Rettens dom blev eksportpriserne, hvor salget foregik gennem forretningsmæssigt forbundne forhandlere, ikke længere justeret analogt i overensstemmelse med antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9. Den forretningsmæssigt forbundne forhandlers salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) og fortjenesten for en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev således lagt til eksportprisen. |
| --- | --- |

(79)

For at opfylde Rettens dom blev eksportpriserne, hvor salget foregik gennem forretningsmæssigt forbundne forhandlere, ikke længere justeret analogt i overensstemmelse med antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 9. Den forretningsmæssigt forbundne forhandlers salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) og fortjenesten for en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev således lagt til eksportprisen.

| (80) | Kommissionen vurderede desuden, om der var andre potentielle handelsspørgsmål, der burde behandles med henblik på en rimelig sammenligning i tilfælde, hvor de eksporterende producenter solgte direkte til kunder i Unionen, men hvor de stikprøveudtagne EU-producenter solgte gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder til kunder i Unionen. Med henblik herpå foretog den en detaljeret prisanalyse af alle de stikprøveudtagne EU-producenters salg med henblik på at fastlægge prismønstrene for direkte salg fra fabrikken og indirekte salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder. Sammenligningen viste betydelige prisforskelle inden for en og samme varetype, men uden noget åbenlyst prismønster. Selv om forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i princippet bør afholde markedsføringsomkostninger ved salg til kunder i Unionen, viste det sig, at disse omkostninger ikke konsekvent blev væltet over på de endelige priser. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen vurderede desuden, om der var andre potentielle handelsspørgsmål, der burde behandles med henblik på en rimelig sammenligning i tilfælde, hvor de eksporterende producenter solgte direkte til kunder i Unionen, men hvor de stikprøveudtagne EU-producenter solgte gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder til kunder i Unionen. Med henblik herpå foretog den en detaljeret prisanalyse af alle de stikprøveudtagne EU-producenters salg med henblik på at fastlægge prismønstrene for direkte salg fra fabrikken og indirekte salg gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder. Sammenligningen viste betydelige prisforskelle inden for en og samme varetype, men uden noget åbenlyst prismønster. Selv om forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i princippet bør afholde markedsføringsomkostninger ved salg til kunder i Unionen, viste det sig, at disse omkostninger ikke konsekvent blev væltet over på de endelige priser.

| (81) | Derfor konkluderede Kommissionen, at hverken salg direkte fra producenten eller salg gennem producentens salgsenheder havde nogen nævneværdig indvirkning på prisniveauet for et sådant salg til kunden. Navnlig blev det konstateret, at salg gennem en forretningsmæssigt forbundet enhed ikke førte til højere priser end salg direkte fra producenten. Kommissionen fandt således ikke nogen potentielle virkninger på de prisniveauer, der skulle udlignes, således som Retten havde mistanke om i dommens præmis 190. I dette tilfælde var det derfor berettiget at sammenligne de stikprøveudtagne EU-producenters faktiske salgspriser ved direkte salg eller salg via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i Unionen med de stikprøveudtagne eksporterende producenters eksportpriser. |
| --- | --- |

(81)

Derfor konkluderede Kommissionen, at hverken salg direkte fra producenten eller salg gennem producentens salgsenheder havde nogen nævneværdig indvirkning på prisniveauet for et sådant salg til kunden. Navnlig blev det konstateret, at salg gennem en forretningsmæssigt forbundet enhed ikke førte til højere priser end salg direkte fra producenten. Kommissionen fandt således ikke nogen potentielle virkninger på de prisniveauer, der skulle udlignes, således som Retten havde mistanke om i dommens præmis 190. I dette tilfælde var det derfor berettiget at sammenligne de stikprøveudtagne EU-producenters faktiske salgspriser ved direkte salg eller salg via forretningsmæssigt forbundne salgsenheder i Unionen med de stikprøveudtagne eksporterende producenters eksportpriser.

| (82) | Kommissionen foretog også en detaljeret analyse af de prismønstre pr. salgskanal, som EU-erhvervsgrenen anvendte. I den forbindelse solgte EU-erhvervsgrenen til brugere, distributører, detailhandlere og »andre« i forskellige mængder. Salget til alle andre kunder end »andre« var repræsentativt for alle varetyper. Kommissionen bemærkede, at priserne ved salg til brugere af samme varetype ofte var lavere end ved salg til distributører og detailhandlere, men det modsatte kunne også konstateres. Forskellene i priser til de forskellige kunder afhang ikke nødvendigvis af de samlede mængder, der blev solgt til en bestemt kunde. Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var noget åbenlyst mønster i de priser, der blev opkrævet af forskellige kundetyper, og at der ikke var behov for yderligere justeringer for at sikre en rimelig sammenligning som foreskrevet af Retten. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen foretog også en detaljeret analyse af de prismønstre pr. salgskanal, som EU-erhvervsgrenen anvendte. I den forbindelse solgte EU-erhvervsgrenen til brugere, distributører, detailhandlere og »andre« i forskellige mængder. Salget til alle andre kunder end »andre« var repræsentativt for alle varetyper. Kommissionen bemærkede, at priserne ved salg til brugere af samme varetype ofte var lavere end ved salg til distributører og detailhandlere, men det modsatte kunne også konstateres. Forskellene i priser til de forskellige kunder afhang ikke nødvendigvis af de samlede mængder, der blev solgt til en bestemt kunde. Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke var noget åbenlyst mønster i de priser, der blev opkrævet af forskellige kundetyper, og at der ikke var behov for yderligere justeringer for at sikre en rimelig sammenligning som foreskrevet af Retten.

| (83) | Kommissionen mindede om, at den i et notat til sagsakterne af 30. januar 2023 fremlagde yderligere oplysninger vedrørende sin analyse af EU-erhvervsgrenens priser ved direkte og indirekte salg samt ved salg til forskellige typer kunder. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen mindede om, at den i et notat til sagsakterne af 30. januar 2023 fremlagde yderligere oplysninger vedrørende sin analyse af EU-erhvervsgrenens priser ved direkte og indirekte salg samt ved salg til forskellige typer kunder.

| (84) | Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger var CRIA uenig i Kommissionens konklusion om, at der ikke kunne identificeres noget prismønster med hensyn til EU-producenternes salg. Kommissionen bemærkede, at CRIA ikke underbyggede sin påstand og ikke fremlagde dokumentation for, at Kommissionens analyse var forkert. Den afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(84)

Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger var CRIA uenig i Kommissionens konklusion om, at der ikke kunne identificeres noget prismønster med hensyn til EU-producenternes salg. Kommissionen bemærkede, at CRIA ikke underbyggede sin påstand og ikke fremlagde dokumentation for, at Kommissionens analyse var forkert. Den afviste derfor påstanden.

| (85) | Den reviderede vejede gennemsnitlige underbudsmargen baseret på de stikprøveudtagne eksporterende producenter var på 14,7 %. |
| --- | --- |

(85)

Den reviderede vejede gennemsnitlige underbudsmargen baseret på de stikprøveudtagne eksporterende producenter var på 14,7 %.

6.2.   Pristryk

Pristryk

| (86) | Kommissionen mente, at den pågældende import under alle omstændigheder fortsat ville udøve et negativt pres på salgsprisen i Unionen, også selv hvis den reviderede underbudsmargen skulle blive anset for at være marginal eller upassende. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen mente, at den pågældende import under alle omstændigheder fortsat ville udøve et negativt pres på salgsprisen i Unionen, også selv hvis den reviderede underbudsmargen skulle blive anset for at være marginal eller upassende.

| (87) | Dumpingimport kan have en betydelig indvirkning på et marked, hvor prisfølsomhed er vigtig. Som anført i betragtning 628 i den anfægtede forordning er EU-markedet for dæk til lastbiler og busser et meget konkurrencepræget marked, hvor prisforskelle kan have stor indvirkning på markedet. |
| --- | --- |

(87)

Dumpingimport kan have en betydelig indvirkning på et marked, hvor prisfølsomhed er vigtig. Som anført i betragtning 628 i den anfægtede forordning er EU-markedet for dæk til lastbiler og busser et meget konkurrencepræget marked, hvor prisforskelle kan have stor indvirkning på markedet.

| (88) | Som det fremgår af tabel 9-12 i den anfægtede forordning, faldt EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris i den betragtede periode med 8 %, mens enhedsproduktionsomkostningerne faldt med 6 %. Situationen var mest alvorlig på niveau 3, hvor salgsprisen faldt med 5 %, mens enhedsproduktionsomkostningerne steg med 1 %. I sidste ende blev virksomheder på niveau 3 på grund af subsidieret import tvunget til at sælge til en pris, der svarede til deres produktionsomkostninger, og dermed sælge uden indregnet fortjeneste og derfor med tab. Importen fra Kina udøvede derfor pristryk på grund af mængden (stigning på 32 %) og priserne (fald på 11 %) i den betragtede periode, hvilket ikke gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at opjustere sine priser for at tage højde for stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(88)

Som det fremgår af tabel 9-12 i den anfægtede forordning, faldt EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris i den betragtede periode med 8 %, mens enhedsproduktionsomkostningerne faldt med 6 %. Situationen var mest alvorlig på niveau 3, hvor salgsprisen faldt med 5 %, mens enhedsproduktionsomkostningerne steg med 1 %. I sidste ende blev virksomheder på niveau 3 på grund af subsidieret import tvunget til at sælge til en pris, der svarede til deres produktionsomkostninger, og dermed sælge uden indregnet fortjeneste og derfor med tab. Importen fra Kina udøvede derfor pristryk på grund af mængden (stigning på 32 %) og priserne (fald på 11 %) i den betragtede periode, hvilket ikke gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at opjustere sine priser for at tage højde for stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne.

| (89) | Derfor konkluderede Kommissionen, at selv hvis forekomsten af underbud ville blive anfægtet, så ville der være tale om pristryk som følge af den pågældende import i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(89)

Derfor konkluderede Kommissionen, at selv hvis forekomsten af underbud ville blive anfægtet, så ville der være tale om pristryk som følge af den pågældende import i dette tilfælde.

6.3.   Årsagssammenhæng

Årsagssammenhæng

| (90) | Kommissionen undersøgte, om der stadig ville være en årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og den skade, som EU-producenterne har lidt, i betragtning af de reviderede underbudsmargener for importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter og konklusionerne om pristryk. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen undersøgte, om der stadig ville være en årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og den skade, som EU-producenterne har lidt, i betragtning af de reviderede underbudsmargener for importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter og konklusionerne om pristryk.

| (91) | På trods af et fald i underbudsmargenen for alle stikprøveudtagne kinesiske eksportører, undtagen Xingyuan-gruppen, ændrede dette ikke det forhold, at importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksportører underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i betydeligt omfang. De reviderede underbudsmargener ændrede således ikke Kommissionens oprindelige konklusion om eksistensen af årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-producenterne har lidt, og den subsidierede import fra Kina i afsnit 5.1 i forordningen om midlertidig told og bekræftet i afsnit 5.1 i den anfægtede forordning. De reviderede underbudsmargener og de yderligere konklusioner om pristryk i den foreliggende sag ændrede hverken analysen eller konklusionerne vedrørende andre årsager til skade, jf. afsnit 5.1 i den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(91)

På trods af et fald i underbudsmargenen for alle stikprøveudtagne kinesiske eksportører, undtagen Xingyuan-gruppen, ændrede dette ikke det forhold, at importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksportører underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i betydeligt omfang. De reviderede underbudsmargener ændrede således ikke Kommissionens oprindelige konklusion om eksistensen af årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-producenterne har lidt, og den subsidierede import fra Kina i afsnit 5.1 i forordningen om midlertidig told og bekræftet i afsnit 5.1 i den anfægtede forordning. De reviderede underbudsmargener og de yderligere konklusioner om pristryk i den foreliggende sag ændrede hverken analysen eller konklusionerne vedrørende andre årsager til skade, jf. afsnit 5.1 i den anfægtede forordning.

| (92) | Kommissionen fastholdt derfor sin konklusion om, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes den subsidierede import fra Kina, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem skaden og den subsidierede import. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen fastholdt derfor sin konklusion om, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes den subsidierede import fra Kina, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem skaden og den subsidierede import.

7.   FORNYET UNDERSØGELSE AF SKADESMARGENERNE FOR DE VIRKSOMHEDER, DER ER OMFATTET AF GENOPTAGELSEN

FORNYET UNDERSØGELSE AF SKADESMARGENERNE FOR DE VIRKSOMHEDER, DER ER OMFATTET AF GENOPTAGELSEN

| (93) | I dommens præmis 179 fastslog Retten, at »beregningen af skadesmargenen består i at sammenligne de importpriser, der blev anvendt ved beregningen af prisunderbuddet, på den ene side, med de ikke-skadevoldende priser på samme vare, herunder en målfortjeneste, der afspejler normale markedsvilkår, på den anden side. Derfor kan en fejl vedrørende det handelsled, ved hvilket prissammenligningen foretages, påvirke såvel beregningen af prisunderbuddet som beregningen af skadesmargenen«. |
| --- | --- |

(93)

I dommens præmis 179 fastslog Retten, at »beregningen af skadesmargenen består i at sammenligne de importpriser, der blev anvendt ved beregningen af prisunderbuddet, på den ene side, med de ikke-skadevoldende priser på samme vare, herunder en målfortjeneste, der afspejler normale markedsvilkår, på den anden side. Derfor kan en fejl vedrørende det handelsled, ved hvilket prissammenligningen foretages, påvirke såvel beregningen af prisunderbuddet som beregningen af skadesmargenen«.

| (94) | For at opfylde dommen foretog Kommissionen en ny beregning af skadestærsklen for alle de virksomheder, der er omfattet af genoptagelsen. |
| --- | --- |

(94)

For at opfylde dommen foretog Kommissionen en ny beregning af skadestærsklen for alle de virksomheder, der er omfattet af genoptagelsen.

| (95) | I den oprindelige undersøgelse fastsatte Kommissionen skadestærsklen i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  — | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de fire stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, |
| --- | --- | --- |

(95)

I den oprindelige undersøgelse fastsatte Kommissionen skadestærsklen i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

—

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de fire stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik,

| — | samme eksportpris som fastsat i betragtning 76, andet led. |
| --- | --- |

—

samme eksportpris som fastsat i betragtning 76, andet led.

| (96) | EU-erhvervsgrenens ikkeskadevoldende pris er baseret på produktionsomkostningerne pr. varetype, inkl. SA&G-omkostninger, plus en rimelig fortjeneste og fastsat ab fabrik. I dette særlige tilfælde havde Kommissionen dog ikke tilstrækkeligt detaljerede og verificerede oplysninger om produktionsomkostningerne på PCN-basis, hvilket er nødvendigt for at beregne skadesmargenen som beskrevet ovenfor. I betragtning af de særlige omstændigheder i denne sag, og idet det bemærkes, at der ikke var nogen prisforskel afhængigt af den salgskanal, der anvendes af de stikprøveudtagne EU-producenter, blev den ikkeskadevoldende pris undtagelsesvis baseret på den endelige salgspris pr. varetype, solgt direkte eller gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og forlangt af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, jf. betragtning 95, første led, hvorfra den faktiske fortjeneste blev fratrukket, og der blev derefter lagt en rimelig fortjeneste til. I betragtning af disse særlige omstændigheder og for at opfylde dommen blev det anset for hensigtsmæssigt at sammenligne denne pris med de eksporterende producenters endelige salgspriser symmetrisk, dvs. for de forretningsmæssigt forbundne importører, også justeret kun for told og omkostninger efter importen, jf. betragtning 76, andet led, men inklusive SA&G-omkostninger og fortjeneste for de eksporterende producenters forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. |
| --- | --- |

(96)

EU-erhvervsgrenens ikkeskadevoldende pris er baseret på produktionsomkostningerne pr. varetype, inkl. SA&G-omkostninger, plus en rimelig fortjeneste og fastsat ab fabrik. I dette særlige tilfælde havde Kommissionen dog ikke tilstrækkeligt detaljerede og verificerede oplysninger om produktionsomkostningerne på PCN-basis, hvilket er nødvendigt for at beregne skadesmargenen som beskrevet ovenfor. I betragtning af de særlige omstændigheder i denne sag, og idet det bemærkes, at der ikke var nogen prisforskel afhængigt af den salgskanal, der anvendes af de stikprøveudtagne EU-producenter, blev den ikkeskadevoldende pris undtagelsesvis baseret på den endelige salgspris pr. varetype, solgt direkte eller gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og forlangt af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, jf. betragtning 95, første led, hvorfra den faktiske fortjeneste blev fratrukket, og der blev derefter lagt en rimelig fortjeneste til. I betragtning af disse særlige omstændigheder og for at opfylde dommen blev det anset for hensigtsmæssigt at sammenligne denne pris med de eksporterende producenters endelige salgspriser symmetrisk, dvs. for de forretningsmæssigt forbundne importører, også justeret kun for told og omkostninger efter importen, jf. betragtning 76, andet led, men inklusive SA&G-omkostninger og fortjeneste for de eksporterende producenters forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen.

| (97) | I lyset af Rettens konklusioner i præmis 190 i dens dom undersøgte Kommissionen desuden nøje, om der var andre spørgsmål om handelsled, som ville kræve en kompensation for at foretage en rimelig sammenligning, eftersom 87 % af stikprøven af EU-producenter, der solgte gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og mange eksporterende producenter også havde direkte salg til endelige kunder. Kommissionen mindede om, at EU-erhvervsgrenens endelige salgspriser pr. varetype blev anvendt i beregningerne af skadesmargenen, jf. betragtning 96. Som Retten påpegede i dommens præmis 179, så gjaldt konklusionerne vedrørende underbudsberegningerne derfor fuldt ud også for beregningerne af skadesmargenen, for så vidt angik en rimelig sammenligning. Som forklaret i betragtning 80 og 81 konstaterede Kommissionen ingen andre handelsled, der ville kræve en justering for at foretage en rimelig sammenligning. |
| --- | --- |

(97)

I lyset af Rettens konklusioner i præmis 190 i dens dom undersøgte Kommissionen desuden nøje, om der var andre spørgsmål om handelsled, som ville kræve en kompensation for at foretage en rimelig sammenligning, eftersom 87 % af stikprøven af EU-producenter, der solgte gennem forretningsmæssigt forbundne salgsenheder, og mange eksporterende producenter også havde direkte salg til endelige kunder. Kommissionen mindede om, at EU-erhvervsgrenens endelige salgspriser pr. varetype blev anvendt i beregningerne af skadesmargenen, jf. betragtning 96. Som Retten påpegede i dommens præmis 179, så gjaldt konklusionerne vedrørende underbudsberegningerne derfor fuldt ud også for beregningerne af skadesmargenen, for så vidt angik en rimelig sammenligning. Som forklaret i betragtning 80 og 81 konstaterede Kommissionen ingen andre handelsled, der ville kræve en justering for at foretage en rimelig sammenligning.

| (98) | De reviderede skadesmargener, der således blev fastsat, var følgende:






  Virksomhed | Skadestærskel (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingyuan-gruppen | 55,07 % |
| GITI-gruppen | 28,51 % |
| Hankook-gruppen | 10,31 % |
| Aeolus/Pirelli | 27,56 % |
| Virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelserne | 23,15 % |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd  (43) | 55,07 % |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd,
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd  (44) | 55,07 % |

(98)

De reviderede skadesmargener, der således blev fastsat, var følgende:

Virksomhed

Skadestærskel (%)

Xingyuan-gruppen

55,07 %

GITI-gruppen

28,51 %

Hankook-gruppen

10,31 %

Aeolus/Pirelli

27,56 %

Virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelserne

23,15 %

Zhongce Rubber Group Co., Ltd  (43)

43

55,07 %

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd,

Hefei Wanli Tire Co., Ltd  (44)

44

55,07 %

8.   VIDEREGIVELSE AF DE OPLYSNINGER, SOM RETTEN HAR ANGIVET, MED HENBLIK PÅ AT GØRE DET MULIGT FOR SAGSØGERNE AT UDØVE DERES RET TIL FORSVAR

VIDEREGIVELSE AF DE OPLYSNINGER, SOM RETTEN HAR ANGIVET, MED HENBLIK PÅ AT GØRE DET MULIGT FOR SAGSØGERNE AT UDØVE DERES RET TIL FORSVAR

| (99) | Retten anførte i dommens præmis 33, at Kommissionen tilsidesatte sagsøgernes ret til forsvar ved ikke at videregive nogen af de oplysninger, der er nævnt i samme doms præmis 244. |
| --- | --- |

(99)

Retten anførte i dommens præmis 33, at Kommissionen tilsidesatte sagsøgernes ret til forsvar ved ikke at videregive nogen af de oplysninger, der er nævnt i samme doms præmis 244.

| (100) | Retten anførte de pågældende oplysninger i dommens præmis 244:






  — | bruttoskadesindikatorer før anvendelse af den tilpassede vægting og oplysninger vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side, |
| --- | --- | --- |

(100)

Retten anførte de pågældende oplysninger i dommens præmis 244:

—

bruttoskadesindikatorer før anvendelse af den tilpassede vægting og oplysninger vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side,

| — | andre skadesindikatorer end rentabilitet efter revision af vægtningen, |
| --- | --- |

—

andre skadesindikatorer end rentabilitet efter revision af vægtningen,

| — | visse oplysninger vedrørende kilderne til makroøkonomiske skadesoplysninger og listen over de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der indstillede produktionen, |
| --- | --- |

—

visse oplysninger vedrørende kilderne til makroøkonomiske skadesoplysninger og listen over de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der indstillede produktionen,

| — | den samlede nøjagtige salgsmængde for de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelserne, og oplysninger vedrørende antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den samlede nøjagtige salgsmængde for de af EU-erhvervsgrenens SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelserne, og oplysninger vedrørende antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen.

8.1.   Skadesindikatorer, med og uden vægtning, og for SMV'er og store virksomheder hver for sig

Skadesindikatorer, med og uden vægtning, og for SMV'er og store virksomheder hver for sig

| (101) | I dommens præmis 215-235 fandt Retten, at Kommissionen efter ændringerne i den endelige vægtning (se betragtning 707-711 i den anfægtede forordning) korrekt beregnede og viste rentabiliteten af salget i Unionen på EU-erhvervsgrenens niveau som helhed (tabel 16 i den anfægtede forordning) og på niveau 3 (tabel 20 i den anfægtede forordning). Som Retten anførte i dommens præmis 227, var det dog nødvendigt at foretage en ny beregning af alle andre mikroøkonomiske indikatorer end rentabiliteten som følge af ændringen i vægtningsmetoden. Ved at undlade dette undersøgte Kommissionen ikke objektivt virkningerne af den subsidierede import i overensstemmelse med antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 3. |
| --- | --- |

(101)

I dommens præmis 215-235 fandt Retten, at Kommissionen efter ændringerne i den endelige vægtning (se betragtning 707-711 i den anfægtede forordning) korrekt beregnede og viste rentabiliteten af salget i Unionen på EU-erhvervsgrenens niveau som helhed (tabel 16 i den anfægtede forordning) og på niveau 3 (tabel 20 i den anfægtede forordning). Som Retten anførte i dommens præmis 227, var det dog nødvendigt at foretage en ny beregning af alle andre mikroøkonomiske indikatorer end rentabiliteten som følge af ændringen i vægtningsmetoden. Ved at undlade dette undersøgte Kommissionen ikke objektivt virkningerne af den subsidierede import i overensstemmelse med antisubsidiegrundforordningens artikel 8, stk. 3.

| (102) | For at opfylde Rettens dom analyserede Kommissionen derfor i de følgende afsnit virkningen af at anvende den vægtning, der blev fastsat i den endelige fase, på alle mikroøkonomiske indikatorer, bortset fra den samlede rentabilitet og rentabilitet for niveau 3 (»den reviderede vægtning«). Som anført nedenfor ændrede anvendelsen af denne vægtning ikke væsentligt nogen af Kommissionens konklusioner vedrørende de mikroøkonomiske indikatorer. Det blev derfor bekræftet, at der forekom væsentlig skade i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(102)

For at opfylde Rettens dom analyserede Kommissionen derfor i de følgende afsnit virkningen af at anvende den vægtning, der blev fastsat i den endelige fase, på alle mikroøkonomiske indikatorer, bortset fra den samlede rentabilitet og rentabilitet for niveau 3 (»den reviderede vægtning«). Som anført nedenfor ændrede anvendelsen af denne vægtning ikke væsentligt nogen af Kommissionens konklusioner vedrørende de mikroøkonomiske indikatorer. Det blev derfor bekræftet, at der forekom væsentlig skade i den betragtede periode.

| (103) | Endvidere fastslog Retten i præmis 244 i sin dom, at Kommissionen tilsidesatte sagsøgernes ret til forsvar ved ikke at oplyse dem om bruttoskadesindikatorerne før anvendelsen af vægtningsjusteringer og oplysningerne vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side. Retten pålagde dog ikke Kommissionen at genindføre sine konklusioner om skade uden anvendelse af justeringskoefficienter. Retten begrænsede sig derimod til at foreskrive, at disse bruttoskadesindikatorer skulle have været meddelt de berørte parter før anvendelsen af eventuelle vægtningsjusteringer. |
| --- | --- |

(103)

Endvidere fastslog Retten i præmis 244 i sin dom, at Kommissionen tilsidesatte sagsøgernes ret til forsvar ved ikke at oplyse dem om bruttoskadesindikatorerne før anvendelsen af vægtningsjusteringer og oplysningerne vedrørende SMV'er på den ene side og store virksomheder på den anden side. Retten pålagde dog ikke Kommissionen at genindføre sine konklusioner om skade uden anvendelse af justeringskoefficienter. Retten begrænsede sig derimod til at foreskrive, at disse bruttoskadesindikatorer skulle have været meddelt de berørte parter før anvendelsen af eventuelle vægtningsjusteringer.

| (104) | I lyset af ovenstående og for at opfylde Rettens dom har Kommissionen i følgende afsnit fremlagt de mikroøkonomiske indikatorer, der er fastlagt: 1) i den foreløbige fase i forordningen om midlertidig told, 2) i den endelige fase efter revision af vægtningen (kaldet »revideret vægtning« i alle nedenstående tabeller), 3) uden vægtningsjustering og 4) inden for niveau 3: 4a) indikatorer kun for SMV'er og 4b) indikatorer kun for store virksomheder. |
| --- | --- |

(104)

I lyset af ovenstående og for at opfylde Rettens dom har Kommissionen i følgende afsnit fremlagt de mikroøkonomiske indikatorer, der er fastlagt: 1) i den foreløbige fase i forordningen om midlertidig told, 2) i den endelige fase efter revision af vægtningen (kaldet »revideret vægtning« i alle nedenstående tabeller), 3) uden vægtningsjustering og 4) inden for niveau 3: 4a) indikatorer kun for SMV'er og 4b) indikatorer kun for store virksomheder.

8.1.1.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (105) | Som forklaret i betragtning 704-711 i den anfægtede forordning fandt Kommissionen, at de mikroøkonomiske indikatorer ikke kunne afspejle EU-erhvervsgrenens faktiske situation, da de store stikprøveudtagne virksomheder havde en større indvirkning på de samlede oplysninger end de stikprøveudtagne SMV'er, mens sidstnævntes andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg var på ca. 13 %. |
| --- | --- |

(105)

Som forklaret i betragtning 704-711 i den anfægtede forordning fandt Kommissionen, at de mikroøkonomiske indikatorer ikke kunne afspejle EU-erhvervsgrenens faktiske situation, da de store stikprøveudtagne virksomheder havde en større indvirkning på de samlede oplysninger end de stikprøveudtagne SMV'er, mens sidstnævntes andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg var på ca. 13 %.

| (106) | Kommissionen besluttede derfor at øge vægten af de stikprøveudtagne SMV'er. Følgende vægtning blev anvendt i den anfægtede forordning i den endelige fase. Først fastsatte Kommissionen procentdelen af SMV'ers og store virksomheders salg af det samlede EU-salg. Dernæst angav Kommissionen de stikprøveudtagne SMV'ers og de store stikprøveudtagne producenters salg med deres respektive mængde i det samlede EU-salg. Endelig blev procentsatserne sammenlignet, og SMV'ernes oplysninger blev forhøjet for at afspejle den samme procentdel som de store stikprøveudtagne virksomheder. Jf. betragtning 147. I den foreløbige fase anvendte Kommissionen også en yderligere justering (dvs. for at afspejle andelen af hvert niveau i EU-salget i de stikprøveudtagne oplysninger). Som forklaret i den anfægtede forordning blev denne justering imidlertid opgivet i den endelige fase, da de interesserede parter anfægtede anvendelsen af et fast forhold i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen besluttede derfor at øge vægten af de stikprøveudtagne SMV'er. Følgende vægtning blev anvendt i den anfægtede forordning i den endelige fase. Først fastsatte Kommissionen procentdelen af SMV'ers og store virksomheders salg af det samlede EU-salg. Dernæst angav Kommissionen de stikprøveudtagne SMV'ers og de store stikprøveudtagne producenters salg med deres respektive mængde i det samlede EU-salg. Endelig blev procentsatserne sammenlignet, og SMV'ernes oplysninger blev forhøjet for at afspejle den samme procentdel som de store stikprøveudtagne virksomheder. Jf. betragtning 147. I den foreløbige fase anvendte Kommissionen også en yderligere justering (dvs. for at afspejle andelen af hvert niveau i EU-salget i de stikprøveudtagne oplysninger). Som forklaret i den anfægtede forordning blev denne justering imidlertid opgivet i den endelige fase, da de interesserede parter anfægtede anvendelsen af et fast forhold i den betragtede periode.

| (107) | Vægtningsjusteringen havde en indvirkning på resultatet af de samlede mikroindikatorer, men også på niveau 3, fordi både store virksomheder og SMV'er var aktive på dette niveau. Tendenserne på niveau 1 og 2 blev ikke påvirket, da kun store virksomheder var aktive på disse niveauer. Som anført i betragtning 102 havde vægtningsjusteringen en begrænset indvirkning på de samlede mikroøkonomiske indikatorer, fordi SMV'ernes salg i undersøgelsesperioden blev anslået til ca. 13 % af det samlede EU-salg i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(107)

Vægtningsjusteringen havde en indvirkning på resultatet af de samlede mikroindikatorer, men også på niveau 3, fordi både store virksomheder og SMV'er var aktive på dette niveau. Tendenserne på niveau 1 og 2 blev ikke påvirket, da kun store virksomheder var aktive på disse niveauer. Som anført i betragtning 102 havde vægtningsjusteringen en begrænset indvirkning på de samlede mikroøkonomiske indikatorer, fordi SMV'ernes salg i undersøgelsesperioden blev anslået til ca. 13 % af det samlede EU-salg i undersøgelsesperioden.

8.1.1.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (108) | De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 1


  Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger











  Baseret på: | (EUR/hjul) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 9 i den anfægtede forordning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Tabel 9 i den anfægtede forordning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(108)

De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 1

Tabel 1

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger

Baseret på:

(EUR/hjul)

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 9 i den anfægtede forordning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

237

225

216

218

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Revideret vægtning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

239

228

219

220

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Uden vægtning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

252

238

226

228

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Tabel 9 i den anfægtede forordning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

200

188

183

188

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Revideret vægtning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

202

189

185

190

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Uden vægtning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

209

192

188

192

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (109) | På trods af den nominelle forskel mellem den gennemsnitlige enhedssalgspris, der blev fastsat under de forskellige muligheder for den betragtede periode, for så vidt angår den overordnede tendens, blev der ikke konstateret nogen forskel mellem den vægtning, der blev anvendt i den foreløbige fase og i den endelige fase. Uden vægtning faldt den gennemsnitlige enhedssalgspris med to procentpoint mere end i de to andre scenarier. Den samme konklusion kunne drages med hensyn til udviklingen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(109)

På trods af den nominelle forskel mellem den gennemsnitlige enhedssalgspris, der blev fastsat under de forskellige muligheder for den betragtede periode, for så vidt angår den overordnede tendens, blev der ikke konstateret nogen forskel mellem den vægtning, der blev anvendt i den foreløbige fase og i den endelige fase. Uden vægtning faldt den gennemsnitlige enhedssalgspris med to procentpoint mere end i de to andre scenarier. Den samme konklusion kunne drages med hensyn til udviklingen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger.

| (110) | Vægtningen eller snarere fraværet heraf havde ingen indvirkning på konklusionen for niveau 1 og 2. Med hensyn til niveau 3 undersøgte Kommissionen som vist i tabel 2, 3 og 4 virkningen af vægtningen og dens manglende anvendelse på tre datasæt: for det samlede niveau 3 for de store virksomheder, der er aktive på dette niveau, og for SMV'erne.

  Tabel 2


  Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3











  Baseret på: | (EUR/hjul) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 12 i den anfægtede forordning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Tabel 12 i den anfægtede forordning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(110)

Vægtningen eller snarere fraværet heraf havde ingen indvirkning på konklusionen for niveau 1 og 2. Med hensyn til niveau 3 undersøgte Kommissionen som vist i tabel 2, 3 og 4 virkningen af vægtningen og dens manglende anvendelse på tre datasæt: for det samlede niveau 3 for de store virksomheder, der er aktive på dette niveau, og for SMV'erne.

Tabel 2

Tabel 2

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3

Baseret på:

(EUR/hjul)

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 12 i den anfægtede forordning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

181

176

172

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Revideret vægtning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

180

176

172

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Uden vægtning

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

201

191

182

180

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Tabel 12 i den anfægtede forordning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Revideret vægtning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Uden vægtning

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

182

181

170

173

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (111) | For niveau 3 blev den generelle tendens i enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne ikke påvirket af revisionen af vægtningen i den endelige fase. Da der ikke blev foretaget nogen vægtning, viste tendenserne i enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne et mere udtalt fald for begge indikatorer på mindst 5 procentpoint i den betragtede periode. Disse tendenser afspejlede hovedsagelig den tendens, der er observeret nedenfor for store virksomheder, der er aktive på niveau 3. |
| --- | --- |

(111)

For niveau 3 blev den generelle tendens i enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne ikke påvirket af revisionen af vægtningen i den endelige fase. Da der ikke blev foretaget nogen vægtning, viste tendenserne i enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne et mere udtalt fald for begge indikatorer på mindst 5 procentpoint i den betragtede periode. Disse tendenser afspejlede hovedsagelig den tendens, der er observeret nedenfor for store virksomheder, der er aktive på niveau 3.

| (112) | Som det fremgår af tabel 3 nedenfor, var tendensen for store virksomheder, der er aktive på niveau 3, betydeligt værre sammenlignet med den generelle tendens for enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne.

  Tabel 3


  Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun store virksomheder










  På grundlag af
  EUR/enhed | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(112)

Som det fremgår af tabel 3 nedenfor, var tendensen for store virksomheder, der er aktive på niveau 3, betydeligt værre sammenlignet med den generelle tendens for enhedssalgsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne.

Tabel 3

Tabel 3

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun store virksomheder

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun store virksomheder

På grundlag af

EUR/enhed

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

207

195

184

183

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

186

183

171

174

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (113) | Tabel 4 viste, at udviklingen i enhedsproduktionsomkostningerne for de SMV'er, der kun var aktive på niveau 3, forværredes i den betragtede periode med en omkostningsstigning på 7 %. Samtidig faldt enhedsprisen med 2 %.

  Tabel 4


  Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun SMV'er










  (EUR/hjul) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Gennemsnitlige produktionsomkostninger | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(113)

Tabel 4 viste, at udviklingen i enhedsproduktionsomkostningerne for de SMV'er, der kun var aktive på niveau 3, forværredes i den betragtede periode med en omkostningsstigning på 7 %. Samtidig faldt enhedsprisen med 2 %.

Tabel 4

Tabel 4

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun SMV'er

Salgspriser i Unionen og produktionsomkostninger — Niveau 3: Kun SMV'er

(EUR/hjul)

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig salgspris pr. enhed i Unionen

164

164

162

161

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Gennemsnitlige produktionsomkostninger

159

170

164

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

8.1.1.2.   Arbejdsomkostninger

Arbejdsomkostninger

| (114) | De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 13 i den anfægtede forordning | Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Revideret vægtning | Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Uden vægtning | Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(114)

De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 13 i den anfægtede forordning

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Revideret vægtning

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Uden vægtning

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (115) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg i den betragtede periode med 6 % for begge typer vægtning og med 5 %, hvis der ikke blev anvendt nogen form for vægtning. |
| --- | --- |

(115)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg i den betragtede periode med 6 % for begge typer vægtning og med 5 %, hvis der ikke blev anvendt nogen form for vægtning.

8.1.1.3.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (116) | De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Lagerbeholdninger | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 14 i den anfægtede forordning | Slutlagre (Indeks 2014 = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Slutlagre i procent af produktionen | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Revideret vægtning | Slutlagre (Indeks 2014 = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Slutlagre i procent af produktionen | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Uden vægtning | Slutlagre (Indeks 2014 = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Slutlagre i procent af produktionen | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(116)

De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 14 i den anfægtede forordning

Slutlagre (Indeks 2014 = 100)

Slutlagre (Indeks 2014 = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Slutlagre i procent af produktionen

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Revideret vægtning

Slutlagre (Indeks 2014 = 100)

Slutlagre (Indeks 2014 = 100)

100

100

82

82

99

99

146

146

Slutlagre i procent af produktionen

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Uden vægtning

Slutlagre (Indeks 2014 = 100)

Slutlagre (Indeks 2014 = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Slutlagre i procent af produktionen

6  %

5  %

6  %

8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (117) | I den betragtede periode steg lagerbeholdningerne med 44 % og 46 % for begge typer vægtning og med 48 %, hvis der ikke blev anvendt nogen form for vægtning. Slutlagrene nåede op på ca. 9 % af den årlige produktion for begge typer vægtning og 8 %, hvis der ikke blev anvendt vægtning. Denne situation havde en negativ indvirkning på de stikprøveudtagne EU-producenters finansielle situation. |
| --- | --- |

(117)

I den betragtede periode steg lagerbeholdningerne med 44 % og 46 % for begge typer vægtning og med 48 %, hvis der ikke blev anvendt nogen form for vægtning. Slutlagrene nåede op på ca. 9 % af den årlige produktion for begge typer vægtning og 8 %, hvis der ikke blev anvendt vægtning. Denne situation havde en negativ indvirkning på de stikprøveudtagne EU-producenters finansielle situation.

8.1.1.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (118) | Rentabiliteten, likviditet, investeringer og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 15 i den anfægtede forordning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 15,6 % | 16,7 % | 15,2 % | 13,7 % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Tabel 16 i den anfægtede forordning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7 % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Uden vægtning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Tabel 15 i den anfægtede forordning | Likviditet (mio. EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Revideret vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Uden vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Tabel 15 i den anfægtede forordning | Investeringer (mio. EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Revideret vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Uden vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Tabel 15 i den anfægtede forordning | Investeringsafkast | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Revideret vægtning | Investeringsafkast | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Uden vægtning | Investeringsafkast | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(118)

Rentabiliteten, likviditet, investeringer og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 15 i den anfægtede forordning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

15,6 %

16,7 %

15,2 %

13,7 %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Tabel 16 i den anfægtede forordning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7 %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Uden vægtning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Tabel 15 i den anfægtede forordning

Likviditet (mio. EUR)

309

312

292

272

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Revideret vægtning

Likviditet (mio. EUR)

272

281

264

244

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Uden vægtning

Likviditet (mio. EUR)

264

277

255

246

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Tabel 15 i den anfægtede forordning

Investeringer (mio. EUR)

86

63

59

65

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Revideret vægtning

Investeringer (mio. EUR)

78

55

53

58

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Uden vægtning

Investeringer (mio. EUR)

72

52

50

56

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Tabel 15 i den anfægtede forordning

Investeringsafkast

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Revideret vægtning

Investeringsafkast

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Uden vægtning

Investeringsafkast

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (119) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

| (120) | Baseret på de to typer vægtning var tendensen for den samlede rentabilitet den samme med et fald fra 15,6 %/15,4 % i 2014 til 13,7 % i undersøgelsesperioden. Dette blev beregnet på grundlag af vægten af hvert niveau i det samlede salg. Uden vægtning faldt den samlede rentabilitet fra 16,9 % i 2014 til 15,6 %. |
| --- | --- |

(120)

Baseret på de to typer vægtning var tendensen for den samlede rentabilitet den samme med et fald fra 15,6 %/15,4 % i 2014 til 13,7 % i undersøgelsesperioden. Dette blev beregnet på grundlag af vægten af hvert niveau i det samlede salg. Uden vægtning faldt den samlede rentabilitet fra 16,9 % i 2014 til 15,6 %.

| (121) | Den faldende rentabilitet for de tre metoder skyldtes en forskel på to procentpoint mellem priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(121)

Den faldende rentabilitet for de tre metoder skyldtes en forskel på to procentpoint mellem priser og omkostninger.

| (122) | Kommissionen mindede om, at den samlede rentabilitet allerede var oplyst i forordningen om endelig told og ikke var omfattet af Rettens konklusioner med hensyn til de konstaterede fejl, jf. betragtning 102. Rentabiliteten blev kun vist i tabellen ovenfor for fuldstændighedens skyld. Ved anvendelsen af de tre forskellige metoder blev den samlede rentabilitet påvirket af rentabiliteten på niveau 1 og 2, mens rentabiliteten på niveau 3 uden vægtning faldt med ca. fem procentpoint i den betragtede periode, jf. tabel 9 nedenfor. Desuden var den relative tendens i rentabiliteten for hele EU-erhvervsgrenen også faldende. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen mindede om, at den samlede rentabilitet allerede var oplyst i forordningen om endelig told og ikke var omfattet af Rettens konklusioner med hensyn til de konstaterede fejl, jf. betragtning 102. Rentabiliteten blev kun vist i tabellen ovenfor for fuldstændighedens skyld. Ved anvendelsen af de tre forskellige metoder blev den samlede rentabilitet påvirket af rentabiliteten på niveau 1 og 2, mens rentabiliteten på niveau 3 uden vægtning faldt med ca. fem procentpoint i den betragtede periode, jf. tabel 9 nedenfor. Desuden var den relative tendens i rentabiliteten for hele EU-erhvervsgrenen også faldende.

| (123) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Udviklingen i nettolikviditeten viser et fald på 7-12 %, når den udtrykkes uden vægtning eller med den foreløbige vægtning. |
| --- | --- |

(123)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Udviklingen i nettolikviditeten viser et fald på 7-12 %, når den udtrykkes uden vægtning eller med den foreløbige vægtning.

| (124) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den udviklede sig negativt for de tre metoder med ca. 15 procentpoint i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(124)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Den udviklede sig negativt for de tre metoder med ca. 15 procentpoint i den betragtede periode.

| (125) | Med hensyn til niveau 2 havde revisionen af vægtningen mellem den foreløbige og den endelige værdi en indvirkning på værdierne, men ikke på den samlede observerede tendens. Derfor bekræftedes betragtning 781 og 782 i den anfægtede forordning.

  Tabel 8


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 2











  Baseret på: | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 18 i den anfægtede forordning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Revideret vægtning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Tabel 18 i den anfægtede forordning | Likviditet (mio. EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Revideret vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Tabel 18 i den anfægtede forordning | Investeringer (mio. EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Revideret vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Tabel 18 i den anfægtede forordning | Investeringsafkast | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Revideret vægtning | Investeringsafkast | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(125)

Med hensyn til niveau 2 havde revisionen af vægtningen mellem den foreløbige og den endelige værdi en indvirkning på værdierne, men ikke på den samlede observerede tendens. Derfor bekræftedes betragtning 781 og 782 i den anfægtede forordning.

Tabel 8

Tabel 8

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 2

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 2

Baseret på:

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 18 i den anfægtede forordning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Revideret vægtning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Tabel 18 i den anfægtede forordning

Likviditet (mio. EUR)

88

76

65

69

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Revideret vægtning

Likviditet (mio. EUR)

53

46

39

41

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Tabel 18 i den anfægtede forordning

Investeringer (mio. EUR)

18

16

15

17

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Revideret vægtning

Investeringer (mio. EUR)

10

10

9

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Tabel 18 i den anfægtede forordning

Investeringsafkast

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Revideret vægtning

Investeringsafkast

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (126) | Der blev foretaget en specifik analyse baseret på den samme metode som beskrevet for niveau 3, SMV'er, der er aktive på niveau 3, og store virksomheder, der er aktive på niveau 3. |
| --- | --- |

(126)

Der blev foretaget en specifik analyse baseret på den samme metode som beskrevet for niveau 3, SMV'er, der er aktive på niveau 3, og store virksomheder, der er aktive på niveau 3.

| (127) | Kommissionen mindede om, at rentabiliteten for niveau 3 allerede var oplyst i den anfægtede forordning og ikke var omfattet af Rettens konklusioner med hensyn til de konstaterede fejl, jf. betragtning 102. Rentabiliteten blev kun vist i tabellen ovenfor for fuldstændighedens skyld. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen mindede om, at rentabiliteten for niveau 3 allerede var oplyst i den anfægtede forordning og ikke var omfattet af Rettens konklusioner med hensyn til de konstaterede fejl, jf. betragtning 102. Rentabiliteten blev kun vist i tabellen ovenfor for fuldstændighedens skyld.

| (128) | For det samlede niveau 3 konstateredes det, at rentabilitetstendensen for de to typer vægtningsmetoder var ens. Dette skyldes, at de tab, som SMV'erne indberettede, havde større vægt i den samlede beregning, da tabene for SMV'erne var særligt udtalte (-6,1 % i undersøgelsesperioden). Uden vægtning lå rentabiliteten på niveau 3 tæt på den rentabilitet, der blev indberettet af store virksomheder på dette niveau. Rentabiliteten for store virksomheder på niveau 3 blev halveret fra 2014 til undersøgelsesperioden, fra 10 % til 4,8 %. |
| --- | --- |

(128)

For det samlede niveau 3 konstateredes det, at rentabilitetstendensen for de to typer vægtningsmetoder var ens. Dette skyldes, at de tab, som SMV'erne indberettede, havde større vægt i den samlede beregning, da tabene for SMV'erne var særligt udtalte (-6,1 % i undersøgelsesperioden). Uden vægtning lå rentabiliteten på niveau 3 tæt på den rentabilitet, der blev indberettet af store virksomheder på dette niveau. Rentabiliteten for store virksomheder på niveau 3 blev halveret fra 2014 til undersøgelsesperioden, fra 10 % til 4,8 %.

| (129) | Med hensyn til niveau 3 faldt nettolikviditeten betydeligt, dvs. med ca. 60 % for de to typer vægtningsmetoder og med ca. 35 % uden vægtning. Investeringsafkastet faldt med ca. 66 procentpoint for de to typer vægtningsmetoder og med ca. 48 procentpoint uden vægtning i den betragtede periode. Uden vægtning afspejlede rentabiliteten for niveau 3 de store virksomheders rentabilitet på niveau 3 som forventet i betragtning 783 i den anfægtede forordning.

  Tabel 9


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3











  Baseret på: | | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel 19 i den anfægtede forordning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Tabel 20 i den anfægtede forordning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Uden vægtning | Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Tabel 19 i den anfægtede forordning | Likviditet (mio. EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Revideret vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Uden vægtning | Likviditet (mio. EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Tabel 19 i den anfægtede forordning | Investeringer (mio. EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Revideret vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Uden vægtning | Investeringer (mio. EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Tabel 19 i den anfægtede forordning | Investeringsafkast | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Revideret vægtning | Investeringsafkast | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Uden vægtning | Investeringsafkast | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(129)

Med hensyn til niveau 3 faldt nettolikviditeten betydeligt, dvs. med ca. 60 % for de to typer vægtningsmetoder og med ca. 35 % uden vægtning. Investeringsafkastet faldt med ca. 66 procentpoint for de to typer vægtningsmetoder og med ca. 48 procentpoint uden vægtning i den betragtede periode. Uden vægtning afspejlede rentabiliteten for niveau 3 de store virksomheders rentabilitet på niveau 3 som forventet i betragtning 783 i den anfægtede forordning.

Tabel 9

Tabel 9

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3

Baseret på:

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Tabel 19 i den anfægtede forordning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Tabel 20 i den anfægtede forordning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Uden vægtning

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Tabel 19 i den anfægtede forordning

Likviditet (mio. EUR)

28

17

26

11

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Revideret vægtning

Likviditet (mio. EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Uden vægtning

Likviditet (mio. EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Tabel 19 i den anfægtede forordning

Investeringer (mio. EUR)

14

10

10

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Revideret vægtning

Investeringer (mio. EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Uden vægtning

Investeringer (mio. EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Tabel 19 i den anfægtede forordning

Investeringsafkast

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Revideret vægtning

Investeringsafkast

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Uden vægtning

Investeringsafkast

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (130) | Med hensyn til de store virksomheder på niveau 3 fremlagde Kommissionen nedenfor det fuldstændige datasæt for deres rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast.

  Tabel 10


  Store virksomheder – rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3 | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Likviditet (mio. EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investeringer (mio. EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Investeringsafkast | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(130)

Med hensyn til de store virksomheder på niveau 3 fremlagde Kommissionen nedenfor det fuldstændige datasæt for deres rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast.

Tabel 10

Tabel 10

Store virksomheder – rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3

Store virksomheder – rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast — Niveau 3

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Likviditet (mio. EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investeringer (mio. EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Investeringsafkast

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (131) | Med hensyn til SMV’erne på niveau 3 fremlagde Kommissionen nedenfor det fuldstændige datasæt for deres rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast. De tab, der blev indberettet i undersøgelsesperioden, blev anført i betragtning 783 i den anfægtede forordning.

  Tabel 11


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast – niveau 3 — SMV’er | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31 % | –6,13  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | – 131 | –48 | – 226 |
| Likviditet (mio. EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Investeringer (mio. EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Investeringsafkast | 5,0  % | -0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | -6 | 44 | -23 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven. |

(131)

Med hensyn til SMV’erne på niveau 3 fremlagde Kommissionen nedenfor det fuldstændige datasæt for deres rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast. De tab, der blev indberettet i undersøgelsesperioden, blev anført i betragtning 783 i den anfægtede forordning.

Tabel 11

Tabel 11

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast – niveau 3 — SMV’er

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast – niveau 3 — SMV’er

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

2,71  %

–3,55  %

–1,31 %

–6,13  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

– 226

– 226

Likviditet (mio. EUR)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Investeringer (mio. EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Investeringsafkast

5,0  %

-0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

-6

-6

44

44

-23

-23

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

Kilde

| (132) | Kommissionen fandt, at de mikroøkonomiske indikatorer baseret på den reviderede vægtning bekræftede betragtning 781 i den anfægtede forordning, og at konklusionerne, der var baseret på tendenserne i forordningen om midlertidig told, derfor fortsat var gyldige. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen fandt, at de mikroøkonomiske indikatorer baseret på den reviderede vægtning bekræftede betragtning 781 i den anfægtede forordning, og at konklusionerne, der var baseret på tendenserne i forordningen om midlertidig told, derfor fortsat var gyldige.

| (133) | Desuden blev de mikroøkonomiske indikatorer, der var baseret på den manglende vægtning, også fundet i overensstemmelse med de mikroøkonomiske indikatorer baseret på de to typer vægtningsmetoder. Den manglende vægtning havde hovedsagelig indvirkning på niveau 3. Navnlig afspejlede den samlede rentabilitet for niveau 3 uden vægtning rentabiliteten i store virksomheder, der er aktive på niveau 3. Betragtning 783 i den anfægtede forordning viste store virksomheders fortjenstmargen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(133)

Desuden blev de mikroøkonomiske indikatorer, der var baseret på den manglende vægtning, også fundet i overensstemmelse med de mikroøkonomiske indikatorer baseret på de to typer vægtningsmetoder. Den manglende vægtning havde hovedsagelig indvirkning på niveau 3. Navnlig afspejlede den samlede rentabilitet for niveau 3 uden vægtning rentabiliteten i store virksomheder, der er aktive på niveau 3. Betragtning 783 i den anfægtede forordning viste store virksomheders fortjenstmargen i undersøgelsesperioden.

| (134) | Store virksomheder, der er aktive på niveau 3, oplevede et betydeligt fald i deres fortjenstmargen og i deres investeringsafkast, som blev negativt, samt i likviditeten. SMV'ernes tab var særlig udtalte (– 6,1 %) i undersøgelsesperioden. Der kunne drages lignende konklusioner for likviditeten og investeringsafkastet, som blev negativt. Konklusionen vedrørende SMV'ernes situation var derfor fortsat gyldig, og tendenserne i forordningen om midlertidig told og den anfægtede forordning blev bekræftet. |
| --- | --- |

(134)

Store virksomheder, der er aktive på niveau 3, oplevede et betydeligt fald i deres fortjenstmargen og i deres investeringsafkast, som blev negativt, samt i likviditeten. SMV'ernes tab var særlig udtalte (– 6,1 %) i undersøgelsesperioden. Der kunne drages lignende konklusioner for likviditeten og investeringsafkastet, som blev negativt. Konklusionen vedrørende SMV'ernes situation var derfor fortsat gyldig, og tendenserne i forordningen om midlertidig told og den anfægtede forordning blev bekræftet.

| (135) | Mens tendenserne for de mikroøkonomiske indikatorer, der blev fastlagt på grundlag af den reviderede vægtning, i dette tilfælde svarede til de mikroøkonomiske indikatorer uden vægtning, fandt Kommissionen, at den vægtningsmetode, der blev anvendt i den endelige fase, var nøjagtig i en markedssituation, hvor EU-erhvervsgrenen bestod af både store virksomheder og mange SMV'er. Kommissionen bemærkede også, at Retten ikke satte spørgsmålstegn ved denne metode som sådan. |
| --- | --- |

(135)

Mens tendenserne for de mikroøkonomiske indikatorer, der blev fastlagt på grundlag af den reviderede vægtning, i dette tilfælde svarede til de mikroøkonomiske indikatorer uden vægtning, fandt Kommissionen, at den vægtningsmetode, der blev anvendt i den endelige fase, var nøjagtig i en markedssituation, hvor EU-erhvervsgrenen bestod af både store virksomheder og mange SMV'er. Kommissionen bemærkede også, at Retten ikke satte spørgsmålstegn ved denne metode som sådan.

8.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

| (136) | Med hensyn til de makroøkonomiske indikatorer fandt Retten, at Kommissionen, som hævdet af CRIA og CCCMC, undlod at fremlægge yderligere oplysninger om kilderne til de anvendte data. I den endelige fase hævdede CRIA og CCCMC også, at de var i tvivl om pålideligheden af nogle af de oplysninger, der blev anvendt, jf. betragtning 723 i den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(136)

Med hensyn til de makroøkonomiske indikatorer fandt Retten, at Kommissionen, som hævdet af CRIA og CCCMC, undlod at fremlægge yderligere oplysninger om kilderne til de anvendte data. I den endelige fase hævdede CRIA og CCCMC også, at de var i tvivl om pålideligheden af nogle af de oplysninger, der blev anvendt, jf. betragtning 723 i den anfægtede forordning.

| (137) | For at opfylde dommen anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og modtog yderligere præciseringer under et møde med repræsentanter for den europæiske sammenslutning af dækfabrikanter (»ETRMA«). ETRMA fremlagde detaljerede oplysninger om den metode, som sammenslutningen anvendte til aggregering af markedsdata. En offentlig udgave af mødereferatet blev stillet til rådighed for alle interesserede parter sammen med flere bilag. I bilagene beskrives det i detaljer, hvordan de oplysninger, som ETRMA har indsamlet med hjælp fra Europols tilknyttede ledelse, som har indsamlet de makroøkonomiske data på vegne af ETRMA. Kommissionen gentog, at de makroøkonomiske data fra ETRMA ikke som sådan blev anfægtet ved den endelige fremlæggelse af oplysninger fra nogle af de eksporterende producenter (såsom Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli), der var medlemmer af ETRMA. |
| --- | --- |

(137)

For at opfylde dommen anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger og modtog yderligere præciseringer under et møde med repræsentanter for den europæiske sammenslutning af dækfabrikanter (»ETRMA«). ETRMA fremlagde detaljerede oplysninger om den metode, som sammenslutningen anvendte til aggregering af markedsdata. En offentlig udgave af mødereferatet blev stillet til rådighed for alle interesserede parter sammen med flere bilag. I bilagene beskrives det i detaljer, hvordan de oplysninger, som ETRMA har indsamlet med hjælp fra Europols tilknyttede ledelse, som har indsamlet de makroøkonomiske data på vegne af ETRMA. Kommissionen gentog, at de makroøkonomiske data fra ETRMA ikke som sådan blev anfægtet ved den endelige fremlæggelse af oplysninger fra nogle af de eksporterende producenter (såsom Hankook-gruppen og Aeolus/Pirelli), der var medlemmer af ETRMA.

| (138) | På dette grundlag fandt Kommissionen, at den overholdt Rettens konklusioner vedrørende spørgsmålet om kilder til makroøkonomiske data, således som de fremgår præmis 244 i dens dom. |
| --- | --- |

(138)

På dette grundlag fandt Kommissionen, at den overholdt Rettens konklusioner vedrørende spørgsmålet om kilder til makroøkonomiske data, således som de fremgår præmis 244 i dens dom.

8.3.   SMV'er i EU-erhvervsgrenen, der indstillede produktionen

SMV'er i EU-erhvervsgrenen, der indstillede produktionen

| (139) | Retten anførte, at sagsøgerne med rette under retsmødet gjorde gældende, at meddelelsen af navnene på de 85 SMV'er, der havde indstillet produktionen, således som den blev givet af otte forskellige leverandører af slidbaner, ikke gjorde det muligt at identificere individuelle forretningsforbindelser mellem en leverandør og en kunde, og at disse navne derfor ikke vedrørte oplysninger, der kunne være fortrolige. Under disse omstændigheder har Kommissionen ikke godtgjort, at listen over SMV'er i EU-erhvervsgrenen, der indstillede produktionen, var fortrolig (jf. dommens præmis 253). |
| --- | --- |

(139)

Retten anførte, at sagsøgerne med rette under retsmødet gjorde gældende, at meddelelsen af navnene på de 85 SMV'er, der havde indstillet produktionen, således som den blev givet af otte forskellige leverandører af slidbaner, ikke gjorde det muligt at identificere individuelle forretningsforbindelser mellem en leverandør og en kunde, og at disse navne derfor ikke vedrørte oplysninger, der kunne være fortrolige. Under disse omstændigheder har Kommissionen ikke godtgjort, at listen over SMV'er i EU-erhvervsgrenen, der indstillede produktionen, var fortrolig (jf. dommens præmis 253).

| (140) | Kommissionen fandt, at navnet på en virksomhed i princippet ikke burde offentliggøres for andre interesserede parter uden den pågældende virksomheds udtrykkelige samtykke. Desuden er det måske ikke tilstrækkeligt at fjerne forbindelsen mellem leverandøren af slidbaner og dennes kunde til, at disse oplysninger kan videregives. En liste over kunder er et af en virksomheds vigtigste aktiver, og en leverandør af slidbaner har derfor ingen interesse i at videregive denne type oplysninger til sine konkurrenter. Desuden fokuserede nogle af de berørte SMV'er ikke blot 100 % på regummieringsbranchen, men regummieringen var en aktivitet blandt andre (f.eks. salg af nye dæk eller et værksted for store lastbilparkvirksomheder). Endelig betyder det forhold, at en kunde af en virksomhed var blevet indberettet som værende ophørt med at købe slidbanemateriale, ikke nødvendigvis, at denne virksomhed var gået konkurs eller blevet opløst. Fremlæggelse af disse oplysninger ville således afsløre følsomme kommercielle oplysninger. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen fandt, at navnet på en virksomhed i princippet ikke burde offentliggøres for andre interesserede parter uden den pågældende virksomheds udtrykkelige samtykke. Desuden er det måske ikke tilstrækkeligt at fjerne forbindelsen mellem leverandøren af slidbaner og dennes kunde til, at disse oplysninger kan videregives. En liste over kunder er et af en virksomheds vigtigste aktiver, og en leverandør af slidbaner har derfor ingen interesse i at videregive denne type oplysninger til sine konkurrenter. Desuden fokuserede nogle af de berørte SMV'er ikke blot 100 % på regummieringsbranchen, men regummieringen var en aktivitet blandt andre (f.eks. salg af nye dæk eller et værksted for store lastbilparkvirksomheder). Endelig betyder det forhold, at en kunde af en virksomhed var blevet indberettet som værende ophørt med at købe slidbanemateriale, ikke nødvendigvis, at denne virksomhed var gået konkurs eller blevet opløst. Fremlæggelse af disse oplysninger ville således afsløre følsomme kommercielle oplysninger.

| (141) | Selv om aggregeringen af oplysninger vedrørende mængder eller værdier fra flere parter kan offentliggøres uden spørgsmål om fortrolighed, navnlig hvis de aggregerede oplysninger ligger inden for samme interval, kan dette ikke gælde for et virksomhedsnavn. Desuden kan en samarbejdsvillig part ikke videregive sådanne oplysninger uden tilladelse fra den part, hvis navn er blevet oplyst. Med henblik på at offentliggøre en sådan liste over kunder burde hver leverandør af slidbaner derfor have anmodet hver af sine kunder om tilladelse til at offentliggøre dens navn til andre interesserede parter. |
| --- | --- |

(141)

Selv om aggregeringen af oplysninger vedrørende mængder eller værdier fra flere parter kan offentliggøres uden spørgsmål om fortrolighed, navnlig hvis de aggregerede oplysninger ligger inden for samme interval, kan dette ikke gælde for et virksomhedsnavn. Desuden kan en samarbejdsvillig part ikke videregive sådanne oplysninger uden tilladelse fra den part, hvis navn er blevet oplyst. Med henblik på at offentliggøre en sådan liste over kunder burde hver leverandør af slidbaner derfor have anmodet hver af sine kunder om tilladelse til at offentliggøre dens navn til andre interesserede parter.

| (142) | På tidspunktet for den anfægtede forordning var det kun de virksomheder, der havde anmeldt konkurs eller likvidation, der kunne være blevet videregivet til interesserede parter. Kommissionen havde imidlertid ikke nærmere oplysninger om, hvilken virksomhed der gik konkurs eller blev likvideret eller blot indstillede sin produktion. I sit notat til dossieret af 19. juli 2019 gav Kommissionen detaljerede forklaringer vedrørende den metode, der blev anvendt til at opstille ovennævnte liste. På tidspunktet for den anfægtede forordning kontaktede Kommissionen otte leverandører af slidbaner for at indhente oplysninger om deres liste over kunder og deres salg i den betragtede periode (1. januar 2014-30. juni 2017). Da regummieringsvirksomhederne kan have flere leverandører, blev oplysningerne fra leverandørerne aggregeret pr. kunde for at identificere de virksomheder, der ophørte med at købe slidbanemateriale i den betragtede periode. På grundlag af denne database var Kommissionen i stand til at identificere de regummieringsvirksomheder, der skiftede fra en leverandør til en anden. Kommissionen anførte også i betragtning 810 i den anfægtede forordning, at mindst 85 SMV'er indstillede produktionen, med henvisning til betragtning 724 i den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(142)

På tidspunktet for den anfægtede forordning var det kun de virksomheder, der havde anmeldt konkurs eller likvidation, der kunne være blevet videregivet til interesserede parter. Kommissionen havde imidlertid ikke nærmere oplysninger om, hvilken virksomhed der gik konkurs eller blev likvideret eller blot indstillede sin produktion. I sit notat til dossieret af 19. juli 2019 gav Kommissionen detaljerede forklaringer vedrørende den metode, der blev anvendt til at opstille ovennævnte liste. På tidspunktet for den anfægtede forordning kontaktede Kommissionen otte leverandører af slidbaner for at indhente oplysninger om deres liste over kunder og deres salg i den betragtede periode (1. januar 2014-30. juni 2017). Da regummieringsvirksomhederne kan have flere leverandører, blev oplysningerne fra leverandørerne aggregeret pr. kunde for at identificere de virksomheder, der ophørte med at købe slidbanemateriale i den betragtede periode. På grundlag af denne database var Kommissionen i stand til at identificere de regummieringsvirksomheder, der skiftede fra en leverandør til en anden. Kommissionen anførte også i betragtning 810 i den anfægtede forordning, at mindst 85 SMV'er indstillede produktionen, med henvisning til betragtning 724 i den anfægtede forordning.

| (143) | Kommissionen havde ikke oplysninger om hver regummieringsvirksomheds retlige status. Kommissionen var navnlig ikke i stand til at identificere de konkursramte eller opløste virksomheder og dermed indberette dem til interesserede parter. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen havde ikke oplysninger om hver regummieringsvirksomheds retlige status. Kommissionen var navnlig ikke i stand til at identificere de konkursramte eller opløste virksomheder og dermed indberette dem til interesserede parter.

| (144) | I løbet af denne undersøgelse kontaktede Kommissionen de samarbejdsvillige leverandører af slidbaner for at opnå den faktiske retlige status for de virksomheder, der ikke længere køber slidbanemateriale. På grundlag af anmodning fra Kommissionen gav leverandører af slidbaner deres samtykke til, at disse navne blev offentliggjort, men på betingelse af, at deres virksomheds navn ville blive adskilt fra kundenavnene. Kommissionen konstaterede, at de fleste af de opførte virksomheder var inaktive. Kommissionen besluttede derfor at offentliggøre listen over SMV'er, der ophørte med at købe slidbanemateriale fra de interesserede parter. Deres navne findes i de ikkefortrolige sagsakter. |
| --- | --- |

(144)

I løbet af denne undersøgelse kontaktede Kommissionen de samarbejdsvillige leverandører af slidbaner for at opnå den faktiske retlige status for de virksomheder, der ikke længere køber slidbanemateriale. På grundlag af anmodning fra Kommissionen gav leverandører af slidbaner deres samtykke til, at disse navne blev offentliggjort, men på betingelse af, at deres virksomheds navn ville blive adskilt fra kundenavnene. Kommissionen konstaterede, at de fleste af de opførte virksomheder var inaktive. Kommissionen besluttede derfor at offentliggøre listen over SMV'er, der ophørte med at købe slidbanemateriale fra de interesserede parter. Deres navne findes i de ikkefortrolige sagsakter.

8.4.   Oplysninger om antallet af SMV'er som en del af EU-erhvervsgrenen

Oplysninger om antallet af SMV'er som en del af EU-erhvervsgrenen

| (145) | Retten fandt, at Kommissionen ikke fremlagde oplysninger om antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen (jf. dommens præmis 266-244). |
| --- | --- |

(145)

Retten fandt, at Kommissionen ikke fremlagde oplysninger om antallet af SMV'er i EU-erhvervsgrenen (jf. dommens præmis 266-244).

| (146) | Kommissionen fremlagde imidlertid det nøjagtige antal SMV'er som en del af EU-erhvervsgrenen i tabel 5 i den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen fremlagde imidlertid det nøjagtige antal SMV'er som en del af EU-erhvervsgrenen i tabel 5 i den anfægtede forordning.

| (147) | Som anført i tabel 5 i den anfægtede forordning var den reviderede vægtningsmetode ikke baseret på den mængde, der blev indberettet af de samarbejdsvillige virksomheder, men på SMV'ers og store virksomheders samlede salgsmængde som vist i nedenstående tabel. Se de specifikke underliggende data, der er anvendt, i tabel 12 nedenfor.

  Tabel 12


  SMV'ernes salg som andel af det samlede EU-salg (%) | 2014 | 2015 | 2016 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde i Unionen, pr. enhed, jf. tabel 7 i den anfægtede forordning | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| SMV'ers andel af det samlede EU-salg, jf. tabel 5 i den anfægtede forordning | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Store virksomheders salg som andel af det samlede EU-salg | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| stikprøveudtagne SMV'ers salgsmængde i enheder | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| % af stikprøveudtagne SMV'er i forhold til SMV'ernes samlede salg | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| % af stikprøveudtagne store virksomheder i forhold til de store virksomheders samlede mængde | [20 -45 ] | [20 -45 ] | [20 -45 ] | [20 -45 ] |
| Anvendt vægtningsgrad | [4,5 -11,3 ] | [4,3 -11,0 ] | [4,0 -10,3 ] | [4,2 -10,6 ] |
| Vægtningsforhold | = (% af stikprøveudtagne store virksomheder × SMV'ers samlede salgsmængde)/(stikprøveudtagne SMV'ers salgsmængde) - 1 |

(147)

Som anført i tabel 5 i den anfægtede forordning var den reviderede vægtningsmetode ikke baseret på den mængde, der blev indberettet af de samarbejdsvillige virksomheder, men på SMV'ers og store virksomheders samlede salgsmængde som vist i nedenstående tabel. Se de specifikke underliggende data, der er anvendt, i tabel 12 nedenfor.

Tabel 12

Tabel 12

SMV'ernes salg som andel af det samlede EU-salg (%)

SMV'ernes salg som andel af det samlede EU-salg (%)

2014

2015

2016

Undersøgelsesperiode

Salgsmængde i Unionen, pr. enhed, jf. tabel 7 i den anfægtede forordning

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

SMV'ers andel af det samlede EU-salg, jf. tabel 5 i den anfægtede forordning

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Store virksomheders salg som andel af det samlede EU-salg

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

stikprøveudtagne SMV'ers salgsmængde i enheder

91 700

84 500

79 300

74 600

% af stikprøveudtagne SMV'er i forhold til SMV'ernes samlede salg

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

% af stikprøveudtagne store virksomheder i forhold til de store virksomheders samlede mængde

[20 -45 ]

[20 -45 ]

[20 -45 ]

[20 -45 ]

Anvendt vægtningsgrad

[4,5 -11,3 ]

[4,3 -11,0 ]

[4,0 -10,3 ]

[4,2 -10,6 ]

Vægtningsforhold

= (% af stikprøveudtagne store virksomheder × SMV'ers samlede salgsmængde)/(stikprøveudtagne SMV'ers salgsmængde) - 1

8.5.   Salgsmængden for de SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen

Salgsmængden for de SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen

| (148) | Kommissionen mindede om, at den efter at have modtaget behørigt begrundede anmodninger indrømmede alle klagerne anonymitet under hele undersøgelsen. Med henblik på yderligere at beskytte en sådan anonymitet blev det forhold, der blev anvendt til at fastsætte de reviderede vægtningsværdier, desuden kun baseret på det samlede EU-salg, herunder SMV'ernes samlede salg, og ikke på salgsmængderne for kun de samarbejdsvillige SMV'er. De samarbejdsvillige SMV'ers nøjagtige salgsmængder som sådan udgjorde derfor ikke et væsentligt forhold eller en væsentlig betragtning, som kunne danne grundlag for Kommissionens fastsættelse af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. Retten fandt imidlertid i dommens præmis 256, at Kommissionen ikke konkret havde forklaret, hvorledes fremlæggelsen af et samlet tal kunne afsløre visse klageres identitet. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen mindede om, at den efter at have modtaget behørigt begrundede anmodninger indrømmede alle klagerne anonymitet under hele undersøgelsen. Med henblik på yderligere at beskytte en sådan anonymitet blev det forhold, der blev anvendt til at fastsætte de reviderede vægtningsværdier, desuden kun baseret på det samlede EU-salg, herunder SMV'ernes samlede salg, og ikke på salgsmængderne for kun de samarbejdsvillige SMV'er. De samarbejdsvillige SMV'ers nøjagtige salgsmængder som sådan udgjorde derfor ikke et væsentligt forhold eller en væsentlig betragtning, som kunne danne grundlag for Kommissionens fastsættelse af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. Retten fandt imidlertid i dommens præmis 256, at Kommissionen ikke konkret havde forklaret, hvorledes fremlæggelsen af et samlet tal kunne afsløre visse klageres identitet.

| (149) | Kommissionen fandt, at fremlæggelsen af aggregerede tal i visse tilfælde måske ikke afslører klagernes identitet. Dette kan f.eks. være tilfældet for en erhvervsgren, hvor virksomhedernes salgsmængder er ulige fordelt, og hvor hver enkelt aktørs markedsandel er lille. I den foreliggende sag blev EU-erhvervsgrenen imidlertid delt mellem nogle få store grupper af virksomheder på den ene side og mere end 380 SMV'er på den anden side. De store grupper af virksomheder tegnede sig for ca. 85 % af EU-salget, jf. betragtning 615 i den anfægtede forordning. Afsløringen af SMV'ernes nøjagtige mængder (eller endog intervaller) ville derfor have gjort det muligt for de andre parter at konkludere, hvor stor en andel af klagerne, der er store EU-producenter, hvilket i sidste ende kunne have ført til identifikation af de store EU-producenter, der samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning. Efter en omhyggelig fornyet undersøgelse af de oplysninger, den havde til rådighed, konkluderede Kommissionen derfor, at afsløringen af de nøjagtige salgsmængder (eller endog intervaller) for de SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, ville have bragt klagernes anonyme status i fare. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen fandt, at fremlæggelsen af aggregerede tal i visse tilfælde måske ikke afslører klagernes identitet. Dette kan f.eks. være tilfældet for en erhvervsgren, hvor virksomhedernes salgsmængder er ulige fordelt, og hvor hver enkelt aktørs markedsandel er lille. I den foreliggende sag blev EU-erhvervsgrenen imidlertid delt mellem nogle få store grupper af virksomheder på den ene side og mere end 380 SMV'er på den anden side. De store grupper af virksomheder tegnede sig for ca. 85 % af EU-salget, jf. betragtning 615 i den anfægtede forordning. Afsløringen af SMV'ernes nøjagtige mængder (eller endog intervaller) ville derfor have gjort det muligt for de andre parter at konkludere, hvor stor en andel af klagerne, der er store EU-producenter, hvilket i sidste ende kunne have ført til identifikation af de store EU-producenter, der samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning. Efter en omhyggelig fornyet undersøgelse af de oplysninger, den havde til rådighed, konkluderede Kommissionen derfor, at afsløringen af de nøjagtige salgsmængder (eller endog intervaller) for de SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, ville have bragt klagernes anonyme status i fare.

| (150) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog CRIA sin påstand om, at Kommissionen burde have oplyst den nøjagtige salgsmængde for SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning. |
| --- | --- |

(150)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog CRIA sin påstand om, at Kommissionen burde have oplyst den nøjagtige salgsmængde for SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning.

| (151) | Kommissionen fandt, at salgsmængden for SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var tilgængelig i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning, gennem de stikprøveskemaer, der blev indgivet af alle samarbejdsvillige virksomheder og stillet til rådighed i det ikkefortrolige dossier. Stikprøveskemaerne var derfor tilgængelige for alle interesserede parter. Som anført i betragtning 148 blev de samarbejdsvillige SMV'ers nøjagtige salgsmængde ikke taget i betragtning ved fastsættelsen af SMV'ers andel. Kommissionen anvendte derimod kun det samlede EU-salg til at fastsætte de reviderede vægtningsværdier. Det nøjagtige antal samarbejdsvillige SMV'er var således ikke en del af de væsentlige kendsgerninger, der blev anvendt ved fastsættelsen af de reviderede værdier. Endelig ville videregivelse af disse oplysninger, jf. betragtning 149, have bragt klagernes anonyme status i fare. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen fandt, at salgsmængden for SMV'er, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var tilgængelig i forbindelse med den undersøgelse, der førte til den anfægtede forordning, gennem de stikprøveskemaer, der blev indgivet af alle samarbejdsvillige virksomheder og stillet til rådighed i det ikkefortrolige dossier. Stikprøveskemaerne var derfor tilgængelige for alle interesserede parter. Som anført i betragtning 148 blev de samarbejdsvillige SMV'ers nøjagtige salgsmængde ikke taget i betragtning ved fastsættelsen af SMV'ers andel. Kommissionen anvendte derimod kun det samlede EU-salg til at fastsætte de reviderede vægtningsværdier. Det nøjagtige antal samarbejdsvillige SMV'er var således ikke en del af de væsentlige kendsgerninger, der blev anvendt ved fastsættelsen af de reviderede værdier. Endelig ville videregivelse af disse oplysninger, jf. betragtning 149, have bragt klagernes anonyme status i fare. Denne påstand blev derfor afvist.

9.   ENDELIGE FORANSTALTNINGER

ENDELIGE FORANSTALTNINGER

| (152) | På baggrund af ovenstående bør der genindføres en endelig udligningstold på importen af den pågældende vare svarende til det laveste af de konstaterede subsidiebeløb og skadesmargener i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(152)

På baggrund af ovenstående bør der genindføres en endelig udligningstold på importen af den pågældende vare svarende til det laveste af de konstaterede subsidiebeløb og skadesmargener i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told.

| (153) | Det bemærkes, at antisubsidieundersøgelsen blev gennemført sideløbende med antidumpingundersøgelsen. Jf. artikel 24, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (45), er det i lyset af anvendelsen af reglen om den lavest mulige told og den kendsgerning, at de endelige subsidiesatser er lavere end skadestærsklen, hensigtsmæssigt at indføre en endelig udligningstold på niveauet for de konstaterede endelige subsidiesatser og derefter pålægge en endelig antidumpingtold op til den relevante skadestærskel. |
| --- | --- |

(153)

Det bemærkes, at antisubsidieundersøgelsen blev gennemført sideløbende med antidumpingundersøgelsen. Jf. artikel 24, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (45), er det i lyset af anvendelsen af reglen om den lavest mulige told og den kendsgerning, at de endelige subsidiesatser er lavere end skadestærsklen, hensigtsmæssigt at indføre en endelig udligningstold på niveauet for de konstaterede endelige subsidiesatser og derefter pålægge en endelig antidumpingtold op til den relevante skadestærskel.

45

| (154) | Som forklaret i betragtning 941 til den anfægtede forordning besluttede Kommissionen, at den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning var en fast told. |
| --- | --- |

(154)

Som forklaret i betragtning 941 til den anfægtede forordning besluttede Kommissionen, at den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning var en fast told.

| (155) | Efter fremlæggelsen af oplysninger og den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen anvendte inkonsekvente cif-værdier som nævner ved fastsættelsen af underbuds- og målprisunderbudsmargenerne. Begge margener burde være fastsat på grundlag af den nævner, der blev anvendt til beregning af underbudsmargenen. |
| --- | --- |

(155)

Efter fremlæggelsen af oplysninger og den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen anvendte inkonsekvente cif-værdier som nævner ved fastsættelsen af underbuds- og målprisunderbudsmargenerne. Begge margener burde være fastsat på grundlag af den nævner, der blev anvendt til beregning af underbudsmargenen.

| (156) | Som anført af Kommissionen i afsnit 9 blev den eksportpris, der blev anvendt til at beregne underbudsmargenen, fastsat ved fra salgsprisen til de første uafhængige kunder hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter at fjerne alle de omkostninger, der var påløbet i Unionen (som afhang af incoterms for hver transaktion) med henblik på at fastsætte værdien ved Unionens grænse. F.eks. blev transportomkostninger i Unionen fratrukket. Til denne værdi blev der, hvor det var relevant, tilføjet told og omkostninger efter importen. Resultatet var den såkaldte »cif-hjemtagelsespris«, som blev sammenlignet med EU-producenternes salgspriser, ligeledes justeret, for at fastsætte underbudsmargenen, som blev udtrykt som en procentdel af EU-salgsprisen. |
| --- | --- |

(156)

Som anført af Kommissionen i afsnit 9 blev den eksportpris, der blev anvendt til at beregne underbudsmargenen, fastsat ved fra salgsprisen til de første uafhængige kunder hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter at fjerne alle de omkostninger, der var påløbet i Unionen (som afhang af incoterms for hver transaktion) med henblik på at fastsætte værdien ved Unionens grænse. F.eks. blev transportomkostninger i Unionen fratrukket. Til denne værdi blev der, hvor det var relevant, tilføjet told og omkostninger efter importen. Resultatet var den såkaldte »cif-hjemtagelsespris«, som blev sammenlignet med EU-producenternes salgspriser, ligeledes justeret, for at fastsætte underbudsmargenen, som blev udtrykt som en procentdel af EU-salgsprisen.

| (157) | Målprisunderbudsmargenen blev fastsat på følgende måde pr. varetype: |
| --- | --- |

(157)

Målprisunderbudsmargenen blev fastsat på følgende måde pr. varetype:

| (158) | Tælleren blev beregnet ved at sammenligne den samme cif-hjemtagelsespris (anvendt til beregning af underbudsmargenen) med EU-erhvervsgrenens målpris. |
| --- | --- |

(158)

Tælleren blev beregnet ved at sammenligne den samme cif-hjemtagelsespris (anvendt til beregning af underbudsmargenen) med EU-erhvervsgrenens målpris.

| (159) | Nævneren var den cif-toldværdi i Unionen, som de stikprøveudtagne eksporterende producenter har indberettet. |
| --- | --- |

(159)

Nævneren var den cif-toldværdi i Unionen, som de stikprøveudtagne eksporterende producenter har indberettet.

| (160) | Den nævnerværdi, der anvendes til at fastsætte målprisunderbudsmargenen og dumpingmargenen, bør være den samme værdi i forbindelse med sammenligning med henblik på anvendelsen af reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2. Formålet med denne sammenligning er at fastsætte den procentsats, hvormed den importpris, der er angivet til toldmyndighederne, skal forhøjes i form af antidumpingtold for at fjerne virkningerne af de tidligere beregnede målprisunderbudsbeløb eller dumpingbeløb. Eftersom tolden vil finde anvendelse på den angivne cif-toldværdi i Unionen, skal en sådan told naturligvis udtrykkes matematisk som en procentdel af den samme ovennævnte cif-pris, der som forklaret ovenfor udgør grundlaget for anvendelsen af tolden ved told. Det ville være ulogisk og matematisk forkert at beregne en procentsats på grundlag af én værdi, der anvendes som nævner, for derefter at anvende den deraf følgende procentsats på en anden værdi. |
| --- | --- |

(160)

Den nævnerværdi, der anvendes til at fastsætte målprisunderbudsmargenen og dumpingmargenen, bør være den samme værdi i forbindelse med sammenligning med henblik på anvendelsen af reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2. Formålet med denne sammenligning er at fastsætte den procentsats, hvormed den importpris, der er angivet til toldmyndighederne, skal forhøjes i form af antidumpingtold for at fjerne virkningerne af de tidligere beregnede målprisunderbudsbeløb eller dumpingbeløb. Eftersom tolden vil finde anvendelse på den angivne cif-toldværdi i Unionen, skal en sådan told naturligvis udtrykkes matematisk som en procentdel af den samme ovennævnte cif-pris, der som forklaret ovenfor udgør grundlaget for anvendelsen af tolden ved told. Det ville være ulogisk og matematisk forkert at beregne en procentsats på grundlag af én værdi, der anvendes som nævner, for derefter at anvende den deraf følgende procentsats på en anden værdi.

| (161) | Efter de fremsatte bemærkninger undersøgte Kommissionen på ny de fremlagte beregninger og bekræftede, at den metode, der blev anvendt til at fastsætte nævnerværdierne, var korrekt. Kommissionen afviste derfor påstanden om, at de anvendte cif-værdier var inkonsekvente, og at cif-hjemtagelsesprisen, som blev sammenlignet med EU-prisen med henblik på underbuds- og målprisunderbudsberegningerne, på den ene side, og den cif-værdi, der blev anvendt som nævner til at fastsætte både målprisunderbudsmargenen og dumpingmargenen, på den anden side, burde være den samme. |
| --- | --- |

(161)

Efter de fremsatte bemærkninger undersøgte Kommissionen på ny de fremlagte beregninger og bekræftede, at den metode, der blev anvendt til at fastsætte nævnerværdierne, var korrekt. Kommissionen afviste derfor påstanden om, at de anvendte cif-værdier var inkonsekvente, og at cif-hjemtagelsesprisen, som blev sammenlignet med EU-prisen med henblik på underbuds- og målprisunderbudsberegningerne, på den ene side, og den cif-værdi, der blev anvendt som nævner til at fastsætte både målprisunderbudsmargenen og dumpingmargenen, på den anden side, burde være den samme.

| (162) | CRIA hævdede, at Kommissionen anvendte en forkert metode ved fastsættelsen af den faste told, da skadesmargenen blev ekstrapoleret i en told pr. dæk på grundlag af den samlede importmængde i stedet for kun at anvende den mængde tilsvarende varetyper, der var blevet anvendt til beregning af den oprindeligt beregnede skadesmargen. |
| --- | --- |

(162)

CRIA hævdede, at Kommissionen anvendte en forkert metode ved fastsættelsen af den faste told, da skadesmargenen blev ekstrapoleret i en told pr. dæk på grundlag af den samlede importmængde i stedet for kun at anvende den mængde tilsvarende varetyper, der var blevet anvendt til beregning af den oprindeligt beregnede skadesmargen.

| (163) | Kommissionen anvendte den samme metode som i den anfægtede forordning, som ikke blev erklæret ugyldig af Retten. Under alle omstændigheder bemærkede Kommissionen, at antidumpingforanstaltninger skal have en tilsvarende afhjælpende virkning, uanset hvilken form de har. Det er ubestridt, at hvis tolden havde form af en værdiforanstaltning, ville værditolden finde anvendelse på al import og alle typer af den pågældende vare, uanset om en bestemt type blev taget i betragtning ved fastsættelsen af målprisunderbuddet eller dumpingbeløbet. Det følger heraf, under omstændigheder, hvor det besluttes at udtrykke tolden som et specifikt beløb, at en sådan specifik told derfor skal baseres på salget af al import af den pågældende vare i den relevante undersøgelsesperiode, da den vil finde anvendelse på al import af alle varetyper på samme måde som en tilsvarende værditold. Kommissionen fandt derfor, at det var hensigtsmæssigt at tage hensyn til den samlede importmængde, som den ville have gjort, hvis den anvendte en værditold. Den afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen anvendte den samme metode som i den anfægtede forordning, som ikke blev erklæret ugyldig af Retten. Under alle omstændigheder bemærkede Kommissionen, at antidumpingforanstaltninger skal have en tilsvarende afhjælpende virkning, uanset hvilken form de har. Det er ubestridt, at hvis tolden havde form af en værdiforanstaltning, ville værditolden finde anvendelse på al import og alle typer af den pågældende vare, uanset om en bestemt type blev taget i betragtning ved fastsættelsen af målprisunderbuddet eller dumpingbeløbet. Det følger heraf, under omstændigheder, hvor det besluttes at udtrykke tolden som et specifikt beløb, at en sådan specifik told derfor skal baseres på salget af al import af den pågældende vare i den relevante undersøgelsesperiode, da den vil finde anvendelse på al import af alle varetyper på samme måde som en tilsvarende værditold. Kommissionen fandt derfor, at det var hensigtsmæssigt at tage hensyn til den samlede importmængde, som den ville have gjort, hvis den anvendte en værditold. Den afviste derfor påstanden.

| (164) | Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen begik en fejl ved fastsættelsen af toldniveauet for Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(164)

Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen begik en fejl ved fastsættelsen af toldniveauet for Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (165) | I notatet til dossieret af 31. januar 2023 præciserede Kommissionen, at den tog hensyn til skadestærsklen på 32,39 % for Zhongce Rubber Group Co., Ltd. i perioden før forordningen om indførelse af udligningstold trådte i kraft (fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018). Den tilsvarende faste told var således EUR pr. enhed 49,31 for denne periode. Fra den 13. november 2018, hvor den anfægtede forordning trådte i kraft og ændrede forordning (EF) 2018/1579, gjorde Kommissionen imidlertid Zhongce Rubber Group Co., Ltd til genstand for den højere skadesmargen på 55,07 % for så vidt angår den pågældende subsidieundersøgelse, fordi den samarbejdede i forbindelse med antidumpingundersøgelsen, men ikke i antisubsidieundersøgelsen. Dette resulterede i en dumpingmargen på nul og en subsidiesats på 51,8 % svarende til en fast udligningstold på EUR pr. enhed 57,28. CRIA fremsatte ingen bemærkninger til denne forklaring. CRIA's påstand om, at Kommissionen begik en fejl i beregningen af skadestærsklen for denne virksomhed, blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(165)

I notatet til dossieret af 31. januar 2023 præciserede Kommissionen, at den tog hensyn til skadestærsklen på 32,39 % for Zhongce Rubber Group Co., Ltd. i perioden før forordningen om indførelse af udligningstold trådte i kraft (fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018). Den tilsvarende faste told var således EUR pr. enhed 49,31 for denne periode. Fra den 13. november 2018, hvor den anfægtede forordning trådte i kraft og ændrede forordning (EF) 2018/1579, gjorde Kommissionen imidlertid Zhongce Rubber Group Co., Ltd til genstand for den højere skadesmargen på 55,07 % for så vidt angår den pågældende subsidieundersøgelse, fordi den samarbejdede i forbindelse med antidumpingundersøgelsen, men ikke i antisubsidieundersøgelsen. Dette resulterede i en dumpingmargen på nul og en subsidiesats på 51,8 % svarende til en fast udligningstold på EUR pr. enhed 57,28. CRIA fremsatte ingen bemærkninger til denne forklaring. CRIA's påstand om, at Kommissionen begik en fejl i beregningen af skadestærsklen for denne virksomhed, blev derfor afvist.

| (166) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CRIA også, at toldsatsen for tre virksomheder, nemlig Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, og Hefei Wanli Tire Co., Ltd, også burde reduceres, da Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad gennemførte præmis 190-192 i Rettens dom. |
| --- | --- |

(166)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CRIA også, at toldsatsen for tre virksomheder, nemlig Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, og Hefei Wanli Tire Co., Ltd, også burde reduceres, da Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad gennemførte præmis 190-192 i Rettens dom.

| (167) | Som forklaret i betragtning 79 fastslog Kommissionen ud over justeringen for, hvor det var relevant, at lægge SA&G-omkostninger og fortjeneste til de eksporterende producenters eksportpris, der tidligere var fjernet ved analog anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 9, at der ikke var behov for yderligere justeringer. Som påpeget i betragtning 81, 82 og 97 fastslog Kommissionen, at der ikke var tale om en rimelig sammenligning mellem indirekte og direkte salg eller mellem forskellige typer kunder. Som følge heraf blev de stikprøveudtagne eksporterende producenters direkte salg i lighed med den metode, der blev anvendt i den anfægtede forordning, for hver varetype sammenlignet med de stikprøveudtagne EU-producenters salg for at fastsætte skadesmargenerne. Dette gjaldt også beregningen af resttolden, som var baseret på skadesmargenen på 55,1 % for Xingyuan-gruppen, som kun havde direkte salg. På dette grundlag fastslog Kommissionen, at den resterende antidumping- og udligningstold for Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd og Hefei Wanli Tire Co., Ltd og den resterende udligningstold for Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd bør forblive uændret. Kommissionen fandt derfor, at dens konklusioner var i overensstemmelse med præmis 190-192 i Rettens dom, og afviste påstanden. |
| --- | --- |

(167)

Som forklaret i betragtning 79 fastslog Kommissionen ud over justeringen for, hvor det var relevant, at lægge SA&G-omkostninger og fortjeneste til de eksporterende producenters eksportpris, der tidligere var fjernet ved analog anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 9, at der ikke var behov for yderligere justeringer. Som påpeget i betragtning 81, 82 og 97 fastslog Kommissionen, at der ikke var tale om en rimelig sammenligning mellem indirekte og direkte salg eller mellem forskellige typer kunder. Som følge heraf blev de stikprøveudtagne eksporterende producenters direkte salg i lighed med den metode, der blev anvendt i den anfægtede forordning, for hver varetype sammenlignet med de stikprøveudtagne EU-producenters salg for at fastsætte skadesmargenerne. Dette gjaldt også beregningen af resttolden, som var baseret på skadesmargenen på 55,1 % for Xingyuan-gruppen, som kun havde direkte salg. På dette grundlag fastslog Kommissionen, at den resterende antidumping- og udligningstold for Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd og Hefei Wanli Tire Co., Ltd og den resterende udligningstold for Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd bør forblive uændret. Kommissionen fandt derfor, at dens konklusioner var i overensstemmelse med præmis 190-192 i Rettens dom, og afviste påstanden.

| (168) | Efter fremlæggelsen af oplysninger fandt Kommissionen en fejl i den faste told baseret på skadesmargenen for Aeolus/Pirelli. Skadesmargenen blev korrigeret fra 29,79 % til 27,56 %, og alle parter blev underrettet herom. |
| --- | --- |

(168)

Efter fremlæggelsen af oplysninger fandt Kommissionen en fejl i den faste told baseret på skadesmargenen for Aeolus/Pirelli. Skadesmargenen blev korrigeret fra 29,79 % til 27,56 %, og alle parter blev underrettet herom.

| (169) | Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen begik en fejl ved fastsættelsen af Hankook-gruppens toldniveau. |
| --- | --- |

(169)

Efter den supplerende fremlæggelse af oplysninger hævdede CRIA, at Kommissionen begik en fejl ved fastsættelsen af Hankook-gruppens toldniveau.

| (170) | Efter at have analyseret påstanden fandt Kommissionen en skrivefejl og rettede Hankook-gruppens skadesmargen fra 11,18 % til 10,31 %. |
| --- | --- |

(170)

Efter at have analyseret påstanden fandt Kommissionen en skrivefejl og rettede Hankook-gruppens skadesmargen fra 11,18 % til 10,31 %.

| (171) | På grundlag af ovenstående bør det fastsatte endelige subsidiebeløb være følgende:













  Virksomhed | Dumpingmargen | Subsidiesats | Skadesmargen | Udligningstold | Antidumpingtold | Fastsat udligningstold | Fastsat antidumpingtold  (46) | Fast
  Antidumpingtold  (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GITI-gruppen | 56,8  % | 7,74  % | 28,51 % | 7,74 % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Hankook-gruppen | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Andre virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd  (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd,
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd  (49) | 106,7  % | 51,08 % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(171)

På grundlag af ovenstående bør det fastsatte endelige subsidiebeløb være følgende:

Virksomhed

Dumpingmargen

Subsidiesats

Skadesmargen

Udligningstold

Antidumpingtold

Fastsat udligningstold

Fastsat antidumpingtold  (46)

46

Fast

Antidumpingtold  (47)

47

GITI-gruppen

56,8  %

7,74  %

28,51 %

7,74 %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Hankook-gruppen

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Andre virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd  (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd,

Hefei Wanli Tire Co., Ltd  (49)

49

106,7  %

51,08 %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (172) | Den ændrede udligningstold finder anvendelse uden afbrydelse fra det tidspunkt, hvor forordningen om midlertidig told trådte i kraft (dvs. fra den 12. november 2018 og fremefter). |
| --- | --- |

(172)

Den ændrede udligningstold finder anvendelse uden afbrydelse fra det tidspunkt, hvor forordningen om midlertidig told trådte i kraft (dvs. fra den 12. november 2018 og fremefter).

| (173) | Det er også nødvendigt at anvende et andet niveau for antidumpingtolden i perioden før ikrafttrædelsen af den endelige antisubsidieforordning (dvs. i perioden fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018). Den told, der fandt anvendelse i denne periode, er lig med den skadesmargen, der blev fastsat for alle de pågældende virksomheder. |
| --- | --- |

(173)

Det er også nødvendigt at anvende et andet niveau for antidumpingtolden i perioden før ikrafttrædelsen af den endelige antisubsidieforordning (dvs. i perioden fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018). Den told, der fandt anvendelse i denne periode, er lig med den skadesmargen, der blev fastsat for alle de pågældende virksomheder.

| (174) | Selv om kun Aeolus Tyre Co., Ltd og Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd var ansøgere i sag T-30/19 og T-72/19, fandt Kommissionen, at den korrigerede told finder anvendelse på alle de respektive grupper. For Aeolus-gruppen er de pågældende eksporterende producenter: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd. For Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd er de pågældende eksporterende producenter: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd og Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Selv om kun Aeolus Tyre Co., Ltd og Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd var ansøgere i sag T-30/19 og T-72/19, fandt Kommissionen, at den korrigerede told finder anvendelse på alle de respektive grupper. For Aeolus-gruppen er de pågældende eksporterende producenter: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd. For Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd er de pågældende eksporterende producenter: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd og Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (175) | Toldmyndighederne pålægges at opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter og refundere eventuelle overskydende beløb, der er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. |
| --- | --- |

(175)

Toldmyndighederne pålægges at opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter og refundere eventuelle overskydende beløb, der er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser.

| (176) | Denne forordning ændrer ikke toldsatserne for de eksporterende producenter, der ikke var berørt af meddelelsen om genoptagelse og af forordningen om registrering. Deres told forblev derfor uændret, og som følge heraf blev disse virksomheder ikke identificeret i denne forordning. |
| --- | --- |

(176)

Denne forordning ændrer ikke toldsatserne for de eksporterende producenter, der ikke var berørt af meddelelsen om genoptagelse og af forordningen om registrering. Deres told forblev derfor uændret, og som følge heraf blev disse virksomheder ikke identificeret i denne forordning.

| (177) | Efter fremlæggelse af oplysninger hævdede Hämmerling, at eftersom Kommissionen havde til hensigt at genindføre tolden ud over den treårige forældelsesfrist, der er fastsat i EU-toldkodeksen, bør den også præcisere, at forskellen mellem den genindførte told og den told, der tidligere var gældende, også skal tilbagebetales ud over forældelsesfristen på tre år. |
| --- | --- |

(177)

Efter fremlæggelse af oplysninger hævdede Hämmerling, at eftersom Kommissionen havde til hensigt at genindføre tolden ud over den treårige forældelsesfrist, der er fastsat i EU-toldkodeksen, bør den også præcisere, at forskellen mellem den genindførte told og den told, der tidligere var gældende, også skal tilbagebetales ud over forældelsesfristen på tre år.

| (178) | Kommissionen mindede først om, at det følger af fast retspraksis, at EU-toldkodeksen ikke er til hinder for, at Kommissionen vedtager en forordning om genindførelse af en endelig antidumping- eller udligningstold for en periode på over tre år (50). |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen mindede først om, at det følger af fast retspraksis, at EU-toldkodeksen ikke er til hinder for, at Kommissionen vedtager en forordning om genindførelse af en endelig antidumping- eller udligningstold for en periode på over tre år (50).

50

| (179) | Som forklaret i betragtning 175 skal toldmyndighederne endvidere opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter og refundere eventuelle overskydende beløb, der er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. Retten præciserede i T-440/20, at den gældende toldlovgivning bl.a. er EU-toldkodeksens artikel 101, stk. 1, artikel 102, stk. 1, første afsnit, artikel 103, stk. 1, og artikel 104, stk. 2. I henhold til disse bestemmelser fastsættes det skyldige afgiftsbeløb af de kompetente toldmyndigheder, der er ansvarlige for anmeldelse af toldskyld, medmindre en frist på tre år fra datoen for toldskyldens opståen er udløbet. Domstolen præciserede endvidere, at »det følger heraf, at reglen i EU-toldkodeksens artikel 103, stk. 1, ganske vist ikke alene har til virkning at forhindre, at debitor underrettes om toldbeløbet efter udløbet af en frist på tre år regnet fra datoen for toldskyldens opståen, men også at medføre, at toldskylden i sig selv forældes ved udløbet af denne frist. Reglen finder dog kun anvendelse på meddelelse af toldbeløbet til debitor, og gennemførelsen heraf henhører derfor udelukkende under de nationale toldmyndigheder, som er kompetente til at foretage en sådan meddelelse.« (51). Kommissionen bekræftede derfor, at den treårige forældelsesfrist for tilbagebetaling fandt anvendelse i den foreliggende sag, og afviste anmodningen. |
| --- | --- |

(179)

Som forklaret i betragtning 175 skal toldmyndighederne endvidere opkræve det korrekte beløb af import for så vidt angår de pågældende eksporterende producenter og refundere eventuelle overskydende beløb, der er opkrævet i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. Retten præciserede i T-440/20, at den gældende toldlovgivning bl.a. er EU-toldkodeksens artikel 101, stk. 1, artikel 102, stk. 1, første afsnit, artikel 103, stk. 1, og artikel 104, stk. 2. I henhold til disse bestemmelser fastsættes det skyldige afgiftsbeløb af de kompetente toldmyndigheder, der er ansvarlige for anmeldelse af toldskyld, medmindre en frist på tre år fra datoen for toldskyldens opståen er udløbet. Domstolen præciserede endvidere, at »det følger heraf, at reglen i EU-toldkodeksens artikel 103, stk. 1, ganske vist ikke alene har til virkning at forhindre, at debitor underrettes om toldbeløbet efter udløbet af en frist på tre år regnet fra datoen for toldskyldens opståen, men også at medføre, at toldskylden i sig selv forældes ved udløbet af denne frist. Reglen finder dog kun anvendelse på meddelelse af toldbeløbet til debitor, og gennemførelsen heraf henhører derfor udelukkende under de nationale toldmyndigheder, som er kompetente til at foretage en sådan meddelelse.« (51). Kommissionen bekræftede derfor, at den treårige forældelsesfrist for tilbagebetaling fandt anvendelse i den foreliggende sag, og afviste anmodningen.

51

10.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (180) | I henhold til artikel 109 i forordning 2018/1046 (52) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(180)

I henhold til artikel 109 i forordning 2018/1046 (52) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

52

Den Europæiske Unions Tidende

| (181) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(181)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres hermed en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, i øjeblikket henhørende under KN-kode 4011 20 90 og ex 4012 12 00 (Taric-kode 4012120010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, for så vidt angår de virksomheder, der er anført i stykke 2.

2.   Den endelige udligningstold (EUR pr. enhed) på den vare, der er beskrevet i stk. 1, og som er produceret af nedenstående virksomheder, fastsættes pr. 13. november 2018 til følgende:

| Virksomhed | Udligningstold | Taric-kode Tillægskode |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd | 11,07 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd, Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 3,75 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd, Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877  (53) |
| Andre virksomheder, som er omfattet af denne genindførelse, som samarbejdede i både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget | 27,69 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd. | 57,28 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 57,28 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 57,28 | C876 |

Virksomhed

Udligningstold

Taric-kode Tillægskode

GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd

11,07

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd, Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

3,75

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd, Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877  (53)

Andre virksomheder, som er omfattet af denne genindførelse, som samarbejdede i både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelsen, og som er opført i bilaget

27,69

Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

57,28

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

57,28

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

57,28

C876

Artikel 2

Eventuel endelig udligningstold betalt af de eksporterende producenter, der henvises til i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690, ud over den i artikel 1 fastsatte endelige udligningstold gøres til genstand for godtgørelse eller fritagelse.

Anmodninger om tilbagebetaling eller fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med de gældende toldbestemmelser. Enhver tilbagebetaling, der har fundet sted som følge af Rettens dom i sag T-30/19 og T-72/19, China Rubber Industry Association (CRIA) og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) mod Europa-Kommissionen, skal tilbagesøges af de myndigheder, der har foretaget tilbagebetalingen, op til det beløb, der er fastsat i artikel 1, stk. 2.

Artikel 3

Den endelige udligningstold, der blev indført ved artikel 1, skal også opkræves af import registreret i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2022/1175 af 7. juli 2022 om at gøre importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina til genstand for registrering efter genoptagelsen af undersøgelsen med henblik på gennemførelse af dommene af 4. maj 2022 i de forenede sager T-30/19 og T-72/19 for så vidt angår gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 og gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690.

Artikel 4

Toldmyndighederne pålægges at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2022/1175, som ophæves hermed.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. april 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) 2018/683 af 4. maj 2018 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (EUT L 116 af 7.5.2018, s. 8).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 af 18. oktober 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (EUT L 263 af 22.10.2018, s. 3).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 af 9. november 2018 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) 2018/163 (EUT L 283 af 12.11.2018, s. 1).

4

(5)  Rettens dom (Tiende Udvidede Afdeling) den 4. maj 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) mod Europa-Kommissionen, T-30/19 og T-72/19, EU:T:2022:226.

5

(6)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

6

(7)  I den anfægtede forordning vedrører Taric-tillægskode C333 følgende eksporterende producenter:

7

| | Aeolus Tyre Co., Ltd, |
| --- | --- |

Aeolus Tyre Co., Ltd,

| | Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, |
| --- | --- |

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd,

| | Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd, |
| --- | --- |

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd,

| | Pirelli Tyre Co., Ltd |
| --- | --- |

Pirelli Tyre Co., Ltd

| | Aeolus Tyre Co., Ltd blev tildelt en ny Taric-tillægskode i den registreringsforordning, der er omhandlet i betragtning 16. |
| --- | --- |

Aeolus Tyre Co., Ltd blev tildelt en ny Taric-tillægskode i den registreringsforordning, der er omhandlet i betragtning 16.

(8)  I den anfægtede forordning er Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd knyttet til Taric-tillægskode C999.

8

(9)  I den anfægtede forordning vedrører Taric-tillægskode C371 følgende eksporterende producenter:

9

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd

| | Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

| | Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd fik tildelt en ny Taric-tillægskode for registreringen i den registreringsforordning, der er omhandlet i betragtning 16. |
| --- | --- |

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd fik tildelt en ny Taric-tillægskode for registreringen i den registreringsforordning, der er omhandlet i betragtning 16.

(10)  Forenede sager 97, 193, 99 og 215/86 Asteris AE og andre og Den Hellenske Republik mod Kommissionen, Sml. 1988, s. 2181, præmis 27 og 28.

10

(11)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1988 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85, sag T-301/01, Alitalia mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 1753, præmis 99 og 142, forenede sager T-267/08 og T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais mod Kommissionen [2011] EU:T:2011:209, præmis 83.

11

(12)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1988 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85.

12

(13)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187, præmis 79, og dom af 19. juni 2019, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16, præmis 58.

13

(14)  Sag T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, præmis 333-342.

14

(15)  
  EUT C 263 af 8.7.2022, s. 15.

15

(16)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1175 af 7. juli 2022 om at gøre importen af visse dæk, nye eller regummierede, af gummi, af den art, der anvendes til busser og lastbiler, med belastningsevne over 121, med oprindelse i Folkerepublikken Kina til genstand for registrering efter genoptagelsen af undersøgelsen med henblik på gennemførelse af dommene af 4. maj 2022 i de forenede sager T-30/19 og T-72/19 for så vidt angår gennemførelsesforordning (EU) 2018/1579 og gennemførelsesforordning (EU) 2018/1690 (EUT C L 183 af 8.7.2022, s.46).

16

(17)  GITI-gruppen bestod af følgende eksporterende producenter: GITI Tire (China) Investment Co., (Shanghai), GITI Tire (Anhui) Co., Ltd, (Hefei), GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualin), GITI Tire (Fujian) Co., Ltd, GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd og en forretningsmæssigt forbundet eksportør i Singapore.

17

(18)  Hankook-gruppen bestod af følgende eksporterende producenter: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd og Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

18

(19)  Aeolus/Pirelli bestod af følgende eksporterende producenter: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd og Pirelli Tyre Co., Ltd. I den anfægtede forordning blev det konstateret, at alle disse eksporterende producenter var en del af China National Tire-gruppen. Desuden blev Pirelli Tyre Co., Ltd anset for at være en del af China National Tire Group, da den var forretningsmæssigt forbundet med China National Tires Rubber Co., Ltd gennem en aktiepost på mere end 5 % i undersøgelsesperioden, jf. artikel 127, litra d), i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen.

19

(20)  Dom af 1. juni 2022, Jindal Saw og Jindal Saw Italia mod Kommissionen, T-440/20 og T-441/20, præmis 156.

20

(21)  En tilsvarende begrundelse findes i Jindal Saw-dommen, der er gengivet i fodnote 21, præmis 158.

21

(22)  Jf. Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, sag C-256/16, Domstolens dom af 15. marts 2018, og Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue Customs, sag C-612/16, Domstolens dom (Ottende Afdeling) af 19. juni 2019.

22

(23)  Jf. Printeous mod Kommissionen, sag T-95/15, Rettens dom af 13. december 2016.

23

(24)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, præmis 62.

24

(25)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, præmis 59.

25

(26)  Sag C-256/16, Deichmann SE mod Hauptzollamt Duisburg, præmis 63, og den deri nævnte retspraksis.

26

(27)  Jf. dommens præmis 176, 192 og 201-207. Den anfægtede forordning forblev gældende, for så vidt angår andre eksporterende producenter, som ikke anfægtede den.

27

(28)  Se domme af 1. juni 2022, Jindal Saw og Jindal Saw Italia mod Kommissionen, T-440/20 og T-441/20, præmis 44, og af 19. juni 2019, Clark International, C-612/16, ikke trykt i Sml., EU:C:2019:508, præmis 43, af 3. december 2020, Changmao Biochemical Engineering mod Distillerie Bonollo m.fl., C-461/18 P, EU:C:2020:979, præmis 97, og af 9. juni 2021, Roland mod Kommissionen, T-132/18, ikke trykt i Sml., EU:T:2021:329, præmis 76,

28

(29)  Sag C-256/16, Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, præmis 77 og 78, og dom af 19. juni 2019, C & J Clark International Ltd mod Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16, præmis 57.

29

(30)  Dom af 1. juni 2022, Jindal Saw og Jindal Saw Italia mod Kommissionen, T-440/20 og T-441/20.

30

(31)  Jf. i denne henseende dom af 29. november 2018, Bank Tejarat mod Rådet, C-248/17 P, EU:C:2018:967, præmis 80 og 81 og den deri nævnte retspraksis.

31

(32)  Dom T-441/20, nævnt i fodnote 21, præmis 118-123.

32

(33)  Dom nævnt i fodnote 30, præmis 83.

33

(34)  Dom nævnt i fodnote 31, præmis 134.

34

(35)  Jf. i denne forbindelse domme nævnt i fodnote 30 og 31.

35

(36)  Dom nævnt i fodnote 31, præmis 97-103.

36

(37)  Dom nævnt i fodnote 31, præmis 104.

37

(38)  Sag C-415/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1988 I, s. 6993, præmis 31, sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques mod Rådet, Sml. 2000 I, s. 8147, præmis 80-85, sag T-301/01, Alitalia mod Kommissionen, Sml. 2008 II, s. 1753, præmis 99 og 142, forenede sager T-267/08 og T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais mod Kommissionen [2011] EU:T:2011:209, præmis 83.

38

(39)  Se på tilsvarende måde sag C-507/21, BUPA m.fl. mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2022:649, præmis 87.

39

(40)  Jf. Deichmann-dommen, præmis 88.

40

(41)  Jf. Région Nord-Pas-de-Calais mod Europa-Kommissionen, forenede sager T-267/08 og T-279/08, Rettens dom af 12. maj 2011, præmis 83.

41

(42)  Sag T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, præmis 333-342.

42

(43)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd samarbejdede i forbindelse med antidumpingundersøgelsen, men ikke i forbindelse med antisubsidieundersøgelsen. Det er den eneste virksomhed, som er opført i bilag II til den anfægtede forordning, og som berøres af annullationen af den anfægtede forordning, men ikke af annullationen af forordning (EU) 2018/1579. Den anfægtede forordning blev derfor ikke annulleret for denne virksomhed, men kun de ændringer, der blev indført ved den anfægtede forordning i forordning (EU) 2018/1579. Zhongce Rubber Group Co., Ltd er derfor fortsat omfattet af den told, der blev indført ved forordning (EU) 2018/1579.

43

(44)  Disse to virksomheder samarbejdede hverken i forbindelse med antidumping- eller antisubsidieundersøgelsen. De er derfor omfattet af den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.

44

(45)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

45

(46)  For perioden fra den 13. november 2018.

46

(47)  For perioden fra den 8. maj 2018 til den 12. november 2018.

47

(48)  Se fodnote 44 for nærmere oplysninger om denne virksomheds situation.

48

(49)  Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd og Hefei Wanli Tire Co., Ltd samarbejdede hverken i antidumping- eller antisubsidieundersøgelsen. De er derfor omfattet af den told, der gælder for »alle andre virksomheder«. I forbindelse med den nuværende genoptagelse finder denne told kun anvendelse på disse to virksomheder.

49

(50)  Jf. sag T-440/20, Jindal Saw mod Europa-Kommissionen, EU:T:2022:318, præmis 134 og 135 og den deri nævnte dom.

50

(51)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd samarbejdede i forbindelse med antidumpingundersøgelsen, men ikke i forbindelse med antisubsidieundersøgelsen. Det er den eneste virksomhed, som er opført i bilag II til den anfægtede forordning, og som berøres af annullationen af den anfægtede forordning, men ikke af annullationen af forordning (EU) 2018/1579. Den anfægtede forordning blev derfor ikke annulleret for denne virksomhed, men kun de ændringer, der blev indført ved den anfægtede forordning i forordning (EU) 2018/1579. Zhongce Rubber Group Co., Ltd er derfor fortsat omfattet af den told, der blev indført ved forordning (EU) 2018/1579.

51

(52)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

52

(53)  Taric-kode C333 ophører med eksistere, og C877 gælder for hele gruppen.

53

---

BILAG

Virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med både antisubsidieundersøgelsen og antidumpingundersøgelserne, og som er omfattet af denne genindførelse:

| VIRKSOMHEDENS NAVN | TARIC-TILLÆGSKODE |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd. | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd. | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878  (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

VIRKSOMHEDENS NAVN

TARIC-TILLÆGSKODE

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd.

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd.

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878  (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  I den anfægtede forordning vedrører Taric-tillægskode C371 følgende eksporterende producenter:

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd og Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd og Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

| | Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd blev tildelt en ny Taric-tillægskode i den registreringsforordning, der er omhandlet i betragtning 16 i nærværende forordning. |
| --- | --- |

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd blev tildelt en ny Taric-tillægskode i den registreringsforordning, der er omhandlet i betragtning 16 i nærværende forordning.

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/80

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/739

af 4. april 2023

om en nødhjælpsforanstaltning for kornsektoren og oliefrøsektoren i Bulgarien, Polen og Rumænien

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 221, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ruslands invasion af Ukraine den 24. februar 2022 påvirker skibsfarten i de ukrainske havne i Sortehavet, som før invasionen tegnede sig for ca. 90 % af Ukraines eksport af korn og oliefrø. På grund af et presserende behov for at etablere alternative transportruter for at undgå trusler mod den globale fødevaresikkerhed og støtte ukrainske landbrugere har Unionen truffet konkrete foranstaltninger for at lette Ukraines landbrugseksport som beskrevet i Kommissionens meddelelse »En handlingsplan for solidaritetsbaner mellem EU og Ukraine, der skal lette Ukraines landbrugseksport og bilaterale handel med EU« (»handlingsplanen for solidaritetsbaner mellem EU og Ukraine«) (2). |
| --- | --- |

(1)

Ruslands invasion af Ukraine den 24. februar 2022 påvirker skibsfarten i de ukrainske havne i Sortehavet, som før invasionen tegnede sig for ca. 90 % af Ukraines eksport af korn og oliefrø. På grund af et presserende behov for at etablere alternative transportruter for at undgå trusler mod den globale fødevaresikkerhed og støtte ukrainske landbrugere har Unionen truffet konkrete foranstaltninger for at lette Ukraines landbrugseksport som beskrevet i Kommissionens meddelelse »En handlingsplan for solidaritetsbaner mellem EU og Ukraine, der skal lette Ukraines landbrugseksport og bilaterale handel med EU« (»handlingsplanen for solidaritetsbaner mellem EU og Ukraine«) (2).

| (2) | Ændringerne i transportruterne har resulteret i højere omkostninger til transporten af ukrainsk korn og oliefrø til deres traditionelle markeder. Dette har medført et skift i eksporten til EU-markedet. |
| --- | --- |

(2)

Ændringerne i transportruterne har resulteret i højere omkostninger til transporten af ukrainsk korn og oliefrø til deres traditionelle markeder. Dette har medført et skift i eksporten til EU-markedet.

| (3) | Den øgede import af korn og oliefrø fra Ukraine til Unionens medlemsstater tæt på Ukraine, hvor de vigtigste solidaritetsbaner mellem EU og Ukraine er etableret, påvirker de lokale landbrugere. I visse regioner i Unionen forårsager den yderligere import overforsyning, og den trykker de lokale priser eller mætter logistikkæderne. |
| --- | --- |

(3)

Den øgede import af korn og oliefrø fra Ukraine til Unionens medlemsstater tæt på Ukraine, hvor de vigtigste solidaritetsbaner mellem EU og Ukraine er etableret, påvirker de lokale landbrugere. I visse regioner i Unionen forårsager den yderligere import overforsyning, og den trykker de lokale priser eller mætter logistikkæderne.

| (4) | I betragtning af den indenlandske forsyningssituation og de logistiske udfordringer i de medlemsstater, der ligger tæt på den ukrainske grænse, anses landbrugerne i Bulgarien, Polen og Rumænien, navnlig dem, der er tættest på et grænse- eller transitknudepunkt, for at være hårdest ramt. Faldet i de lokale priser på korn og oliefrø påvirker disse landbrugeres økonomiske levedygtighed og kan påvirke deres beslutninger om, hvilke afgrøder de vil dyrke. Denne situation vil sandsynligvis medføre en hurtig nedgang i produktionen i de pågældende områder samt vanskeligheder med gennemførelsen af handlingsplanen for solidaritetsbaner mellem EU og Ukraine. Dette udgør et specifikt problem som omhandlet i artikel 221 i forordning (EU) nr. 1308/2013. Det specifikke problem i et begrænset antal regioner i visse EU-medlemsstater kan ikke løses ved hjælp af foranstaltningerne i nævnte forordnings artikel 219 eller 220, eftersom det ikke direkte skyldes eksisterende eller truende markedsforstyrrelser eller er relateret til foranstaltninger, der tager sigte på at standse spredningen af dyresygdomme eller rette op på manglende forbrugertillid som følge af risici for folke-, dyre- eller plantesundheden. For at undgå en hurtig nedgang i produktionen af korn og oliefrø er der desuden behov for et hasteindgreb, f.eks. vedtagelse af nødforanstaltninger som omhandlet i artikel 221 i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(4)

I betragtning af den indenlandske forsyningssituation og de logistiske udfordringer i de medlemsstater, der ligger tæt på den ukrainske grænse, anses landbrugerne i Bulgarien, Polen og Rumænien, navnlig dem, der er tættest på et grænse- eller transitknudepunkt, for at være hårdest ramt. Faldet i de lokale priser på korn og oliefrø påvirker disse landbrugeres økonomiske levedygtighed og kan påvirke deres beslutninger om, hvilke afgrøder de vil dyrke. Denne situation vil sandsynligvis medføre en hurtig nedgang i produktionen i de pågældende områder samt vanskeligheder med gennemførelsen af handlingsplanen for solidaritetsbaner mellem EU og Ukraine. Dette udgør et specifikt problem som omhandlet i artikel 221 i forordning (EU) nr. 1308/2013. Det specifikke problem i et begrænset antal regioner i visse EU-medlemsstater kan ikke løses ved hjælp af foranstaltningerne i nævnte forordnings artikel 219 eller 220, eftersom det ikke direkte skyldes eksisterende eller truende markedsforstyrrelser eller er relateret til foranstaltninger, der tager sigte på at standse spredningen af dyresygdomme eller rette op på manglende forbrugertillid som følge af risici for folke-, dyre- eller plantesundheden. For at undgå en hurtig nedgang i produktionen af korn og oliefrø er der desuden behov for et hasteindgreb, f.eks. vedtagelse af nødforanstaltninger som omhandlet i artikel 221 i nævnte forordning.

| (5) | Bulgarien, Polen og Rumænien bør derfor tildeles et finansielt bidrag til støtte for landbrugere, der er berørt af den øgede import af korn og oliefrø fra Ukraine, i en periode, hvor det er strengt nødvendigt. Det beløb, der er til rådighed for hver af disse medlemsstater, bør fastsættes under hensyntagen til det potentielle tab i produktionsværdien for udvalgte afgrøder og landbrugerne i de berørte regioner. |
| --- | --- |

(5)

Bulgarien, Polen og Rumænien bør derfor tildeles et finansielt bidrag til støtte for landbrugere, der er berørt af den øgede import af korn og oliefrø fra Ukraine, i en periode, hvor det er strengt nødvendigt. Det beløb, der er til rådighed for hver af disse medlemsstater, bør fastsættes under hensyntagen til det potentielle tab i produktionsværdien for udvalgte afgrøder og landbrugerne i de berørte regioner.

| (6) | Bulgarien, Polen og Rumænien bør fordele støtten via de mest effektive kanaler på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier, idet der tages hensyn til omfanget af de problemer, som landbrugere, der dyrker korn og oliefrø i de berørte områder, står over for, samtidig med at det sikres, at disse landbrugere er de endelige støttemodtagere, og at markeds- og konkurrenceforvridning undgås. |
| --- | --- |

(6)

Bulgarien, Polen og Rumænien bør fordele støtten via de mest effektive kanaler på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier, idet der tages hensyn til omfanget af de problemer, som landbrugere, der dyrker korn og oliefrø i de berørte områder, står over for, samtidig med at det sikres, at disse landbrugere er de endelige støttemodtagere, og at markeds- og konkurrenceforvridning undgås.

| (7) | Da det beløb, der tildeles Bulgarien, Polen og Rumænien, kun vil kompensere for en del af det faktiske tab, som landbrugere i de berørte regioner har lidt, bør disse medlemsstater have mulighed for at yde supplerende national støtte til de pågældende producenter på de betingelser og inden for den frist, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

(7)

Da det beløb, der tildeles Bulgarien, Polen og Rumænien, kun vil kompensere for en del af det faktiske tab, som landbrugere i de berørte regioner har lidt, bør disse medlemsstater have mulighed for at yde supplerende national støtte til de pågældende producenter på de betingelser og inden for den frist, der er fastsat i denne forordning.

| (8) | For at give Bulgarien, Polen og Rumænien fleksibilitet til at fordele støtten, alt efter hvad der er nødvendigt for at afhjælpe landbrugernes problemer, bør de have lov til at kumulere den med anden støtte, der finansieres af Den Europæiske Garantifond for Landbruget og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. |
| --- | --- |

(8)

For at give Bulgarien, Polen og Rumænien fleksibilitet til at fordele støtten, alt efter hvad der er nødvendigt for at afhjælpe landbrugernes problemer, bør de have lov til at kumulere den med anden støtte, der finansieres af Den Europæiske Garantifond for Landbruget og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne.

| (9) | Eftersom EU-støtten er fastsat i euro, er det for at sikre ensartet og samtidig anvendelse nødvendigt at fastsætte en dato for omregningen af det beløb, der tildeles medlemsstater, som ikke anvender euroen som national valuta, hvilket er tilfældet for Bulgarien, Polen og Rumænien. Da denne forordning ikke fastsætter en frist for indgivelse af støtteansøgninger, bør datoen for nærværende forordnings ikrafttræden med henblik på artikel 30, stk. 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/127 (3) betragtes som den udløsende begivenhed for vekselkursen for de beløb, der fastsættes i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom EU-støtten er fastsat i euro, er det for at sikre ensartet og samtidig anvendelse nødvendigt at fastsætte en dato for omregningen af det beløb, der tildeles medlemsstater, som ikke anvender euroen som national valuta, hvilket er tilfældet for Bulgarien, Polen og Rumænien. Da denne forordning ikke fastsætter en frist for indgivelse af støtteansøgninger, bør datoen for nærværende forordnings ikrafttræden med henblik på artikel 30, stk. 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/127 (3) betragtes som den udløsende begivenhed for vekselkursen for de beløb, der fastsættes i nærværende forordning.

| (10) | Af budgetmæssige grunde bør Unionen kun finansiere de udgifter, som Bulgarien, Polen og Rumænien afholder, hvis de afholdes inden en bestemt skæringsdato. |
| --- | --- |

(10)

Af budgetmæssige grunde bør Unionen kun finansiere de udgifter, som Bulgarien, Polen og Rumænien afholder, hvis de afholdes inden en bestemt skæringsdato.

| (11) | Støtten i forbindelse med denne nødforanstaltning bør udbetales senest den 30. september 2023. Da der ikke skal foretages betalinger efter den 30. september 2023, bør artikel 5, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2022/127 ikke finde anvendelse. |
| --- | --- |

(11)

Støtten i forbindelse med denne nødforanstaltning bør udbetales senest den 30. september 2023. Da der ikke skal foretages betalinger efter den 30. september 2023, bør artikel 5, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2022/127 ikke finde anvendelse.

| (12) | For at Unionen kan overvåge effektiviteten af denne nødforanstaltning, bør Bulgarien, Polen og Rumænien give Kommissionen udførlige oplysninger om dens gennemførelse. |
| --- | --- |

(12)

For at Unionen kan overvåge effektiviteten af denne nødforanstaltning, bør Bulgarien, Polen og Rumænien give Kommissionen udførlige oplysninger om dens gennemførelse.

| (13) | For at sikre, at landbrugerne modtager støtten hurtigst muligt, bør Bulgarien, Polen og Rumænien have mulighed for at gennemføre denne forordning hurtigst muligt. Denne forordning bør derfor træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(13)

For at sikre, at landbrugerne modtager støtten hurtigst muligt, bør Bulgarien, Polen og Rumænien have mulighed for at gennemføre denne forordning hurtigst muligt. Denne forordning bør derfor træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

| (14) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der stilles EU-støtte på i alt 56 300 000 EUR til rådighed for Bulgarien, Polen og Rumænien, for at der kan ydes ekstraordinær støtte til landbrugere, der producerer korn og oliefrø, jf. bilaget, på de betingelser, der er fastsat i denne forordning.

2.   Bulgarien, Polen og Rumænien anvender de beløb, der er omhandlet i artikel 2, til foranstaltninger, der har til formål at kompensere landbrugerne for det økonomiske tab som følge af den øgede import af korn og oliefrø fra Ukraine til de berørte regioner.

3.   Foranstaltningerne træffes på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier, i det der tages hensyn til de berørte landbrugeres økonomiske tab, og det sikres, at de deraf følgende betalinger ikke forårsager markeds- eller konkurrenceforvridning.

4.   Der kan kun ydes EU-støtte til dækning af Bulgariens, Polens og Rumæniens udgifter i forbindelse med betalinger til de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 2, hvis betalingerne er foretaget senest den 30. september 2023.

5.   Med henblik på artikel 30, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2022/127 er den udløsende begivenhed for vekselkursen for beløbene i artikel 2, stk. 1, datoen for nærværende forordnings ikrafttræden.

6.   Foranstaltninger i henhold til denne forordning kan kumuleres med anden støtte, der finansieres af Den Europæiske Garantifond for Landbruget og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne.

Artikel 2

1.   Den støtte, Unionen kan yde i henhold til artikel 1, må højst udgøre:

| a) | 16 750 000 EUR til Bulgarien |
| --- | --- |

a)

16 750 000 EUR til Bulgarien

| b) | 29 500 000 EUR til Polen |
| --- | --- |

b)

29 500 000 EUR til Polen

| c) | 10 050 000 EUR til Rumænien. |
| --- | --- |

c)

10 050 000 EUR til Rumænien.

2.   Bulgarien, Polen og Rumænien kan yde supplerende national støtte til de foranstaltninger, der træffes i henhold til artikel 1, på op til 100 % af de tilsvarende beløb, der er fastsat i denne artikels stk. 1, på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier og under forudsætning af, at de deraf følgende betalinger ikke forårsager nogen markeds- eller konkurrenceforvridning.

3.   Bulgarien, Polen og Rumænien udbetaler den supplerende støtte, der er omhandlet i stk. 2, senest den 30. september 2023.

Artikel 3

1.   Bulgarien, Polen og Rumænien meddeler uden ophold og senest den 30. juni 2023 Kommissionen følgende oplysninger:

| a) | en beskrivelse af de foranstaltninger, der skal træffes |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af de foranstaltninger, der skal træffes

| b) | kriterierne for fastlæggelse af, hvordan støtten ydes, og begrundelsen for fordelingen af støtten blandt landbrugerne |
| --- | --- |

b)

kriterierne for fastlæggelse af, hvordan støtten ydes, og begrundelsen for fordelingen af støtten blandt landbrugerne

| c) | den tilsigtede virkning af foranstaltningerne med henblik på at kompensere landbrugerne for økonomiske tab som følge af import af korn og oliefrø fra Ukraine |
| --- | --- |

c)

den tilsigtede virkning af foranstaltningerne med henblik på at kompensere landbrugerne for økonomiske tab som følge af import af korn og oliefrø fra Ukraine

| d) | de tiltag, der er gennemført for at kontrollere, at foranstaltningernes tilsigtede virkning opnås |
| --- | --- |

d)

de tiltag, der er gennemført for at kontrollere, at foranstaltningernes tilsigtede virkning opnås

| e) | de tiltag, der er gennemført for at undgå konkurrenceforvridning |
| --- | --- |

e)

de tiltag, der er gennemført for at undgå konkurrenceforvridning

| f) | betalingsoverslaget over Unionens udgifter fordelt pr. måned indtil den 30. september 2023 |
| --- | --- |

f)

betalingsoverslaget over Unionens udgifter fordelt pr. måned indtil den 30. september 2023

| g) | omfanget af den supplerende støtte, der ydes i henhold til artikel 2, stk. 2. |
| --- | --- |

g)

omfanget af den supplerende støtte, der ydes i henhold til artikel 2, stk. 2.

2.   Senest den 15. maj 2024 meddeler Bulgarien, Polen og Rumænien Kommissionen de samlede udbetalte beløb pr. foranstaltning, om relevant opdelt i EU-støtte og supplerende national støtte, samt antallet og typen af støttemodtagere og vurderingen af foranstaltningens effektivitet.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. april 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  COM (2022) 217 final. Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En handlingsplan for solidaritetsbaner mellem EU og Ukraine, der skal lette Ukraines landbrugseksport og bilaterale handel med EU.

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/127 af 7. december 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 for så vidt angår betalingsorganer og andre organer, finansiel forvaltning, regnskabsafslutning, sikkerhedsstillelse og brug af euroen (EUT L 20 af 31.1.2022, s. 95).

3

---

BILAG

De i artikel 1, stk. 1, omhandlede produkter

| KN-kode | Beskrivelse |
| --- | --- |
| 1001 | Hvede og blandsæd af hvede og rug |
| 1002 | Rug |
| 1003 | Byg |
| 1004 | Havre |
| 1005 | Majs |
| 1008 60 | Triticale |
| — | Blandinger af produkter med KN-kode 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 og 1008 60 |
| 1205 | Rybsfrø og rapsfrø, også knuste |
| 1206 | Solsikkefrø, også knuste |

KN-kode

Beskrivelse

1001

Hvede og blandsæd af hvede og rug

1002

Rug

1003

Byg

1004

Havre

1005

Majs

1008 60

Triticale

—

Blandinger af produkter med KN-kode 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 og 1008 60

1205

Rybsfrø og rapsfrø, også knuste

1206

Solsikkefrø, også knuste

---

AFGØRELSER

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/85

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2023/740

af 4. april 2023

om harmoniserede standarder for legetøj, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (1), særlig artikel 10, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF (2), formodes legetøj, der er i overensstemmelse med harmoniserede standarder eller dele deraf, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende at være i overensstemmelse med de krav, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf, jf. artikel 10 i direktiv 2009/48/EF og bilag II til nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF (2), formodes legetøj, der er i overensstemmelse med harmoniserede standarder eller dele deraf, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende at være i overensstemmelse med de krav, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf, jf. artikel 10 i direktiv 2009/48/EF og bilag II til nævnte direktiv.

| (2) | I del III i bilag II til direktiv 2009/48/EF fastsættes specifikke krav for at sikre, at der ikke er risiko for skadelige virkninger for menneskers sundhed som følge af eksponering for de kemiske stoffer og blandinger, som legetøjet består af, eller som legetøjet indeholder. Desuden fastsætter artikel 10, stk. 2, det almindelige sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

(2)

I del III i bilag II til direktiv 2009/48/EF fastsættes specifikke krav for at sikre, at der ikke er risiko for skadelige virkninger for menneskers sundhed som følge af eksponering for de kemiske stoffer og blandinger, som legetøjet består af, eller som legetøjet indeholder. Desuden fastsætter artikel 10, stk. 2, det almindelige sikkerhedskrav.

| (3) | Ved brev M/445 (3) af 9. juli 2009 anmodede Kommissionen Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) og Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (Cenelec) om at udarbejde nye harmoniserede standarder og revidere eksisterende harmoniserede standarder til støtte for direktiv 2009/48/EF. Nævnte anmodning blev erstattet af en ny anmodning, der er angivet i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2022)7410 (4), hvori der blandt andet blev anmodet om en revision af standarden EN 71-13 »Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 13: Brætspil til træning af smags- og lugtesans, makeupsæt og spil, der stimulerer smagssansen«. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev M/445 (3) af 9. juli 2009 anmodede Kommissionen Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) og Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (Cenelec) om at udarbejde nye harmoniserede standarder og revidere eksisterende harmoniserede standarder til støtte for direktiv 2009/48/EF. Nævnte anmodning blev erstattet af en ny anmodning, der er angivet i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2022)7410 (4), hvori der blandt andet blev anmodet om en revision af standarden EN 71-13 »Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 13: Brætspil til træning af smags- og lugtesans, makeupsæt og spil, der stimulerer smagssansen«.

| (4) | CEN reviderede den harmoniserede standard EN 71-13:2021 »Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 13: Brætspil til træning af smags- og lugtesans, makeupsæt og spil, der stimulerer smagssansen«, hvis reference blev offentliggjort ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1992 (5). Dette førte til vedtagelsen af den harmoniserede standard EN 71-13:2021+A1:2022. |
| --- | --- |

(4)

CEN reviderede den harmoniserede standard EN 71-13:2021 »Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 13: Brætspil til træning af smags- og lugtesans, makeupsæt og spil, der stimulerer smagssansen«, hvis reference blev offentliggjort ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1992 (5). Dette førte til vedtagelsen af den harmoniserede standard EN 71-13:2021+A1:2022.

| (5) | Specifikationerne i den harmoniserede standard EN 71-13:2021+A1:2022 er mere tydeligt knyttet til kravene i direktiv 2009/48/EF. Denne nye udgave af standarden EN 71-13:2021 bringer navnlig standarden i overensstemmelse med direktiv 2009/48/EF, jf. Kommissionens direktiv (EU) 2020/2088 (6) og (EU) 2020/2089 (7). Standardens tabel 1 og 2 er blevet revideret og en supplerende tabel 3 er blevet indsat i standarden for at tage højde for de ændringer i listerne over allergifremkaldende duftstoffer i direktiv 2009/48/EF, der blev indført ved direktiv (EU) 2020/2088 og (EU) 2020/2089. Standardens tabel 3 omfatter allergifremkaldende duftstoffer, som — i overensstemmelse med direktiv 2009/48/EF — skal være angivet på en etiket på legetøjet, på emballagen eller på en medfølgende seddel. I standarden EN 71-13:2021+A1:2022 er det specificeret, at makeupsæt og spil, der stimulerer smagssansen, ikke må bruges af børn under 36 måneder. Denne specifikation afspejler tydeligt det krav, der er angivet i afdeling III, punkt 12, andet afsnit, i bilag II til direktiv 2009/48/EF. |
| --- | --- |

(5)

Specifikationerne i den harmoniserede standard EN 71-13:2021+A1:2022 er mere tydeligt knyttet til kravene i direktiv 2009/48/EF. Denne nye udgave af standarden EN 71-13:2021 bringer navnlig standarden i overensstemmelse med direktiv 2009/48/EF, jf. Kommissionens direktiv (EU) 2020/2088 (6) og (EU) 2020/2089 (7). Standardens tabel 1 og 2 er blevet revideret og en supplerende tabel 3 er blevet indsat i standarden for at tage højde for de ændringer i listerne over allergifremkaldende duftstoffer i direktiv 2009/48/EF, der blev indført ved direktiv (EU) 2020/2088 og (EU) 2020/2089. Standardens tabel 3 omfatter allergifremkaldende duftstoffer, som — i overensstemmelse med direktiv 2009/48/EF — skal være angivet på en etiket på legetøjet, på emballagen eller på en medfølgende seddel. I standarden EN 71-13:2021+A1:2022 er det specificeret, at makeupsæt og spil, der stimulerer smagssansen, ikke må bruges af børn under 36 måneder. Denne specifikation afspejler tydeligt det krav, der er angivet i afdeling III, punkt 12, andet afsnit, i bilag II til direktiv 2009/48/EF.

| (6) | Kommissionen har sammen med CEN vurderet, hvorvidt den harmoniserede standard EN 71-13:2021+A1:2022, der er udarbejdet af CEN, er i overensstemmelse med anmodning M/445 af 9. juli 2009. Kommissionen har også vurderet dens overensstemmelse med den nye anmodning i gennemførelsesafgørelse C(2022)7410. Den harmoniserede standard opfylder de krav, som den har til formål at dække og som er angivet i direktiv 2009/48/EF. Referencerne til den nævnte standard bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har sammen med CEN vurderet, hvorvidt den harmoniserede standard EN 71-13:2021+A1:2022, der er udarbejdet af CEN, er i overensstemmelse med anmodning M/445 af 9. juli 2009. Kommissionen har også vurderet dens overensstemmelse med den nye anmodning i gennemførelsesafgørelse C(2022)7410. Den harmoniserede standard opfylder de krav, som den har til formål at dække og som er angivet i direktiv 2009/48/EF. Referencerne til den nævnte standard bør derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

| (7) | Den harmoniserede standard EN 71-13:2021+A1:2022 erstatter den harmoniserede standard EN 71-13:2021. Det er derfor nødvendigt at tilbagetrække referencen for den nævnte standard i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(7)

Den harmoniserede standard EN 71-13:2021+A1:2022 erstatter den harmoniserede standard EN 71-13:2021. Det er derfor nødvendigt at tilbagetrække referencen for den nævnte standard i Den Europæiske Unions Tidende.

| (8) | Af hensyn til klarhed, rationalitet og forenkling bør der offentliggøres en fuldstændig liste over referencer for harmoniserede standarder, der er udarbejdet til støtte for direktiv 2009/48/EF, og som opfylder de krav, de har til formål at dække, i én retsakt. Referencerne for de harmoniserede standarder, der er udarbejdet til støtte for direktiv 2009/48/EF, er for indeværende offentliggjort i gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1992. Det er derfor nødvendigt at erstatte gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1992 med en ny afgørelse. |
| --- | --- |

(8)

Af hensyn til klarhed, rationalitet og forenkling bør der offentliggøres en fuldstændig liste over referencer for harmoniserede standarder, der er udarbejdet til støtte for direktiv 2009/48/EF, og som opfylder de krav, de har til formål at dække, i én retsakt. Referencerne for de harmoniserede standarder, der er udarbejdet til støtte for direktiv 2009/48/EF, er for indeværende offentliggjort i gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1992. Det er derfor nødvendigt at erstatte gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1992 med en ny afgørelse.

| (9) | Overholdelsen med en harmoniseret standard medfører en formodning om overholdelse af de relevante væsentlige krav, der er angivet i Unionens harmoniseringslovgivning fra datoen for offentliggørelsen af referencen for en sådan standard i Den Europæiske Unions Tidende. Nærværende afgørelse bør derfor træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(9)

Overholdelsen med en harmoniseret standard medfører en formodning om overholdelse af de relevante væsentlige krav, der er angivet i Unionens harmoniseringslovgivning fra datoen for offentliggørelsen af referencen for en sådan standard i Den Europæiske Unions Tidende. Nærværende afgørelse bør derfor træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Referencerne for de harmoniserede standarder for legetøj, der er udarbejdet til støtte for direktiv 2009/48/EF og opført i bilaget til nærværende afgørelse, offentliggøres hermed i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 2

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1992 ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. april 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF af 18. juni 2009 om sikkerhedskrav til legetøj (EUT L 170 af 30.6.2009, s. 1).

2

(3)  M/445 af 9. juli 2009 om et standardiseringsmandat rettet til CEN og Cenelec inden for rammerne af direktiv 2009/48/EF om revision af direktiv 88/378/EØF om sikkerhedskrav til legetøj.

3

(4)  Commission Implementing Decision C(2022)7410 of 24 October 2022 on a standardisation request to the European Committee for Standardisation and the European Committee for Electrotechnical Standardisation as regards toys in support of Directive 2009/48/EC of the European Parliament and of the Council (foreligger ikke på dansk).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/1992 af 15. november 2021 om harmoniserede standarder for legetøj, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF (EUT L 405 af 16.11.2021, s. 14).

5

(6)  Kommissionens direktiv (EU) 2020/2088 af 11. december 2020 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF for så vidt angår mærkning af allergifremkaldende duftstoffer i legetøj (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 53).

6

(7)  Kommissionens direktiv (EU) 2020/2089 af 11. december 2020 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/48/EF for så vidt angår forbuddet mod allergifremkaldende duftstoffer i legetøj (EUT L 423 af 15.12.2020, s. 58).

7

---

BILAG

| Nr. | Reference for standarden |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 1: Mekaniske og fysiske egenskaber |
| 2. | EN 71-2:2020
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 2: Antændelighed |
| 3. | EN 71-3:2019+A1:2021
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 3: Migration af visse grundstoffer |
| 4. | EN 71-4:2020
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 4: Kemisæt til kemiforsøg og lignende |
| 5. | EN 71-5:2015
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 5: Andet kemisk legetøj (sæt) end sæt til kemiske forsøg |
| 6. | EN 71-7:2014+A3:2020
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 7: Fingermaling — Krav og prøvningsmetoder |
| 7. | EN 71-8:2018
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 8: Aktivitetslegetøj til privat brug |
| 8. | EN 71-12:2016
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 12: N-nitrosaminer og N-nitroserbare stoffer
  Bemærk: Grænseværdierne i afsnit 4.2, tabel 2, litra a), i standarden »EN 71-12: 2016 Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 12: N-nitrosaminer og N-nitroserbare stoffer« er lavere end de grænseværdier, der skal overholdes i henhold til del III, punkt 8, i bilag II til direktiv 2009/48/EF. Disse værdier er som følger: |
| Stof | Standard EN 71-12:2016 | Direktiv 2009/48/EF |
| N-nitrosaminer | 0,01 mg/kg | 0,05 mg/kg |
| N-nitroserbare stoffer | 0,1 mg/kg | 1 mg/kg |
| 9. | EN 71-13:2021+A1:2022
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 13: Brætspil til træning af smags- og lugtesans, makeupsæt og spil, der stimulerer smagssansen |
| 10. | EN 71-14:2018
  Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 14: Trampoliner til privat brug |
| 11. | EN IEC 62115:2020
  Elektrisk legetøj — Sikkerhed
  EN IEC 62115:2020/A11:2020 |

Nr.

Reference for standarden

1.

EN 71-1:2014+A1:2018

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 1: Mekaniske og fysiske egenskaber

2.

EN 71-2:2020

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 2: Antændelighed

3.

EN 71-3:2019+A1:2021

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 3: Migration af visse grundstoffer

4.

EN 71-4:2020

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 4: Kemisæt til kemiforsøg og lignende

5.

EN 71-5:2015

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 5: Andet kemisk legetøj (sæt) end sæt til kemiske forsøg

6.

EN 71-7:2014+A3:2020

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 7: Fingermaling — Krav og prøvningsmetoder

7.

EN 71-8:2018

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 8: Aktivitetslegetøj til privat brug

8.

EN 71-12:2016

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 12: N-nitrosaminer og N-nitroserbare stoffer

Bemærk: Grænseværdierne i afsnit 4.2, tabel 2, litra a), i standarden »EN 71-12: 2016 Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 12: N-nitrosaminer og N-nitroserbare stoffer« er lavere end de grænseværdier, der skal overholdes i henhold til del III, punkt 8, i bilag II til direktiv 2009/48/EF. Disse værdier er som følger:

Stof

Standard EN 71-12:2016

Direktiv 2009/48/EF

N-nitrosaminer

0,01 mg/kg

0,05 mg/kg

N-nitroserbare stoffer

0,1 mg/kg

1 mg/kg

9.

EN 71-13:2021+A1:2022

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 13: Brætspil til træning af smags- og lugtesans, makeupsæt og spil, der stimulerer smagssansen

10.

EN 71-14:2018

Legetøj — Sikkerhedskrav — Del 14: Trampoliner til privat brug

11.

EN IEC 62115:2020

Elektrisk legetøj — Sikkerhed

EN IEC 62115:2020/A11:2020

---

Berigtigelser

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/89

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EU) 2023/334 af 2. februar 2023 om ændring af bilag II og V til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 for så vidt angår maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer af clothianidin og thiamethoxam i eller på visse produkter

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 47 af 15. februar 2023
  )

Side 31, betragtning 8, fodnote 19:

I stedet for:

»Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Paraguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. December 2019.«

læses:

»Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Uruguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. December 2019.«

---

| 5.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 96/90 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 96/90

---

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 231 af 30. juni 2021
  )

| 1. | Side 231, artikel 81, stk. 4, litra a): |
| --- | --- |

1.

Side 231, artikel 81, stk. 4, litra a):

I stedet for:

| »a) | Bilag, der dokumenterer støtten fra det finansielle instrument til de endelige modtagere, findes ikke hos forvaltningsmyndigheden eller de organer, der gennemfører det finansielle instrument.« |
| --- | --- |

»a)

Bilag, der dokumenterer støtten fra det finansielle instrument til de endelige modtagere, findes ikke hos forvaltningsmyndigheden eller de organer, der gennemfører det finansielle instrument.«

læses:

| »a) | Bilag, der dokumenterer støtten fra det finansielle instrument til slutmodtagerne, findes ikke hos forvaltningsmyndigheden eller de organer, der gennemfører det finansielle instrument.« |
| --- | --- |

»a)

Bilag, der dokumenterer støtten fra det finansielle instrument til slutmodtagerne, findes ikke hos forvaltningsmyndigheden eller de organer, der gennemfører det finansielle instrument.«

| 2. | Side 537, bilag XVII, tabellen, punkt 69: |
| --- | --- |

2.

Side 537, bilag XVII, tabellen, punkt 69:

I stedet for:

| »69. | Oplysninger om:






  a) | den endelige modtager af støtte fra fondene, navn(e) og ID-nummer |
| --- | --- | --- |

»69.

Oplysninger om:

a)

den endelige modtager af støtte fra fondene, navn(e) og ID-nummer

| b) | Den endelige modtagers reelle ejere som defineret i artikel 3, stk. 6, i direktiv (EU) 2015/849, herunder fornavn(e) og efternavn(e), fødselsdato(er) og momsregistreringsnummer (-numre) eller skatteregistreringsnummer (-numre) |
| --- | --- |

b)

Den endelige modtagers reelle ejere som defineret i artikel 3, stk. 6, i direktiv (EU) 2015/849, herunder fornavn(e) og efternavn(e), fødselsdato(er) og momsregistreringsnummer (-numre) eller skatteregistreringsnummer (-numre)

(...)«

læses:

| »69. | Oplysninger om:






  a) | slutmodtageren af støtte fra fondene, navn(e) og ID-nummer |
| --- | --- | --- |

»69.

Oplysninger om:

a)

slutmodtageren af støtte fra fondene, navn(e) og ID-nummer

| b) | slutmodtagerens reelle ejere som defineret i artikel 3, nr. 6), i direktiv (EU) 2015/849, herunder fornavn(e) og efternavn(e), fødselsdato(er) og momsregistreringsnummer (-numre) eller skatteregistreringsnummer (-numre) |
| --- | --- |

b)

slutmodtagerens reelle ejere som defineret i artikel 3, nr. 6), i direktiv (EU) 2015/849, herunder fornavn(e) og efternavn(e), fødselsdato(er) og momsregistreringsnummer (-numre) eller skatteregistreringsnummer (-numre)

(...)«.

---