# Euroopa Liidu L 127/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 127 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik12. mai 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 127

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik12. mai 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/934, 11. mai 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/935, 11. mai 2023, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. toodetud Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes | 58 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/934, 11. mai 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/935, 11. mai 2023, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. toodetud Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes

58

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/934,

11. mai 2023,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad ja käimasolevad uurimised ning kehtivad meetmed

Varasemad ja käimasolevad uurimised ning kehtivad meetmed

| (1) | Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed esialgu määrusega (EL) nr 1105/2010 (2) (edaspidi „esialgsed meetmed“). |
| --- | --- |

(1)

Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed esialgu määrusega (EL) nr 1105/2010 (2) (edaspidi „esialgsed meetmed“).

2

| (2) | Kehtestatud esialgsed meetmed seisnesid väärtuselises tollimaksus vahemikus 5,1–9,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Kehtestatud esialgsed meetmed seisnesid väärtuselises tollimaksus vahemikus 5,1–9,8 %.

| (3) | Esialgseid meetmeid kohaldati Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga kogu impordi suhtes, v.a Hiina eksportivate tootjate Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (edaspidi „Hailide“) ja Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (edaspidi „Huachun“) toodetud eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes. Nendele äriühingutele ei kehtestatud tollimaksu (määrus (EL) nr 1105/2010), kuna dumpingut ei tuvastatud. |
| --- | --- |

(3)

Esialgseid meetmeid kohaldati Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga kogu impordi suhtes, v.a Hiina eksportivate tootjate Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (edaspidi „Hailide“) ja Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (edaspidi „Huachun“) toodetud eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes. Nendele äriühingutele ei kehtestatud tollimaksu (määrus (EL) nr 1105/2010), kuna dumpingut ei tuvastatud.

| (4) | Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (3) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõike 2 kohast esimest aegumise läbivaatamist jättis komisjon algsed meetmed kehtima komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/325, (4) nagu seda on muudetud eelkõige komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1159 (5). Kooskõlas WTO apellatsioonikogu aruandega juhtumis „Mehhiko – loomaliha ja riisiga soetud lõplikud dumpinguvastased meetmed“ (6) (edaspidi „WTO apellatsioonikogu aruanne“) ei käsitletud kõnealuses aegumise läbivaatamises Hailidet ja Huachuni. |
| --- | --- |

(4)

Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (3) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõike 2 kohast esimest aegumise läbivaatamist jättis komisjon algsed meetmed kehtima komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/325, (4) nagu seda on muudetud eelkõige komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1159 (5). Kooskõlas WTO apellatsioonikogu aruandega juhtumis „Mehhiko – loomaliha ja riisiga soetud lõplikud dumpinguvastased meetmed“ (6) (edaspidi „WTO apellatsioonikogu aruanne“) ei käsitletud kõnealuses aegumise läbivaatamises Hailidet ja Huachuni.

3

4

5

6

| (5) | 30. juunil 2022 algatas komisjon alusmääruse artikli 5 kohaselt samuti uurimise Hailide toodetud ja liitu eksporditud eriti tugeva polüesterlõnga impordi kohta (edaspidi „paralleelne uurimine artikli 5 alusel“) (7). Hailide import ei ole käesoleva aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamisega hõlmatud. Teine eksportiv tootja Huachun, kellele ei kehtestatud samuti tollimaksu uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati algsed dumpinguvastased meetmed, lõpetas 2021. aastal tegevuse. Seetõttu ei käsitata Huachuni enam eriti tugeva polüesterlõnga eksportiva tootjana. |
| --- | --- |

(5)

30. juunil 2022 algatas komisjon alusmääruse artikli 5 kohaselt samuti uurimise Hailide toodetud ja liitu eksporditud eriti tugeva polüesterlõnga impordi kohta (edaspidi „paralleelne uurimine artikli 5 alusel“) (7). Hailide import ei ole käesoleva aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamisega hõlmatud. Teine eksportiv tootja Huachun, kellele ei kehtestatud samuti tollimaksu uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati algsed dumpinguvastased meetmed, lõpetas 2021. aastal tegevuse. Seetõttu ei käsitata Huachuni enam eriti tugeva polüesterlõnga eksportiva tootjana.

7

1.2.   Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise taotlused

Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise taotlused

| (6) | Pärast teate avaldamist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (8) esitati komisjonile 24. novembril 2021 taotlus alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaseks läbivaatamiseks (edaspidi „aegumise läbivaatamine“). |
| --- | --- |

(6)

Pärast teate avaldamist Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (8) esitati komisjonile 24. novembril 2021 taotlus alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaseks läbivaatamiseks (edaspidi „aegumise läbivaatamine“).

8

| (7) | Lisaks sellele esitati 1. aprillil 2022 taotlus alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks (edaspidi „osaline vahepealne läbivaatamine“). Taotlus esitati ainult dumpingu kohta. Seega käsitleb käesolevas määruses esitatud kahju analüüs ainult aegumise läbivaatamist. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks sellele esitati 1. aprillil 2022 taotlus alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaseks osaliseks vahepealseks läbivaatamiseks (edaspidi „osaline vahepealne läbivaatamine“). Taotlus esitati ainult dumpingu kohta. Seega käsitleb käesolevas määruses esitatud kahju analüüs ainult aegumise läbivaatamist.

| (8) | Mõlemad taotlused esitas Euroopa kunstkiutootjate ühendus CIRFS (edaspidi „CIRFS“ või „taotluse esitaja“) liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Mõlemad taotlused esitas Euroopa kunstkiutootjate ühendus CIRFS (edaspidi „CIRFS“ või „taotluse esitaja“) liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (9) | Aegumise läbivaatamise taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(9)

Aegumise läbivaatamise taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kordumise.

| (10) | Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus põhines taotluse esitaja esitatud piisavatel tõenditel selle kohta, et dumpinguga seotud asjaolud, mille alusel praegused meetmed kehtestati, on muutunud ning see muutus on püsiv. |
| --- | --- |

(10)

Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus põhines taotluse esitaja esitatud piisavatel tõenditel selle kohta, et dumpinguga seotud asjaolud, mille alusel praegused meetmed kehtestati, on muutunud ning see muutus on püsiv.

1.3.   Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (11) | Olles teinud pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komiteega konsulteerimist kindlaks, et oli piisavalt tõendeid alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt aegumise läbivaatamise ja alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt vahepealse läbivaatamise algatamiseks, avaldas komisjon nende läbivaatamiste algatamise teated Euroopa Liidu Teatajas (9) vastavalt 23. veebruaril 2022 ja 30. juunil 2022. |
| --- | --- |

(11)

Olles teinud pärast alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komiteega konsulteerimist kindlaks, et oli piisavalt tõendeid alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt aegumise läbivaatamise ja alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt vahepealse läbivaatamise algatamiseks, avaldas komisjon nende läbivaatamiste algatamise teated Euroopa Liidu Teatajas (9) vastavalt 23. veebruaril 2022 ja 30. juunil 2022.

Euroopa Liidu Teatajas

9

| (12) | Kasutajate ühendus esitas märkused mõlema menetluse algatamise kohta, rõhutades kasutajatele tarnestabiilsuse tagamise olulisust. Lisaks on Euroopa tootjad tema sõnul suurendanud oma eriti tugeva polüesterlõnga eksporti Hiinasse ja ei saa samal ajal väita, et neid kahjustab import Hiinast. Kasutajate ühendus väidab lisaks sellele, et Euroopa tootjatele tekitatud kahju ei ole tõendatud. Komisjon on analüüsinud kõiki liidu huvidega seotud väiteid allpool punktis 3.10. Üldine väide, et liidu tootmisharule tekitatud kahju ei ole läbivaatamise taotluses tõendatud, ei olnud põhjendatud ja seega lükati see tagasi. |
| --- | --- |

(12)

Kasutajate ühendus esitas märkused mõlema menetluse algatamise kohta, rõhutades kasutajatele tarnestabiilsuse tagamise olulisust. Lisaks on Euroopa tootjad tema sõnul suurendanud oma eriti tugeva polüesterlõnga eksporti Hiinasse ja ei saa samal ajal väita, et neid kahjustab import Hiinast. Kasutajate ühendus väidab lisaks sellele, et Euroopa tootjatele tekitatud kahju ei ole tõendatud. Komisjon on analüüsinud kõiki liidu huvidega seotud väiteid allpool punktis 3.10. Üldine väide, et liidu tootmisharule tekitatud kahju ei ole läbivaatamise taotluses tõendatud, ei olnud põhjendatud ja seega lükati see tagasi.

| (13) | Komisjon otsustas teha käesolevas õigusaktis otsuse kahe eraldi uurimise kohta, andes (uurimiste algatamise järjekorras) kõigepealt hinnangu aegumise läbivaatamisele ja seejärel osalise vahepealse läbivaatamise tulemustele. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon otsustas teha käesolevas õigusaktis otsuse kahe eraldi uurimise kohta, andes (uurimiste algatamise järjekorras) kõigepealt hinnangu aegumise läbivaatamisele ja seejärel osalise vahepealse läbivaatamise tulemustele.

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ning aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamise käigus käsitletud periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ning aegumise läbivaatamise ja vahepealse läbivaatamise käigus käsitletud periood

| (14) | Dumpingut ning dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). |
| --- | --- |

(14)

Dumpingut ning dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

| (15) | Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(15)

Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise käigus käsitletud uurimisalune toode

Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise käigus käsitletud uurimisalune toode

| (16) | Uurimisalune toode on eriti tugev polüesterlõng, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (välja arvatud õmblusniit ja Z-keeruga mitmekordne (korrutatud) ja komplekslõng, mis on ette nähtud õmblusniidi tootmiseks, valmis värvimiseks ja viimistlemiseks, lõdvalt keritud augustatud plastpoolile), mis praegu kuulub CN-koodi ex 5402 20 00 (TARICi kood 5402200010) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). CN- ja TARICi koodid on esitatud üksnes informatsiooniks ja tariifne klassifikatsioon võib hiljem muutuda. |
| --- | --- |

(16)

Uurimisalune toode on eriti tugev polüesterlõng, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (välja arvatud õmblusniit ja Z-keeruga mitmekordne (korrutatud) ja komplekslõng, mis on ette nähtud õmblusniidi tootmiseks, valmis värvimiseks ja viimistlemiseks, lõdvalt keritud augustatud plastpoolile), mis praegu kuulub CN-koodi ex 5402 20 00 (TARICi kood 5402200010) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). CN- ja TARICi koodid on esitatud üksnes informatsiooniks ja tariifne klassifikatsioon võib hiljem muutuda.

| (17) | Eriti tugevat polüesterlõnga kasutatakse mitmesugusel otstarbel, näiteks rehvivööde, laia kanga, turvavööde, turvapatjade, nööride ja võrkude tootmisel ning mitmel tööstuslikul otstarbel. |
| --- | --- |

(17)

Eriti tugevat polüesterlõnga kasutatakse mitmesugusel otstarbel, näiteks rehvivööde, laia kanga, turvavööde, turvapatjade, nööride ja võrkude tootmisel ning mitmel tööstuslikul otstarbel.

2.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (18) | Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise vaatlusalune toode on Hiinast pärit uurimisalune toode. |
| --- | --- |

(18)

Aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamise vaatlusalune toode on Hiinast pärit uurimisalune toode.

2.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (19) | Uurimised näitasid, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(19)

Uurimised näitasid, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode;

| — | uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning

| — | uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (20) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   AEGUMISE LÄBIVAATAMISEGA SEOTUD UURIMINE

AEGUMISE LÄBIVAATAMISEGA SEOTUD UURIMINE

3.1.   Huvitatud isikud ja väljavõtteline uuring

Huvitatud isikud ja väljavõtteline uuring

| (21) | Aegumise läbivaatamise algatamise teates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teadaolevatele liidu tootjatele, Hiina tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning Hiina ametiasutustele ja kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(21)

Aegumise läbivaatamise algatamise teates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teadaolevatele liidu tootjatele, Hiina tootjatele, importijatele ja teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning Hiina ametiasutustele ja kutsus neid üles uurimises osalema.

| (22) | Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(22)

Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (23) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

3.1.1.   
  Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (24) | Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamise teates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon toote tootmis- ja müügimahtudest, võttes arvesse nende geograafilist asukohta. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes rohkem kui 50 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust ELis ja hinnangulisest kogumüügimahust ELis. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi esialgse valimi kohta, mis kinnitati lõpliku valimina. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamise teates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon toote tootmis- ja müügimahtudest, võttes arvesse nende geograafilist asukohta. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes rohkem kui 50 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust ELis ja hinnangulisest kogumüügimahust ELis. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi esialgse valimi kohta, mis kinnitati lõpliku valimina. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne.

3.1.2.   
  Eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (25) | Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on Hiina eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate puhul vajalik, paluti neil isikutel endast teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Lisaks palus komisjon Hiina esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või nendega ühendust võtta. Eksportivad tootjad ei ole endast teada andnud. Üks sõltumatu importija andis endast huvitatud isikuna teada, aga ei esitanud väljavõttelise uuringu jaoks küsitud teavet. Seetõttu ei osutunud eksportivate tootjate ega sõltumatute importijate väljavõtteline uuring vajalikuks. Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, tehti aegumise läbivaatamisel järeldused Hiinast pärit impordi kohta kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on Hiina eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate puhul vajalik, paluti neil isikutel endast teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Lisaks palus komisjon Hiina esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või nendega ühendust võtta. Eksportivad tootjad ei ole endast teada andnud. Üks sõltumatu importija andis endast huvitatud isikuna teada, aga ei esitanud väljavõttelise uuringu jaoks küsitud teavet. Seetõttu ei osutunud eksportivate tootjate ega sõltumatute importijate väljavõtteline uuring vajalikuks. Kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, tehti aegumise läbivaatamisel järeldused Hiinast pärit impordi kohta kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18.

3.2.   
  Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (26) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, mis käsitles oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, mis käsitles oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (27) | Komisjon saatis küsimustiku valimisse kaasatud liidu tootjatele ja kasutajatele. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon saatis küsimustiku valimisse kaasatud liidu tootjatele ja kasutajatele. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt.

| (28) | Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kahelt kasutajalt.

| (29) | Aegumise läbivaatamise otstarbel tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: | liidu tootjad:






  — | Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Aegumise läbivaatamise otstarbel tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

liidu tootjad:

—

Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Prantsusmaa;

| — | PHP Fibers GmbH, Obernburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Obernburg, Saksamaa;

| — | Brilen Tech S.A., Zaragoza, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Brilen Tech S.A., Zaragoza, Hispaania;

| | kasutajad:






  — | Industrias Ponsa S.A., Manresa, Barcelona, Hispaania; |
| --- | --- | --- |

kasutajad:

—

Industrias Ponsa S.A., Manresa, Barcelona, Hispaania;

| — | AMOHR Technische Textilien GmbH, Wuppertal, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

AMOHR Technische Textilien GmbH, Wuppertal, Saksamaa.

3.3.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (30) | 20. veebruaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(30)

20. veebruaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (31) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine.

3.4.   Dumpinguhinnaga müük

Dumpinguhinnaga müük

3.4.1.   
  Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (32) | Nagu põhjenduses 25 märgitud, ei teinud ükski Hiina eksportija/tootja aegumise läbivaatamise käigus koostööd. Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon Hiina kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. |
| --- | --- |

(32)

Nagu põhjenduses 25 märgitud, ei teinud ükski Hiina eksportija/tootja aegumise läbivaatamise käigus koostööd. Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon Hiina kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18.

| (33) | Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest. |
| --- | --- |

(33)

Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest.

3.4.2.   
  Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (34) | Aegumise läbivaatamise algatamise ajal kättesaadavad tõendid osutasid Hiinas oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seepärast pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. |
| --- | --- |

(34)

Aegumise läbivaatamise algatamise ajal kättesaadavad tõendid osutasid Hiinas oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seepärast pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

| (35) | Selleks et koguda alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalikke andmeid, kutsus komisjon kõiki asjaomase riigi eksportivaid tootjaid üles esitama teavet eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Aegumise läbivaatamise käigus selle kohta asjasse puutuvat teavet ei esitatud. |
| --- | --- |

(35)

Selleks et koguda alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalikke andmeid, kutsus komisjon kõiki asjaomase riigi eksportivaid tootjaid üles esitama teavet eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Aegumise läbivaatamise käigus selle kohta asjasse puutuvat teavet ei esitatud.

| (36) | Lisaks kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

| (37) | Algatamisteate punktis 5.3.2 teatas komisjon huvitatud isikutele, et selles etapis kättesaadava teabe põhjal võib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt olla asjakohane võrdlusriik Türgi. |
| --- | --- |

(37)

Algatamisteate punktis 5.3.2 teatas komisjon huvitatud isikutele, et selles etapis kättesaadava teabe põhjal võib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt olla asjakohane võrdlusriik Türgi.

| (38) | Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele.

| (39) | 19. juulil 2022 avaldas komisjon esimese teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavate allikate kohta (edaspidi „esimene teade“), milles ta teavitas huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(39)

19. juulil 2022 avaldas komisjon esimese teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavate allikate kohta (edaspidi „esimene teade“), milles ta teavitas huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (40) | Esimeses teates esitas komisjon ka esialgse loetelu kõigist teadaolevatest tootmisteguritest, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida eriti tugeva polüesterlõnga tootmisel kasutatakse. Lisaks nimetas komisjon võimalike võrdlusriikidena Türgit, Brasiiliat ja Taid. Komisjon andis kõikidele huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjon sai märkused taotluse esitajalt, kes toetas võrdlusriigina Türgit. |
| --- | --- |

(40)

Esimeses teates esitas komisjon ka esialgse loetelu kõigist teadaolevatest tootmisteguritest, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida eriti tugeva polüesterlõnga tootmisel kasutatakse. Lisaks nimetas komisjon võimalike võrdlusriikidena Türgit, Brasiiliat ja Taid. Komisjon andis kõikidele huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjon sai märkused taotluse esitajalt, kes toetas võrdlusriigina Türgit.

| (41) | Pärast saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon järeldusele, et Türgi on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjuseid on üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool punktis 3.4.4.2. |
| --- | --- |

(41)

Pärast saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon järeldusele, et Türgi on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjuseid on üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool punktis 3.4.4.2.

3.4.3.   
  Alusmääruse artikli 18 kohaldamine

Alusmääruse artikli 18 kohaldamine

| (42) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Hiina valitsuselt küsimustiku vastuseid ei saadud. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Hiina valitsuselt küsimustiku vastuseid ei saadud. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

3.4.4.   
  Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (43) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(43)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (44) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(44)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (45) | Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(45)

Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.4.4.1.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

3.4.4.1.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (46) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:






  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(46)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“. |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

| (47) | Kuna alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamiseks kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka ekspordiriigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kui ekspordiriigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel. |
| --- | --- |

(47)

Kuna alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamiseks kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka ekspordiriigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kui ekspordiriigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel.

| (48) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“. |
| --- | --- |

(48)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

| (49) | Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud Hiina kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (10) milles kinnitati valitsuse olulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikule. |
| --- | --- |

(49)

Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud Hiina kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (10) milles kinnitati valitsuse olulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikule.

10

| (50) | Täpsemalt väideti vahepealse läbivaatamise taotluses, et tootmistegurid, sh eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kuluvad peamised toorained ja energia on suurel määral moonutatud. Taotluses osutati aruandele ja selles kindlaks tehtud moonutustele keemiasektoris, sh monoetüleenglükooli ja puhta treftaalhappe tootmisharus. Lisaks sellele juhiti taotluses tähelepanu energiakulude olemasolevatele moonutustele, viidates aruandele. Taotluses täheldati samuti, et Hiina ametiasutused toetavad keemiatööstust eeliskohtlevat eelarve- ja finantspoliitikat, muu hulgas kooskõlas keemiliste kiudude tootmisharu 13. viisaastaku juhendava arvamusega. Taotluses toodi samuti esile riigi sekkumine tööturul ja maakasutuse õiguste puhul. |
| --- | --- |

(50)

Täpsemalt väideti vahepealse läbivaatamise taotluses, et tootmistegurid, sh eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kuluvad peamised toorained ja energia on suurel määral moonutatud. Taotluses osutati aruandele ja selles kindlaks tehtud moonutustele keemiasektoris, sh monoetüleenglükooli ja puhta treftaalhappe tootmisharus. Lisaks sellele juhiti taotluses tähelepanu energiakulude olemasolevatele moonutustele, viidates aruandele. Taotluses täheldati samuti, et Hiina ametiasutused toetavad keemiatööstust eeliskohtlevat eelarve- ja finantspoliitikat, muu hulgas kooskõlas keemiliste kiudude tootmisharu 13. viisaastaku juhendava arvamusega. Taotluses toodi samuti esile riigi sekkumine tööturul ja maakasutuse õiguste puhul.

| (51) | Nagu on märgitud põhjenduses 42, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(51)

Nagu on märgitud põhjenduses 42, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (52) | Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Selles analüüsis käsitleti valitsuse märkimisväärset sekkumist Hiina majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiinas. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Selles analüüsis käsitleti valitsuse märkimisväärset sekkumist Hiina majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiinas.

3.4.4.1.2.   Olulised moonutused, mis mõjutavad omamaiseid hindu ja kulusid Hiinas

Olulised moonutused, mis mõjutavad omamaiseid hindu ja kulusid Hiinas

| (53) | Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellest lähtuvalt juhitakse Hiina majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olevat majandust peetakse „rahvamajanduse juhtivaks jõuks“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (11). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud lausa sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (12). |
| --- | --- |

(53)

Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellest lähtuvalt juhitakse Hiina majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olevat majandust peetakse „rahvamajanduse juhtivaks jõuks“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (11). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud lausa sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (12).

11

12

| (54) | Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi iseloomulik joon on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (13). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ja kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa tugevamini, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsus rakendab laiaulatuslikku makromajanduslikku kontrolli vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(54)

Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi iseloomulik joon on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (13). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ja kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa tugevamini, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsus rakendab laiaulatuslikku makromajanduslikku kontrolli vabaturujõudude toimimise piires.

13

| (55) | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (14). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil. |
| --- | --- |

(55)

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (14). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil.

14

| (56) | Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõigi sellega seotud kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõigil valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samas kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades määratakse kindlaks ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad siiani täpseid toodangueesmärke. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevuse tõhusalt kohandama vastavaks planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.4.4.1.5 allpool) (15). |
| --- | --- |

(56)

Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõigi sellega seotud kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõigil valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samas kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades määratakse kindlaks ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad siiani täpseid toodangueesmärke. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevuse tõhusalt kohandama vastavaks planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.4.4.1.5 allpool) (15).

15

| (57) | Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.4.4.1.8 allpool) (16). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (17). |
| --- | --- |

(57)

Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.4.4.1.8 allpool) (16). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (17).

16

17

| (58) | Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (18). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (19). |
| --- | --- |

(58)

Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (18). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (19).

18

19

| (59) | Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust valitsuse sekkumist. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (20). |
| --- | --- |

(59)

Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust valitsuse sekkumist. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (20).

20

3.4.4.1.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

| (60) | Hiinas moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, kes tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all. |
| --- | --- |

(60)

Hiinas moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, kes tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all.

| (61) | Kuigi eriti tugeva polüesterlõnga sektoris ei näi riigi omandi määr olevat märkimisväärne, on Hiina valitsusel osalus mitmes tootjas, näiteks rohkem kui 12 % ettevõttes Unifull Group (21). Lisaks sellele on ettevõtted andnud lubaduse teha valitsusasutustega koostööd lootuses edendada oma ärivõimalusi, nagu on näiteks võimalik järeldada Zhejiang Unifull Industrial Fibre’i 2021. aasta aruandest, (22) mille kohaselt: „Ettevõte tugevdab jätkuvalt koostööd ja teabevahetust asutuseväliste sidusrühmadega, näiteks kohalike omavalitsustega kõigil tasanditel, asutuseväliste finantsasutustega, klientide ja tarnijatega, et saavutada kõigile kasulik olukord asutuseväliste sidusrühmade ja aktsionäride/osanike huvides.“ Võttes samuti arvesse, et HKP sekkumised operatiivsete otsuste tegemisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (23) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on Hiinas omavahel väga tugevalt seotud. |
| --- | --- |

(61)

Kuigi eriti tugeva polüesterlõnga sektoris ei näi riigi omandi määr olevat märkimisväärne, on Hiina valitsusel osalus mitmes tootjas, näiteks rohkem kui 12 % ettevõttes Unifull Group (21). Lisaks sellele on ettevõtted andnud lubaduse teha valitsusasutustega koostööd lootuses edendada oma ärivõimalusi, nagu on näiteks võimalik järeldada Zhejiang Unifull Industrial Fibre’i 2021. aasta aruandest, (22) mille kohaselt: „Ettevõte tugevdab jätkuvalt koostööd ja teabevahetust asutuseväliste sidusrühmadega, näiteks kohalike omavalitsustega kõigil tasanditel, asutuseväliste finantsasutustega, klientide ja tarnijatega, et saavutada kõigile kasulik olukord asutuseväliste sidusrühmade ja aktsionäride/osanike huvides.“ Võttes samuti arvesse, et HKP sekkumised operatiivsete otsuste tegemisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (23) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on Hiinas omavahel väga tugevalt seotud.

21

22

23

| (62) | See on ilmne ka Hiina keemiliste kiudude ühenduse (24) tasandil, mis on tootmisharu ühendus, mille liige on näiteks Guxiandao ja mille asepresidendina tegutseb Guxiandao üldjuht. Hiina keemiliste kiudude ühenduse põhikirja artikli 2 kohaselt on organisatsiooni eesmärk muu hulgas „rakendada riigi tööstuspoliitikat“. Artiklis 3 kinnitatakse, et Hiina keemiliste kiudude ühendus allub HKP-le järgmiselt: „[ü]hendus allub Hiina Kommunistliku Partei üldjuhtimisele, asutab Hiina Kommunistliku Partei organisatsiooni, arendab partei tegevust ja loob parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused kooskõlas Hiina Kommunistliku Partei põhikirja sätetega“. |
| --- | --- |

(62)

See on ilmne ka Hiina keemiliste kiudude ühenduse (24) tasandil, mis on tootmisharu ühendus, mille liige on näiteks Guxiandao ja mille asepresidendina tegutseb Guxiandao üldjuht. Hiina keemiliste kiudude ühenduse põhikirja artikli 2 kohaselt on organisatsiooni eesmärk muu hulgas „rakendada riigi tööstuspoliitikat“. Artiklis 3 kinnitatakse, et Hiina keemiliste kiudude ühendus allub HKP-le järgmiselt: „[ü]hendus allub Hiina Kommunistliku Partei üldjuhtimisele, asutab Hiina Kommunistliku Partei organisatsiooni, arendab partei tegevust ja loob parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused kooskõlas Hiina Kommunistliku Partei põhikirja sätetega“.

24

| (63) | Seega ei saa turutingimustes tegutseda isegi eriti tugeva polüesterlõnga sektori eraomandis tootjad. Sektoris on nii riigi- kui ka eraomandis ettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud ka allpool punktis 3.4.4.1.5. |
| --- | --- |

(63)

Seega ei saa turutingimustes tegutseda isegi eriti tugeva polüesterlõnga sektori eraomandis tootjad. Sektoris on nii riigi- kui ka eraomandis ettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud ka allpool punktis 3.4.4.1.5.

3.4.4.1.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (64) | Peale majanduse kontrollimise riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid, tagades ettevõtetes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (25) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (26) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Kuid alates vähemalt 2016. aastast on HKP kindlustanud oma õigust kontrollida äriühingutes tehtavaid äriotsuseid poliitilise põhimõttena, (27) sh avaldades eraettevõtetele survet, et seada nn patriotism esikohale ja järgida partei põhimõtteid (28). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomastes äriühingutes (29). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt kõigis Hiina majanduse sektorites, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootjate ja nende tootmiseks vajalike sisendite tarnijate puhul. |
| --- | --- |

(64)

Peale majanduse kontrollimise riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid, tagades ettevõtetes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (25) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (26) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Kuid alates vähemalt 2016. aastast on HKP kindlustanud oma õigust kontrollida äriühingutes tehtavaid äriotsuseid poliitilise põhimõttena, (27) sh avaldades eraettevõtetele survet, et seada nn patriotism esikohale ja järgida partei põhimõtteid (28). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomastes äriühingutes (29). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt kõigis Hiina majanduse sektorites, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootjate ja nende tootmiseks vajalike sisendite tarnijate puhul.

25

26

27

28

29

| (65) | Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (30) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Nende suuniste punktis II.4 on sätestatud, et „[t]uleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on öeldud, et „[e]raettevõtetes tuleb veelgi enam tõhustada parteitööd, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena.“ Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli olulisust äriühingutes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (31). |
| --- | --- |

(65)

Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (30) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Nende suuniste punktis II.4 on sätestatud, et „[t]uleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on öeldud, et „[e]raettevõtetes tuleb veelgi enam tõhustada parteitööd, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena.“ Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli olulisust äriühingutes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (31).

30

31

| (66) | Uurimine on kinnitanud, et keemiliste kiudude sektoris juhtival kohal olevad töötajad on üldjuhul ka HKP liikmed või täidavad parteiülesandeid. Näiteks Unifulli üldjuht töötab samal ajal partei harukontori sekretäri ametikohal (32) ja Guxiandao tegevdirektor tegutseb samal ajal parteikomitee sekretärina (33). |
| --- | --- |

(66)

Uurimine on kinnitanud, et keemiliste kiudude sektoris juhtival kohal olevad töötajad on üldjuhul ka HKP liikmed või täidavad parteiülesandeid. Näiteks Unifulli üldjuht töötab samal ajal partei harukontori sekretäri ametikohal (32) ja Guxiandao tegevdirektor tegutseb samal ajal parteikomitee sekretärina (33).

32

33

| (67) | Riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel (vt ka punkt 3.4.4.1.8 allpool) ning tooraine ja sisendite tarnimise sektoris avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (34). Seega võimaldab riigi esindatus äriühingutes eriti tugeva polüesterlõnga ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada. |
| --- | --- |

(67)

Riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel (vt ka punkt 3.4.4.1.8 allpool) ning tooraine ja sisendite tarnimise sektoris avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (34). Seega võimaldab riigi esindatus äriühingutes eriti tugeva polüesterlõnga ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada.

34

3.4.4.1.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või avalikud meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või avalikud meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (68) | Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist vastaval madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse Hiinas planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muidu poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei jaotata neid kooskõlas turujõududega (35). |
| --- | --- |

(68)

Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist vastaval madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse Hiinas planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muidu poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei jaotata neid kooskõlas turujõududega (35).

35

| (69) | Hiina valitsus peab keemiliste kiudude tootmisharu võtmetähtsusega tootmisharuks. See ilmneb tööstusministeeriumi ning infotehnoloogia riikliku arengu ja reformi komisjoni väljastatud 2022. aasta juhendavatest arvamustest keemiliste kiudude tootmisharu kvaliteetse arengu kohta (edaspidi „juhendavad arvamused“), (36) milles on märgitud, et „[k]eemiliste kiudude tootmisharu on määrava tähtsusega, et tagada stabiilne areng ja pidev innovatsioon tekstiilitööstuse ahelas, mis on tootmisharu, mis annab rahvusvahelise konkurentsieelise ja on oluline osa uuest materjalitööstusest“. Juhendavate arvamuste artiklis I.2. on otseselt märgitud Hiina valitsuse kavatsus määrata kindlaks sektori geograafiline ja korporatiivne struktuur ning olulised tootmisparameetrid (37). Valitsuse sekkumine võib seisneda tootmisobjektide ümberpaigutamises („rakendada piirkondlik arengustrateegia eesmärgiga järgida tööstuse, energeetika, keskkonnakaitse ja muud poliitikat, julgustada juhtpositsioonil ettevõtteid looma Guangxis, Guizhous, Xinjiangis ning muudes riigi kesk- ja lääneosa piirkondades kogu keemilisest kiust tekstiilitoodete tööstusahela integreeritud tegevuskeskused ning luua tõhusad ja koostööl põhinevad tarneahela süsteemid naaberriikide ja -piirkondadega“), ühinemistes, mille eesmärk on luua tööstuse tippettevõtted („julgustada ettevõtteid optimeerima tootmistegurite jaotamist ühinemiste ja ümberkorraldamise abil ning kiirendada äriprotsesside ümberkorraldamist ja tehnoloogilist täiendamist. Toetada suurettevõtteid, et nad saaksid hankida kvaliteetseid ressursse, näiteks tehnoloogiat, kaubamärke, kanaleid ja andekaid töötajaid“), äriühingutele sihtotstarbeliste valitsuse programmide kaudu eritoetuse saamise õiguse andmises („edendada suurte, keskmise suurusega ja väikeste ettevõtete integratsiooni ja arengut, soodustada spetsialiseerunud ja konkreetsete uute edukate väikeettevõtete ja üksikute juhtpositsioonil ettevõtete teket“) ja muus sellises (38). |
| --- | --- |

(69)

Hiina valitsus peab keemiliste kiudude tootmisharu võtmetähtsusega tootmisharuks. See ilmneb tööstusministeeriumi ning infotehnoloogia riikliku arengu ja reformi komisjoni väljastatud 2022. aasta juhendavatest arvamustest keemiliste kiudude tootmisharu kvaliteetse arengu kohta (edaspidi „juhendavad arvamused“), (36) milles on märgitud, et „[k]eemiliste kiudude tootmisharu on määrava tähtsusega, et tagada stabiilne areng ja pidev innovatsioon tekstiilitööstuse ahelas, mis on tootmisharu, mis annab rahvusvahelise konkurentsieelise ja on oluline osa uuest materjalitööstusest“. Juhendavate arvamuste artiklis I.2. on otseselt märgitud Hiina valitsuse kavatsus määrata kindlaks sektori geograafiline ja korporatiivne struktuur ning olulised tootmisparameetrid (37). Valitsuse sekkumine võib seisneda tootmisobjektide ümberpaigutamises („rakendada piirkondlik arengustrateegia eesmärgiga järgida tööstuse, energeetika, keskkonnakaitse ja muud poliitikat, julgustada juhtpositsioonil ettevõtteid looma Guangxis, Guizhous, Xinjiangis ning muudes riigi kesk- ja lääneosa piirkondades kogu keemilisest kiust tekstiilitoodete tööstusahela integreeritud tegevuskeskused ning luua tõhusad ja koostööl põhinevad tarneahela süsteemid naaberriikide ja -piirkondadega“), ühinemistes, mille eesmärk on luua tööstuse tippettevõtted („julgustada ettevõtteid optimeerima tootmistegurite jaotamist ühinemiste ja ümberkorraldamise abil ning kiirendada äriprotsesside ümberkorraldamist ja tehnoloogilist täiendamist. Toetada suurettevõtteid, et nad saaksid hankida kvaliteetseid ressursse, näiteks tehnoloogiat, kaubamärke, kanaleid ja andekaid töötajaid“), äriühingutele sihtotstarbeliste valitsuse programmide kaudu eritoetuse saamise õiguse andmises („edendada suurte, keskmise suurusega ja väikeste ettevõtete integratsiooni ja arengut, soodustada spetsialiseerunud ja konkreetsete uute edukate väikeettevõtete ja üksikute juhtpositsioonil ettevõtete teket“) ja muus sellises (38).

36

37

38

| (70) | See keskvalitsuse strateegia on kinnitatud mitmes keemiliste kiudude tootmisharule keskenduvas kavandamisdokumendis, mis on väljastatud provintsi ja omavalitsuse tasandil. |
| --- | --- |

(70)

See keskvalitsuse strateegia on kinnitatud mitmes keemiliste kiudude tootmisharule keskenduvas kavandamisdokumendis, mis on väljastatud provintsi ja omavalitsuse tasandil.

| (71) | Provintsid Zhejiang, Jiangsu, Fujian ja Shandong ning Chongqingi omavalitsus on head näited. |
| --- | --- |

(71)

Provintsid Zhejiang, Jiangsu, Fujian ja Shandong ning Chongqingi omavalitsus on head näited.

| (72) | Jiangsu 14. viisaastakukava keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta (39) kajastab lisaks keemiatööstuse mitmesuguste allsektorite üksikasjalikele arengueesmärkidele (40) ka eespool nimetatud poliitikat, mis on märgitud tööstusstruktuuri juhendavates arvamustes: | Kiirendada ressursside koondamise teel mitme juhtiva rolliga suurettevõtte ja ettevõtete kontserni rajamist, suurendada tootmisharu koondatust ning luua mitu maailmatasemel ettevõtet ja üksikut juhtpositsioonil ettevõtet
   (41).[...] |
| --- | --- | --- |

(72)

Jiangsu 14. viisaastakukava keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta (39) kajastab lisaks keemiatööstuse mitmesuguste allsektorite üksikasjalikele arengueesmärkidele (40) ka eespool nimetatud poliitikat, mis on märgitud tööstusstruktuuri juhendavates arvamustes:

14. viisaastakukava keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta

39

40

Kiirendada ressursside koondamise teel mitme juhtiva rolliga suurettevõtte ja ettevõtete kontserni rajamist, suurendada tootmisharu koondatust ning luua mitu maailmatasemel ettevõtet ja üksikut juhtpositsioonil ettevõtet
   (41).[...]

Kiirendada ressursside koondamise teel mitme juhtiva rolliga suurettevõtte ja ettevõtete kontserni rajamist, suurendada tootmisharu koondatust ning luua mitu maailmatasemel ettevõtet ja üksikut juhtpositsioonil ettevõtet

41

[...]

| | Keemiatööstuse ülesehitus provintsis vastab riiklike ja provintsipõhiste tööstusliku planeerimise ja ülesehituse kavade nõuetele, kusjuures keemia tööstuspargid on olulised arengu edendajad ning samuti hädavajalikud, et juhtida keemiatööstuse arengut igas piirkonnas ja linnas. Tööstuse arengu põhimõtetes lähtutakse riigi ja Jiangsu provintsi asjakohase tööstuspoliitika nõuetest, nendega määratakse kindlaks edendatud tööstusvaldkondade juhitud arengu kontseptsioon ning täiustatakse traditsioonilist keemiatööstust ja tagatakse uute tööstusvaldkondade koordineeritud areng
   (42). |
| --- | --- |

Keemiatööstuse ülesehitus provintsis vastab riiklike ja provintsipõhiste tööstusliku planeerimise ja ülesehituse kavade nõuetele, kusjuures keemia tööstuspargid on olulised arengu edendajad ning samuti hädavajalikud, et juhtida keemiatööstuse arengut igas piirkonnas ja linnas. Tööstuse arengu põhimõtetes lähtutakse riigi ja Jiangsu provintsi asjakohase tööstuspoliitika nõuetest, nendega määratakse kindlaks edendatud tööstusvaldkondade juhitud arengu kontseptsioon ning täiustatakse traditsioonilist keemiatööstust ja tagatakse uute tööstusvaldkondade koordineeritud areng
   (42).

Keemiatööstuse ülesehitus provintsis vastab riiklike ja provintsipõhiste tööstusliku planeerimise ja ülesehituse kavade nõuetele, kusjuures keemia tööstuspargid on olulised arengu edendajad ning samuti hädavajalikud, et juhtida keemiatööstuse arengut igas piirkonnas ja linnas. Tööstuse arengu põhimõtetes lähtutakse riigi ja Jiangsu provintsi asjakohase tööstuspoliitika nõuetest, nendega määratakse kindlaks edendatud tööstusvaldkondade juhitud arengu kontseptsioon ning täiustatakse traditsioonilist keemiatööstust ja tagatakse uute tööstusvaldkondade koordineeritud areng

42

ning tootmise geograafilist jaotust:

| | Üldine ülesehituse kava põhineb kogu provintsil kooskõlas iga linna tööstuse arengu omadustega, tuues esile tööstuse arengu eelised, täiustades iseloomulike tööstusvaldkondade arengutaset ning laiendades tootmisharusid mis vastavad piirkondlikele arenguvajadustele, võttes arvesse iga linna asjakohaseid tootmisharusid ja kohalikke turutingimusi, tagades provintsi igas linnas keemiatööstuse eriomase arengu ning luues tervikliku tööstussüsteemi, milles igal linnal on üksteist täiendavad eelised
   (43). |
| --- | --- |

Üldine ülesehituse kava põhineb kogu provintsil kooskõlas iga linna tööstuse arengu omadustega, tuues esile tööstuse arengu eelised, täiustades iseloomulike tööstusvaldkondade arengutaset ning laiendades tootmisharusid mis vastavad piirkondlikele arenguvajadustele, võttes arvesse iga linna asjakohaseid tootmisharusid ja kohalikke turutingimusi, tagades provintsi igas linnas keemiatööstuse eriomase arengu ning luues tervikliku tööstussüsteemi, milles igal linnal on üksteist täiendavad eelised
   (43).

Üldine ülesehituse kava põhineb kogu provintsil kooskõlas iga linna tööstuse arengu omadustega, tuues esile tööstuse arengu eelised, täiustades iseloomulike tööstusvaldkondade arengutaset ning laiendades tootmisharusid mis vastavad piirkondlikele arenguvajadustele, võttes arvesse iga linna asjakohaseid tootmisharusid ja kohalikke turutingimusi, tagades provintsi igas linnas keemiatööstuse eriomase arengu ning luues tervikliku tööstussüsteemi, milles igal linnal on üksteist täiendavad eelised

43

| (73) | Samal moel sisaldab 14. viisaastakukava perioodil Fujiani provintsis esilekerkivate strateegiliste tööstusvaldkondade arengu erikava (44) provintsi ametiasutuste volitust toetada keemiliste kiudude sektorit ja suunata selle arengut: | Kiirendada uute riiete arendamist ning suurendada teadusuuringuid ja arendustegevust funktsionaalsete eriomaste kiudude, tugevate kiukombinatsioonide, suure kiudude arvuga ja kvaliteetsete lõngade ning neist valmistatud kangaste, sanitaarotstarbel kasutatavate uute soojust siduvate komposiitkiudude ning tugevate metallkiudude valdkonnas
   (45). [...] |
| --- | --- | --- |

(73)

Samal moel sisaldab 14. viisaastakukava perioodil Fujiani provintsis esilekerkivate strateegiliste tööstusvaldkondade arengu erikava (44) provintsi ametiasutuste volitust toetada keemiliste kiudude sektorit ja suunata selle arengut:

14. viisaastakukava perioodil Fujiani provintsis esilekerkivate strateegiliste tööstusvaldkondade arengu erikava

44

Kiirendada uute riiete arendamist ning suurendada teadusuuringuid ja arendustegevust funktsionaalsete eriomaste kiudude, tugevate kiukombinatsioonide, suure kiudude arvuga ja kvaliteetsete lõngade ning neist valmistatud kangaste, sanitaarotstarbel kasutatavate uute soojust siduvate komposiitkiudude ning tugevate metallkiudude valdkonnas
   (45). [...]

Kiirendada uute riiete arendamist ning suurendada teadusuuringuid ja arendustegevust funktsionaalsete eriomaste kiudude, tugevate kiukombinatsioonide, suure kiudude arvuga ja kvaliteetsete lõngade ning neist valmistatud kangaste, sanitaarotstarbel kasutatavate uute soojust siduvate komposiitkiudude ning tugevate metallkiudude valdkonnas

45

[...]

| | Toetada Fuzhou uute funktsionaalsete materjalide (membraanmaterjalid, tipptasemel tekstiilitooted, tugevad metallmaterjalid, tugevad komposiitmaterjalid jms) tööstusklastrite, Xiameni uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastrite [...], Putiani uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastri (uued keemilised kiud ja funktsionaalsed tekstiilmaterjalid jms) ning Xiameni biomeditsiini tööstusklastri [...] rajamist. |
| --- | --- |

Toetada Fuzhou uute funktsionaalsete materjalide (membraanmaterjalid, tipptasemel tekstiilitooted, tugevad metallmaterjalid, tugevad komposiitmaterjalid jms) tööstusklastrite, Xiameni uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastrite [...], Putiani uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastri (uued keemilised kiud ja funktsionaalsed tekstiilmaterjalid jms) ning Xiameni biomeditsiini tööstusklastri [...] rajamist.

Toetada Fuzhou uute funktsionaalsete materjalide (membraanmaterjalid, tipptasemel tekstiilitooted, tugevad metallmaterjalid, tugevad komposiitmaterjalid jms) tööstusklastrite, Xiameni uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastrite [...], Putiani uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastri (uued keemilised kiud ja funktsionaalsed tekstiilmaterjalid jms) ning Xiameni biomeditsiini tööstusklastri [...] rajamist.

| (74) | Fujiani ametiasutuste sekkumine keemiliste kiudude sektori arengusse on veelgi ilmsem provintsi 14. viisaastakukavast kvaliteetse tootmistööstuse arendamise kohta, milles antakse sidusrühmadele järgmised juhised: | Edendada Baihongi polüestrist tööstusliku lõnga projekti rajamist ning töötada välja eriomased keemilisest kiust materjalid, mida kasutatakse autotööstuses, meretehnoloogias, sõjaväe varustuse jaoks, meditsiinis ja muudes valdkondades. Kiirendada uuringuid tipptasemel kiudtehnoloogia valdkonnas, keskenduda läbimurretele sellise määrava tähtsusega kiudtehnoloogia valdkonnas nagu nano-, arukad ja biomeditsiinilised kiud ning proovida saavutada läbimurdeid selliste kõrgetasemeliste kiudude valdkonnas nagu süsinikkiud, aramiidkiud, polüfenüleensulfiid ja ülisuure molekulkaaluga polüetüleen
   (46). |
| --- | --- | --- |

(74)

Fujiani ametiasutuste sekkumine keemiliste kiudude sektori arengusse on veelgi ilmsem provintsi 14. viisaastakukavast kvaliteetse tootmistööstuse arendamise kohta, milles antakse sidusrühmadele järgmised juhised:

14. viisaastakukavast kvaliteetse tootmistööstuse arendamise kohta

Edendada Baihongi polüestrist tööstusliku lõnga projekti rajamist ning töötada välja eriomased keemilisest kiust materjalid, mida kasutatakse autotööstuses, meretehnoloogias, sõjaväe varustuse jaoks, meditsiinis ja muudes valdkondades. Kiirendada uuringuid tipptasemel kiudtehnoloogia valdkonnas, keskenduda läbimurretele sellise määrava tähtsusega kiudtehnoloogia valdkonnas nagu nano-, arukad ja biomeditsiinilised kiud ning proovida saavutada läbimurdeid selliste kõrgetasemeliste kiudude valdkonnas nagu süsinikkiud, aramiidkiud, polüfenüleensulfiid ja ülisuure molekulkaaluga polüetüleen
   (46).

Edendada Baihongi polüestrist tööstusliku lõnga projekti rajamist ning töötada välja eriomased keemilisest kiust materjalid, mida kasutatakse autotööstuses, meretehnoloogias, sõjaväe varustuse jaoks, meditsiinis ja muudes valdkondades. Kiirendada uuringuid tipptasemel kiudtehnoloogia valdkonnas, keskenduda läbimurretele sellise määrava tähtsusega kiudtehnoloogia valdkonnas nagu nano-, arukad ja biomeditsiinilised kiud ning proovida saavutada läbimurdeid selliste kõrgetasemeliste kiudude valdkonnas nagu süsinikkiud, aramiidkiud, polüfenüleensulfiid ja ülisuure molekulkaaluga polüetüleen

46

| (75) | Shandongi 14. viisaastakukavas keemiatööstuse arengu kohta (47) rõhutatakse samuti vajadust „[k]eskenduda järgmise arendamisele: etüleenil põhinevad polüolefiinid ja sünteetilised vaigud lõppkasutuse toodetena, propüleen ja polüpropüleen, muu insenertehniline plast ja muudetud materjalid, buteenist ja C4st sünteetilised materjalid ja kumm, tugevast polüuretaan-isotsüanaadist ja tolueenist valmistatud lõpptooted, nailonist, benseenist ja polüamiidist valmistatud uued materjalid, tekstiilitooted ja insenertehnilised materjalid, PX ja PTA abil valmistatud polüester ning kuus muud olulist tööstusahelat“, (48) sarnane tekst on ka Zhejiangi 14. viisaastakukavas uute materjalide tööstuse arendamise kohta: (49)„Tipptasemel põhimaterjalide valdkonnas tuleb rakendada mitut digi- ja roheülemineku projekti ning tootmise laiendamise projekti tipptasemel ja ebapiisava kättesaadavusega toodete jaoks; selliste oluliste strateegiliste materjalide valdkonnas nagu tipptasemel pooljuhid, uued kuvamismaterjalid, biomeditsiinilised materjalid, tugevad kiud ja komposiitmaterjalid, tuleb rakendada mitut industrialiseerimise ja kasutusalade laiendamise projekti“ (50) ning Chongqingi 14. viisaastakukavas tootmistööstuse kvaliteetse arendamise kohta: (51)„Kasutada toorainete varusid, et ajendada asjaomaseid ettevõtteid uurima, arendama ja tootma tugevaid polüvinüülalkoholist (PVA) funktsionaalseid kiudusid, eriomaseid spandex-kiudusid, eriomaseid polüesterkiudusid, polüamiidkiudusid, PU (polüuretaan) mikrokiude ja muid tooteid.“ (52). |
| --- | --- |

(75)

Shandongi 14. viisaastakukavas keemiatööstuse arengu kohta (47) rõhutatakse samuti vajadust „[k]eskenduda järgmise arendamisele: etüleenil põhinevad polüolefiinid ja sünteetilised vaigud lõppkasutuse toodetena, propüleen ja polüpropüleen, muu insenertehniline plast ja muudetud materjalid, buteenist ja C4st sünteetilised materjalid ja kumm, tugevast polüuretaan-isotsüanaadist ja tolueenist valmistatud lõpptooted, nailonist, benseenist ja polüamiidist valmistatud uued materjalid, tekstiilitooted ja insenertehnilised materjalid, PX ja PTA abil valmistatud polüester ning kuus muud olulist tööstusahelat“, (48) sarnane tekst on ka Zhejiangi 14. viisaastakukavas uute materjalide tööstuse arendamise kohta: (49)„Tipptasemel põhimaterjalide valdkonnas tuleb rakendada mitut digi- ja roheülemineku projekti ning tootmise laiendamise projekti tipptasemel ja ebapiisava kättesaadavusega toodete jaoks; selliste oluliste strateegiliste materjalide valdkonnas nagu tipptasemel pooljuhid, uued kuvamismaterjalid, biomeditsiinilised materjalid, tugevad kiud ja komposiitmaterjalid, tuleb rakendada mitut industrialiseerimise ja kasutusalade laiendamise projekti“ (50) ning Chongqingi 14. viisaastakukavas tootmistööstuse kvaliteetse arendamise kohta: (51)„Kasutada toorainete varusid, et ajendada asjaomaseid ettevõtteid uurima, arendama ja tootma tugevaid polüvinüülalkoholist (PVA) funktsionaalseid kiudusid, eriomaseid spandex-kiudusid, eriomaseid polüesterkiudusid, polüamiidkiudusid, PU (polüuretaan) mikrokiude ja muid tooteid.“ (52).

14. viisaastakukavas keemiatööstuse arengu kohta

47

48

14. viisaastakukavas uute materjalide tööstuse arendamise kohta:

49

50

14. viisaastakukavas tootmistööstuse kvaliteetse arendamise kohta:

51

52

| (76) | Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib Hiina valitsus seega peaaegu kõiki selle sektori arendamise ja toimimise aspekte. |
| --- | --- |

(76)

Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib Hiina valitsus seega peaaegu kõiki selle sektori arendamise ja toimimise aspekte.

| (77) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude toetamine, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmine. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(77)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude toetamine, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmine. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

3.4.4.1.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (78) | Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb ametlikult põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui Hiina asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (53). |
| --- | --- |

(78)

Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb ametlikult põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui Hiina asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (53).

53

| (79) | Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (54). Kogu maa kuulub riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa) ja selle eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (55). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (56). |
| --- | --- |

(79)

Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (54). Kogu maa kuulub riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa) ja selle eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (55). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (56).

54

55

56

| (80) | Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka eriti tugeva polüesterlõnga tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse norme. Selle tulemusel mõjutavad ka neid äriühinguid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmisest. Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka keemiliste kiudude sektoris. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks. |
| --- | --- |

(80)

Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka eriti tugeva polüesterlõnga tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse norme. Selle tulemusel mõjutavad ka neid äriühinguid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmisest. Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka keemiliste kiudude sektoris. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks.

| (81) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et keemiliste kiudude sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või nende täitmise tagamine oli ebapiisav. |
| --- | --- |

(81)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et keemiliste kiudude sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või nende täitmise tagamine oli ebapiisav.

3.4.4.1.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (82) | Turupõhiste palkade süsteem ei saa Hiinas täielikult välja areneda, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitmeid olulisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) konventsioone, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (57). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (58). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See toob tavaliselt kaasa selle, et töötajad, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiavad end ebasoodsast tööolukorrast ning nende sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (59). Need asjaolud põhjustavad palgakulu moonutusi Hiinas. |
| --- | --- |

(82)

Turupõhiste palkade süsteem ei saa Hiinas täielikult välja areneda, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitmeid olulisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) konventsioone, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (57). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (58). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See toob tavaliselt kaasa selle, et töötajad, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiavad end ebasoodsast tööolukorrast ning nende sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (59). Need asjaolud põhjustavad palgakulu moonutusi Hiinas.

57

58

59

| (83) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et keemiliste kiudude sektoris, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootmise sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused keemiliste kiudude sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiinas sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(83)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et keemiliste kiudude sektoris, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootmise sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused keemiliste kiudude sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiinas sama tööhõivesüsteemi).

3.4.4.1.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (84) | Hiina ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(84)

Hiina ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (85) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (60) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (61) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad ka pangad korrapäraselt Hiina valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (62). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (63). |
| --- | --- |

(85)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (60) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (61) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad ka pangad korrapäraselt Hiina valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (62). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (63).

60

61

62

63

| (86) | Kuigi tunnistatakse, et mitmesugustes õigusaktides sätestatu kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimise järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll. |
| --- | --- |

(86)

Kuigi tunnistatakse, et mitmesugustes õigusaktides sätestatu kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimise järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

| (87) | Näiteks selgitas Hiina valitsus, et isegi eraomandis olevate äripankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas tegevuse ja juhtimisega seotud teemadel (64). Samuti tuleb äripankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumides võtta arvesse eelkõige seda, kuidas nad „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja kujunemisjärgus tegevusalasid“ (65). |
| --- | --- |

(87)

Näiteks selgitas Hiina valitsus, et isegi eraomandis olevate äripankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas tegevuse ja juhtimisega seotud teemadel (64). Samuti tuleb äripankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumides võtta arvesse eelkõige seda, kuidas nad „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja kujunemisjärgus tegevusalasid“ (65).

64

65

| (88) | Konkreetselt keemiliste kiudude sektoris on ilmne, et sektoreid eelistatakse lähtuvalt tööstuspoliitikast ja mitte konkreetse projekti krediidikõlblikkusest, lähtuvalt mitmest poliitikadokumendist, näiteks Shandongi provintsi 14. viisaastakukava keemiatööstuse arendamise kohta, milles on keemiatööstuse kohta ette nähtud järgmine: (66) | Suurendada rahalist toetust. Suurendada eelarvepoliitilisi stiimuleid, tagada erivahendite üldine kaasamine, toetada keemiaettevõtteid, et kiirendada tehnoloogilist üleminekut, arukat üleminekut, tööstuslikku üleminekut, tegevuse ümberpaigutamist tehnoloogiaparkidesse, aegunud tootmismeetodite kõrvaldamist jms, ning võtta selliseid poliitikameetmeid nagu maksuvabastus imporditud olulistele tehnilistele seadmetele, käibemaksu vähendused ja tagasimaksed, täiendavad mahaarvamised teadus- ja arendustegevuse kulude jaoks ning kindlustushüvitis esimeste tehniliste seadmete (komplekti) jaoks. Kutsuda igasuguseid finantsasutusi ja sotsiaalse kapitali allikaid üles investeerima keemiatööstusesse, tuua esile poliitikapõhise rahastamise, arengu rahastamise ja kommertskrediidi eelised ning suurendada keemiatööstuse ja -tehnoloogia olulistele valdkondadele antavat rahalist toetust
   (67). |
| --- | --- | --- |

(88)

Konkreetselt keemiliste kiudude sektoris on ilmne, et sektoreid eelistatakse lähtuvalt tööstuspoliitikast ja mitte konkreetse projekti krediidikõlblikkusest, lähtuvalt mitmest poliitikadokumendist, näiteks Shandongi provintsi 14. viisaastakukava keemiatööstuse arendamise kohta, milles on keemiatööstuse kohta ette nähtud järgmine: (66)

14. viisaastakukava keemiatööstuse arendamise kohta

66

Suurendada rahalist toetust. Suurendada eelarvepoliitilisi stiimuleid, tagada erivahendite üldine kaasamine, toetada keemiaettevõtteid, et kiirendada tehnoloogilist üleminekut, arukat üleminekut, tööstuslikku üleminekut, tegevuse ümberpaigutamist tehnoloogiaparkidesse, aegunud tootmismeetodite kõrvaldamist jms, ning võtta selliseid poliitikameetmeid nagu maksuvabastus imporditud olulistele tehnilistele seadmetele, käibemaksu vähendused ja tagasimaksed, täiendavad mahaarvamised teadus- ja arendustegevuse kulude jaoks ning kindlustushüvitis esimeste tehniliste seadmete (komplekti) jaoks. Kutsuda igasuguseid finantsasutusi ja sotsiaalse kapitali allikaid üles investeerima keemiatööstusesse, tuua esile poliitikapõhise rahastamise, arengu rahastamise ja kommertskrediidi eelised ning suurendada keemiatööstuse ja -tehnoloogia olulistele valdkondadele antavat rahalist toetust
   (67).

Suurendada rahalist toetust. Suurendada eelarvepoliitilisi stiimuleid, tagada erivahendite üldine kaasamine, toetada keemiaettevõtteid, et kiirendada tehnoloogilist üleminekut, arukat üleminekut, tööstuslikku üleminekut, tegevuse ümberpaigutamist tehnoloogiaparkidesse, aegunud tootmismeetodite kõrvaldamist jms, ning võtta selliseid poliitikameetmeid nagu maksuvabastus imporditud olulistele tehnilistele seadmetele, käibemaksu vähendused ja tagasimaksed, täiendavad mahaarvamised teadus- ja arendustegevuse kulude jaoks ning kindlustushüvitis esimeste tehniliste seadmete (komplekti) jaoks. Kutsuda igasuguseid finantsasutusi ja sotsiaalse kapitali allikaid üles investeerima keemiatööstusesse, tuua esile poliitikapõhise rahastamise, arengu rahastamise ja kommertskrediidi eelised ning suurendada keemiatööstuse ja -tehnoloogia olulistele valdkondadele antavat rahalist toetust

67

| (89) | Samal moel on kohalikud omavalitsused kooskõlas Jiangsu provintsi 14. viisaastakukavaga keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta (68) kohustatud „[t]agama täiel määral valitsuse investeerimisfondide suunava rolli, paindlikult laiendama rahastamiskanaleid ning suunama sotsiaalsel kapitalil põhinevaid investeeringuid“ (69). |
| --- | --- |

(89)

Samal moel on kohalikud omavalitsused kooskõlas Jiangsu provintsi 14. viisaastakukavaga keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta (68) kohustatud „[t]agama täiel määral valitsuse investeerimisfondide suunava rolli, paindlikult laiendama rahastamiskanaleid ning suunama sotsiaalsel kapitalil põhinevaid investeeringuid“ (69).

14. viisaastakukavaga keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta

68

69

| (90) | Seda strateegilise tähtsusega tööstusvaldkondade rahalise toetamise poliitikat rakendatakse seejärel äriühingu tasandil, nagu näitab näiteks Hiina riikliku panga ja Guxiandao vaheline kokkulepe parteitegevuse edendamise kohta. Nagu on selgitatud äriühingu veebilehel, on parteitegevuse edendamise kokkulepe, mille alusel Guxiandao ja Hiina riikliku panga kohalik filiaal „suurendavad koostööd ja kaasavad parteitegevuse edendamise põhjalikult äritegevuse arendamisse“ ainult esimene etapp, pärast mida Hiina riiklik pank „suurendab veelgi [Guxiandaole] antavat laenu, võttes arvesse ettevõtte tegelikke vajadusi [...], et suurendada veelgi rahvusvaheliste arvelduste kogust“, mis omakorda „[...] tagab uue äritegevuse arendamise lähtuvalt parteitegevuse edendamisest“ (70). |
| --- | --- |

(90)

Seda strateegilise tähtsusega tööstusvaldkondade rahalise toetamise poliitikat rakendatakse seejärel äriühingu tasandil, nagu näitab näiteks Hiina riikliku panga ja Guxiandao vaheline kokkulepe parteitegevuse edendamise kohta. Nagu on selgitatud äriühingu veebilehel, on parteitegevuse edendamise kokkulepe, mille alusel Guxiandao ja Hiina riikliku panga kohalik filiaal „suurendavad koostööd ja kaasavad parteitegevuse edendamise põhjalikult äritegevuse arendamisse“ ainult esimene etapp, pärast mida Hiina riiklik pank „suurendab veelgi [Guxiandaole] antavat laenu, võttes arvesse ettevõtte tegelikke vajadusi [...], et suurendada veelgi rahvusvaheliste arvelduste kogust“, mis omakorda „[...] tagab uue äritegevuse arendamise lähtuvalt parteitegevuse edendamisest“ (70).

70

| (91) | Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt väita, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (71). |
| --- | --- |

(91)

Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt väita, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (71).

71

| (92) | Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (72). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja peamistes tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(92)

Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (72). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja peamistes tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

72

| (93) | Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(93)

Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (94) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris jõuti nominaalse intressimäära liberaliseerimiseni, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Hetkekursiga või sellest madalama kursiga antud laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (73). Hiina ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (74). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(94)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris jõuti nominaalse intressimäära liberaliseerimiseni, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Hetkekursiga või sellest madalama kursiga antud laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (73). Hiina ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (74). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

73

74

| (95) | Laenumahu üldine suurenemine Hiinas viitab kapitalipaigutuse tõhususe vähenemisele, kusjuures ei ole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Seetõttu on viivislaenude arv kiiresti suurenenud, kusjuures Hiina valitsus on mitu korda otsustanud, kas vältida maksejõuetusi, luues nn zombiettevõtteid, või kanda võlad üle (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata. |
| --- | --- |

(95)

Laenumahu üldine suurenemine Hiinas viitab kapitalipaigutuse tõhususe vähenemisele, kusjuures ei ole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Seetõttu on viivislaenude arv kiiresti suurenenud, kusjuures Hiina valitsus on mitu korda otsustanud, kas vältida maksejõuetusi, luues nn zombiettevõtteid, või kanda võlad üle (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

| (96) | Hoolimata turu liberaliseerimiseks võetud meetmetest mõjutavad Hiina ettevõtete krediidisüsteemi märkimisväärsed moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(96)

Hoolimata turu liberaliseerimiseks võetud meetmetest mõjutavad Hiina ettevõtete krediidisüsteemi märkimisväärsed moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

3.4.4.1.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (97) | Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.4.4.1.1–3.4.4.1.5 ja aruande I osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides 3.4.4.1.6–3.4.4.1.8 ja aruande II osas kirjeldatud tootmistegurite puhul. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.4.4.1.1–3.4.4.1.5 ja aruande I osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides 3.4.4.1.6–3.4.4.1.8 ja aruande II osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

| (98) | Komisjon märgib, et eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks on vaja suurt hulka sisendeid. Kui eriti tugeva polüesterlõnga tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgesti samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon märgib, et eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks on vaja suurt hulka sisendeid. Kui eriti tugeva polüesterlõnga tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgesti samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (99) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada eriti tugeva polüesterlõnga omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Õigupoolest toimub kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainega seoses kirjeldatud valitsuse sekkumine kogu Hiinas. See tähendab näiteks seda, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(99)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada eriti tugeva polüesterlõnga omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Õigupoolest toimub kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainega seoses kirjeldatud valitsuse sekkumine kogu Hiinas. See tähendab näiteks seda, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

3.4.4.1.10.   Järeldus

Järeldus

| (100) | Punktides 3.4.4.1.2–3.4.4.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist Hiina sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka keemiliste kiudude sektorisse (sealhulgas seoses uurimisaluse tootega), näitab, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(100)

Punktides 3.4.4.1.2–3.4.4.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist Hiina sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka keemiliste kiudude sektorisse (sealhulgas seoses uurimisaluse tootega), näitab, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid.

| (101) | Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(101)

Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.4.4.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.4.4.2.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (102) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | Hiinaga sarnane majandusarengu tase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga; (75) |
| --- | --- | --- |

(102)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

Hiinaga sarnane majandusarengu tase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga; (75)

75

| — | uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (76) |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (76)

76

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (103) | Komisjoni hinnangu sobiliku võrdlusriigi valimisele võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(103)

Komisjoni hinnangu sobiliku võrdlusriigi valimisele võib kokku võtta järgmiselt.

3.4.4.2.2.   Hiinaga sarnane majandusarengu tase ja uurimisaluse toote tootmine

Hiinaga sarnane majandusarengu tase ja uurimisaluse toote tootmine

| (104) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liigitas Maailmapank Hiinaga sarnase majandusarenguga riigid kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks. Esimeses teates leiti, et uurimisalust toodet toodetakse märkimisväärses koguses ainult viies kõnealuses riigis, nimelt Brasiilias, Mehhikos, Tais, Türgis ja Valgevenes. |
| --- | --- |

(104)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liigitas Maailmapank Hiinaga sarnase majandusarenguga riigid kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks. Esimeses teates leiti, et uurimisalust toodet toodetakse märkimisväärses koguses ainult viies kõnealuses riigis, nimelt Brasiilias, Mehhikos, Tais, Türgis ja Valgevenes.

| (105) | Kuid võttes arvesse asjaolu, et Valgevene ei ole WTO liige ega turumajandusega riik, arvati see riik võimaliku võrdlusriigi edasisest käsitlemisest välja. |
| --- | --- |

(105)

Kuid võttes arvesse asjaolu, et Valgevene ei ole WTO liige ega turumajandusega riik, arvati see riik võimaliku võrdlusriigi edasisest käsitlemisest välja.

| (106) | Komisjon analüüsis seega potentsiaalse võrdlusriigina põhjalikumalt Brasiiliat, Mehhikot, Taid ja Türgit. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon analüüsis seega potentsiaalse võrdlusriigina põhjalikumalt Brasiiliat, Mehhikot, Taid ja Türgit.

3.4.4.2.3.   Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (107) | Käsitletud potentsiaalsetes võrdlusriikides, mida on eespool nimetatud, kontrollis komisjon põhjalikumalt avalike andmete, sh tootmistegurite impordi andmete ja uurimisaluse toote tootjate finantsandmete kättesaadavust. |
| --- | --- |

(107)

Käsitletud potentsiaalsetes võrdlusriikides, mida on eespool nimetatud, kontrollis komisjon põhjalikumalt avalike andmete, sh tootmistegurite impordi andmete ja uurimisaluse toote tootjate finantsandmete kättesaadavust.

| (108) | Peamiste tootmistegurite impordi analüüs näitas, et Türgi importis Brasiilia, Mehhiko ja Taiga võrreldes kokkuvõttes märkimisväärsemas ja esindavas moonutamata koguses eriti tugeva polüesterlõnga olulisi tootmissisendeid (nimelt puhas treftaalhape, monoetüleenglükool ja polüetüleentereftalaadist graanulid). |
| --- | --- |

(108)

Peamiste tootmistegurite impordi analüüs näitas, et Türgi importis Brasiilia, Mehhiko ja Taiga võrreldes kokkuvõttes märkimisväärsemas ja esindavas moonutamata koguses eriti tugeva polüesterlõnga olulisi tootmissisendeid (nimelt puhas treftaalhape, monoetüleenglükool ja polüetüleentereftalaadist graanulid).

| (109) | Analüüs näitas samuti, et Hiinast või mis tahes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (77) I lisas loetletud riigist pärit import ei mõjutanud oluliselt Türgi importi. Lisaks selle toodetakse Türgis märkimisväärses koguses eriti tugevat polüesterlõnga ja riigis ei ilmne konkreetseid kaubanduse moonutusi, mis on seotud tootmistegurite või eriti tugeva polüesterlõngaga. Samuti on andmebaasis Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) Türgi kohta saadaval üksikasjalikud ja piisavalt esindavad oluliste sisendite impordihindade andmed. |
| --- | --- |

(109)

Analüüs näitas samuti, et Hiinast või mis tahes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (77) I lisas loetletud riigist pärit import ei mõjutanud oluliselt Türgi importi. Lisaks selle toodetakse Türgis märkimisväärses koguses eriti tugevat polüesterlõnga ja riigis ei ilmne konkreetseid kaubanduse moonutusi, mis on seotud tootmistegurite või eriti tugeva polüesterlõngaga. Samuti on andmebaasis Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) Türgi kohta saadaval üksikasjalikud ja piisavalt esindavad oluliste sisendite impordihindade andmed.

77

| (110) | Võrdlusriikide tootjate ja nende andmete kättesaadavuse puhul tegi komisjon kindlaks eriti tugeva polüesterlõnga tootja KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (edaspidi „Kordsa Türkiye“), kelle kohta on saadaval 2021. aasta konsolideeritud finantstulemused. Samas ei ole Brasiilia (KORDSA BRASIL S.A.), Mehhiko (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations ja Akra Polyester SA DE CV) ja Tai (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD ja TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) eriti tugevat polüesterlõnga tootvate ettevõtete finantsandmed kogu uurimisperioodi kohta kergesti kättesaadavad ning ei vasta (Tai tootjate puhul) täielikult rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele. |
| --- | --- |

(110)

Võrdlusriikide tootjate ja nende andmete kättesaadavuse puhul tegi komisjon kindlaks eriti tugeva polüesterlõnga tootja KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (edaspidi „Kordsa Türkiye“), kelle kohta on saadaval 2021. aasta konsolideeritud finantstulemused. Samas ei ole Brasiilia (KORDSA BRASIL S.A.), Mehhiko (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations ja Akra Polyester SA DE CV) ja Tai (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD ja TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) eriti tugevat polüesterlõnga tootvate ettevõtete finantsandmed kogu uurimisperioodi kohta kergesti kättesaadavad ning ei vasta (Tai tootjate puhul) täielikult rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele.

| (111) | Märgitakse ära, et Kordsa Türkiye ei tooda ainult eriti tugevat polüesterlõnga, vaid ligikaudu 86 % selle 2021. aasta tuludest oli eriti tugevat polüesterlõnga hõlmavas segmendis (78). Komisjon oli sel puhul seisukohal, et kui finantsteave ei ole konkreetselt ja ainult uurimisaluse toote kohta kergesti kättesaadav (mis on peaaegu alati nii), otsib komisjon lähima kergesti kättesaadava asendaja, sh tegutseva(te) tootja(te) konsolideeritud teabe, muu hulgas uurimisalust toodet hõlmavas tegevusvaldkonnas. Selles olukorras peetakse kindlaks tehtud Kordsa Türkiye konsolideeritud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit piisavalt esindavaks, et seda käesoleva uurimise otstarbel kasutada. |
| --- | --- |

(111)

Märgitakse ära, et Kordsa Türkiye ei tooda ainult eriti tugevat polüesterlõnga, vaid ligikaudu 86 % selle 2021. aasta tuludest oli eriti tugevat polüesterlõnga hõlmavas segmendis (78). Komisjon oli sel puhul seisukohal, et kui finantsteave ei ole konkreetselt ja ainult uurimisaluse toote kohta kergesti kättesaadav (mis on peaaegu alati nii), otsib komisjon lähima kergesti kättesaadava asendaja, sh tegutseva(te) tootja(te) konsolideeritud teabe, muu hulgas uurimisalust toodet hõlmavas tegevusvaldkonnas. Selles olukorras peetakse kindlaks tehtud Kordsa Türkiye konsolideeritud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit piisavalt esindavaks, et seda käesoleva uurimise otstarbel kasutada.

78

| (112) | Võttes arvesse, et Kordsa Türkiye täielik ja kõikehõlmav 2021. aasta aruanne (79) on üldsusele kättesaadav, kasutas komisjon selles sisalduvat teavet. |
| --- | --- |

(112)

Võttes arvesse, et Kordsa Türkiye täielik ja kõikehõlmav 2021. aasta aruanne (79) on üldsusele kättesaadav, kasutas komisjon selles sisalduvat teavet.

79

3.4.4.2.4.   Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (113) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(113)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

3.4.4.2.5.   Järeldus

Järeldus

| (114) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(114)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks.

3.4.5.   
  Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (115) | Koostöö puudumisel Hiina eksportivate tootjatega ja seega Hiina hindu käsitleva konkreetse teabe puudumisel määrati dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(115)

Koostöö puudumisel Hiina eksportivate tootjatega ja seega Hiina hindu käsitleva konkreetse teabe puudumisel määrati dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal vastavalt alusmääruse artiklile 18.

| (116) | Dumpingumarginaali arvutamiseks arvutab komisjon üldjuhul normaalväärtuse, korrutades iga tootmisteguri tarbimiskoguse (mille taotluse esitaja on esitanud) Türgis kindlaks määratud moonutamata ühikukuludega, nagu on kirjeldatud punktis 4.5.4, kasutades moonutatud tootmiskulude puhul samuti tootmise üldkulusid (vt punkt 4.5.9) ning Türgi jaoks kindlaks määratud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit (vt punkt 4.5.8). Ekspordihind määratakse kindlaks üldsusele kättesaadava impordistatistika alusel. |
| --- | --- |

(116)

Dumpingumarginaali arvutamiseks arvutab komisjon üldjuhul normaalväärtuse, korrutades iga tootmisteguri tarbimiskoguse (mille taotluse esitaja on esitanud) Türgis kindlaks määratud moonutamata ühikukuludega, nagu on kirjeldatud punktis 4.5.4, kasutades moonutatud tootmiskulude puhul samuti tootmise üldkulusid (vt punkt 4.5.9) ning Türgi jaoks kindlaks määratud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit (vt punkt 4.5.8). Ekspordihind määratakse kindlaks üldsusele kättesaadava impordistatistika alusel.

| (117) | Võttes arvesse vahepealset läbivaatamist (kõrgetasemelise koostööga, mis hõlmas märkimisväärset osa eriti tugeva polüesterlõnga impordist liitu), (80) tugines komisjon taotluse esitaja esitatud teabe ja/või impordi statistika asemel sel juhul kõnealuse vahepealse läbivaatamise avaldatud tulemusele ja selles kindlaks määratud dumpingumarginaalidele (vt põhjendus 356). |
| --- | --- |

(117)

Võttes arvesse vahepealset läbivaatamist (kõrgetasemelise koostööga, mis hõlmas märkimisväärset osa eriti tugeva polüesterlõnga impordist liitu), (80) tugines komisjon taotluse esitaja esitatud teabe ja/või impordi statistika asemel sel juhul kõnealuse vahepealse läbivaatamise avaldatud tulemusele ja selles kindlaks määratud dumpingumarginaalidele (vt põhjendus 356).

80

| (118) | Sellest lähtuvalt on lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 9,7–23,7 %. Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(118)

Sellest lähtuvalt on lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 9,7–23,7 %. Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.5.   Dumpingu jätkumise tõenäosus

Dumpingu jätkumise tõenäosus

| (119) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas oli tõenäoline, et alusmääruse artikli 18 alusel kindlaks tehtud dumping jätkub, kui meede peaks aeguma. |
| --- | --- |

(119)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas oli tõenäoline, et alusmääruse artikli 18 alusel kindlaks tehtud dumping jätkub, kui meede peaks aeguma.

| (120) | Selleks kaaluti Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Hiina eksportijate käitumist teistel turgudel, olukorda Hiina siseturul ning liidu turu atraktiivsust. |
| --- | --- |

(120)

Selleks kaaluti Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, Hiina eksportijate käitumist teistel turgudel, olukorda Hiina siseturul ning liidu turu atraktiivsust.

3.5.1.   
  Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (121) | Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud aegumise läbivaatamise käigus koostööd, määrati Hiina vaba tootmisvõimsus kindlaks peamiselt üldsusele kättesaadava statistilise teabe alusel (Eurostatist saadud teave) ning aegumise läbivaatamise taotluse, vahepealse läbivaatamise taotluse ja sõltumatu tootmisharu aruande alusel, mille väljastas üldtunnustatud üleilmne uuringu- ja konsultatsioonifirma (81) (edaspidi „Wood Mac“), mis tegutseb muu hulgas keemiasektoris. Wood Maci tootmisharu aruandes esitatud näitajaid kontrolliti varasema eriti tugeva polüesterlõnga aegumise läbivaatamise (82) (edaspidi „2017. aasta aegumise läbivaatamine“) tulemuste alusel ning need kinnitasid suures osas aruande näitajate täpsust. |
| --- | --- |

(121)

Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud aegumise läbivaatamise käigus koostööd, määrati Hiina vaba tootmisvõimsus kindlaks peamiselt üldsusele kättesaadava statistilise teabe alusel (Eurostatist saadud teave) ning aegumise läbivaatamise taotluse, vahepealse läbivaatamise taotluse ja sõltumatu tootmisharu aruande alusel, mille väljastas üldtunnustatud üleilmne uuringu- ja konsultatsioonifirma (81) (edaspidi „Wood Mac“), mis tegutseb muu hulgas keemiasektoris. Wood Maci tootmisharu aruandes esitatud näitajaid kontrolliti varasema eriti tugeva polüesterlõnga aegumise läbivaatamise (82) (edaspidi „2017. aasta aegumise läbivaatamine“) tulemuste alusel ning need kinnitasid suures osas aruande näitajate täpsust.

81

Wood Mac

82

| (122) | Komisjon arvutas üksikasjalikult vaba tootmisvõimsuse, võttes arvesse nende Hiina tootjate tootmisvõimsust, kelle suhtes meetmeid kohaldatakse, nende tootmismahte, eksporti teistesse riikidesse ja omamaist tarbimist. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon arvutas üksikasjalikult vaba tootmisvõimsuse, võttes arvesse nende Hiina tootjate tootmisvõimsust, kelle suhtes meetmeid kohaldatakse, nende tootmismahte, eksporti teistesse riikidesse ja omamaist tarbimist.

| (123) | Kui 2018. aastal oli tootmisvõimsus ligikaudu [2 126 000–2 716 000] tonni (mis on kooskõlas 2017. aasta aegumise läbivaatamises märgitud 2015. aasta tootmisvõimsusega), siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis see [2 508 000–3 205 000] tonnini. Nende Hiina tootjate eriti tugeva polüesterlõnga tootmisvõimsus, kelle suhtes meetmeid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatakse, ületas isegi eriti tugeva polüesterlõnga üleilmset tarbimist samal perioodil. Hoolimata tootmisvõimsuse järsust suurenemisest jäi siiski muutumatuks tootmine, mis oli aastatel 2018–2021 vahemikus [1 187 000–1 746 000], ning tootmismaht oli võrreldav 2017. aasta aegumise läbivaatamisel käsitletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi mahuga. Samal ajal oli omamaine tarbimine 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini stabiilne, ligikaudu [1 048 000–1 566 000] tonni, jäädes samasse vahemikku kui 2015. aastal. |
| --- | --- |

(123)

Kui 2018. aastal oli tootmisvõimsus ligikaudu [2 126 000–2 716 000] tonni (mis on kooskõlas 2017. aasta aegumise läbivaatamises märgitud 2015. aasta tootmisvõimsusega), siis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis see [2 508 000–3 205 000] tonnini. Nende Hiina tootjate eriti tugeva polüesterlõnga tootmisvõimsus, kelle suhtes meetmeid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldatakse, ületas isegi eriti tugeva polüesterlõnga üleilmset tarbimist samal perioodil. Hoolimata tootmisvõimsuse järsust suurenemisest jäi siiski muutumatuks tootmine, mis oli aastatel 2018–2021 vahemikus [1 187 000–1 746 000], ning tootmismaht oli võrreldav 2017. aasta aegumise läbivaatamisel käsitletud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi mahuga. Samal ajal oli omamaine tarbimine 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini stabiilne, ligikaudu [1 048 000–1 566 000] tonni, jäädes samasse vahemikku kui 2015. aastal.

| (124) | Hiina eriti tugeva polüesterlõnga eksport kasvas Hiina ekspordistatistika andmetel 458 246 tonnilt 2018. aastal 514 141 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võrreldes tootmisvõimsuse suurenemisega oli selle mõõduka tõusu abil võimalik kasutada Hiina ülisuurt tootmisvõimsust ainult vaevumärgatavalt, kui üldse. |
| --- | --- |

(124)

Hiina eriti tugeva polüesterlõnga eksport kasvas Hiina ekspordistatistika andmetel 458 246 tonnilt 2018. aastal 514 141 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Võrreldes tootmisvõimsuse suurenemisega oli selle mõõduka tõusu abil võimalik kasutada Hiina ülisuurt tootmisvõimsust ainult vaevumärgatavalt, kui üldse.

| (125) | Seega suurenes Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate juba niigi ülisuur vaba tootmisvõimsus järsult Hiina omamaise tarbimise ja tootmise koguste muutumatuks jäämise ning ekspordi mõõduka kasvu ja tootmisvõimsuse järsu suurenemise tõttu. |
| --- | --- |

(125)

Seega suurenes Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate juba niigi ülisuur vaba tootmisvõimsus järsult Hiina omamaise tarbimise ja tootmise koguste muutumatuks jäämise ning ekspordi mõõduka kasvu ja tootmisvõimsuse järsu suurenemise tõttu.

| (126) | Täpsemalt ja lähtuvalt suurusjärgust oli nende Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate vaba tootmisvõimsus, kelle suhtes meetmeid kohaldati, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [1,3–1,5] miljonit tonni, mis on ligikaudu kuus korda suurem kui liidu eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine 2021. aastal ning ligikaudu 12 korda suurem kui liidu tootjate tootmismaht. |
| --- | --- |

(126)

Täpsemalt ja lähtuvalt suurusjärgust oli nende Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate vaba tootmisvõimsus, kelle suhtes meetmeid kohaldati, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [1,3–1,5] miljonit tonni, mis on ligikaudu kuus korda suurem kui liidu eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine 2021. aastal ning ligikaudu 12 korda suurem kui liidu tootjate tootmismaht.

| (127) | Lisaks sellele jääb tootmisvõimsus prognooside kohaselt 2021. aastast 2025. aastani samaks, s.o [2 508 000–3 210 000] tonni. |
| --- | --- |

(127)

Lisaks sellele jääb tootmisvõimsus prognooside kohaselt 2021. aastast 2025. aastani samaks, s.o [2 508 000–3 210 000] tonni.

| (128) | Seega järeldas komisjon, et võrreldes liidu turu suurusega on Hiina tootjatel väga suur liigne tootmisvõimsus, mida ei õnnestu tõenäoliselt ammendada omamaise tarbimise või muudesse kolmandatesse riikidesse ekspordi abil. Kui ainult osa sellest tootmisvõimsusest suunataks täielikult liidu turule, eksporditaks liitu märkimisväärseid koguseid. |
| --- | --- |

(128)

Seega järeldas komisjon, et võrreldes liidu turu suurusega on Hiina tootjatel väga suur liigne tootmisvõimsus, mida ei õnnestu tõenäoliselt ammendada omamaise tarbimise või muudesse kolmandatesse riikidesse ekspordi abil. Kui ainult osa sellest tootmisvõimsusest suunataks täielikult liidu turule, eksporditaks liitu märkimisväärseid koguseid.

3.5.2.   
  Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (129) | Hiina on järjepidevalt käsitanud liidu turgu ühe kõige atraktiivsema ekspordituruna, see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ekspordi sihtkohtadest esimesel kohal nii võttes arvesse eksporti, mille suhtes ei ole kehtestatud meetmeid, kui ka seda arvesse võtmata. Hiina eksport (milles suhtes kohaldatakse meetmeid) liitu ei olnud ajavahemikus 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ainult suuremahuline, moodustades kokku rohkem kui 25 % liidu turuosast, see oli lausa peaaegu kaks korda suurem kui Hiina eksport (mille suhtes kohaldatakse meetmeid) algse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodist kuni 2021. aastani. Üleilmses mõõtmes moodustas müük liitu samuti ligi 25 % (83) Hiina eriti tugeva polüesterlõnga koguekspordist. |
| --- | --- |

(129)

Hiina on järjepidevalt käsitanud liidu turgu ühe kõige atraktiivsema ekspordituruna, see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ekspordi sihtkohtadest esimesel kohal nii võttes arvesse eksporti, mille suhtes ei ole kehtestatud meetmeid, kui ka seda arvesse võtmata. Hiina eksport (milles suhtes kohaldatakse meetmeid) liitu ei olnud ajavahemikus 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ainult suuremahuline, moodustades kokku rohkem kui 25 % liidu turuosast, see oli lausa peaaegu kaks korda suurem kui Hiina eksport (mille suhtes kohaldatakse meetmeid) algse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodist kuni 2021. aastani. Üleilmses mõõtmes moodustas müük liitu samuti ligi 25 % (83) Hiina eriti tugeva polüesterlõnga koguekspordist.

83

| (130) | Võttes individuaalselt arvesse hindu Hiina eriti tugeva polüesterlõnga suurtes ekspordi sihtkohtades, vähendasid Hiina tootjad oma ekspordihindu liitu rohkem kui 13 %, et hoida oma ekspordimaht ajavahemikus 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini stabiilsena. Statistikast nähtub samuti, et kuigi hind Ameerika Ühendriikides (mis on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt teine eksporditurg) on liidu hindadega sarnasel tasemel, siis oli hind Korea turul ligikaudu 10 % madalam kui ekspordihinnad liitu. Samal ajal suurenesid ekspordikogused Koreasse ajavahemikus 2018–2021 rohkem kui 50 %. See käitumine näitab, et eksporditurgudel kasutatakse agressiivset hinnakujunduspoliitikat eesmärgiga tootmisvõimsust rohkem rakendada. |
| --- | --- |

(130)

Võttes individuaalselt arvesse hindu Hiina eriti tugeva polüesterlõnga suurtes ekspordi sihtkohtades, vähendasid Hiina tootjad oma ekspordihindu liitu rohkem kui 13 %, et hoida oma ekspordimaht ajavahemikus 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini stabiilsena. Statistikast nähtub samuti, et kuigi hind Ameerika Ühendriikides (mis on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt teine eksporditurg) on liidu hindadega sarnasel tasemel, siis oli hind Korea turul ligikaudu 10 % madalam kui ekspordihinnad liitu. Samal ajal suurenesid ekspordikogused Koreasse ajavahemikus 2018–2021 rohkem kui 50 %. See käitumine näitab, et eksporditurgudel kasutatakse agressiivset hinnakujunduspoliitikat eesmärgiga tootmisvõimsust rohkem rakendada.

| (131) | Lisaks sellele kehtestas India, kes oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina eriti tugeva polüesterlõnga suuruselt neljas eksporditurg, 2018. aastal Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordile dumpinguvastase tollimaksu (mis kehtib siiani) (84). Need muudel eksporditurgudel kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed suurendavad veelgi liidu turu atraktiivsust ja motiveeriksid Hiina eksportivaid tootjaid suunama oma eksporti liitu, kui liidu dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(131)

Lisaks sellele kehtestas India, kes oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Hiina eriti tugeva polüesterlõnga suuruselt neljas eksporditurg, 2018. aastal Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordile dumpinguvastase tollimaksu (mis kehtib siiani) (84). Need muudel eksporditurgudel kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed suurendavad veelgi liidu turu atraktiivsust ja motiveeriksid Hiina eksportivaid tootjaid suunama oma eksporti liitu, kui liidu dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda.

84

| (132) | Samuti esitasid kaks suurt Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharus osalejat, (85) äriühingud Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. ja Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd., komisjonile 2022. aasta juunis taotluse uue eksportiva tootjana käsitamiseks ning see taotlus rahuldati, (86) mis näitab veelgi, kui atraktiivne on liidu turg Hiina eksportivate tootjate jaoks. |
| --- | --- |

(132)

Samuti esitasid kaks suurt Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharus osalejat, (85) äriühingud Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. ja Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd., komisjonile 2022. aasta juunis taotluse uue eksportiva tootjana käsitamiseks ning see taotlus rahuldati, (86) mis näitab veelgi, kui atraktiivne on liidu turg Hiina eksportivate tootjate jaoks.

85

86

| (133) | Seetõttu on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis jätkavad Hiina eksportivad tootjad agressiivset hinnakujundust, et suurenda oma (juba niigi suurt) turuosa liidus ning suunata oma märkimisväärne liigne tootmisvõimsus liidu turule. |
| --- | --- |

(133)

Seetõttu on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis jätkavad Hiina eksportivad tootjad agressiivset hinnakujundust, et suurenda oma (juba niigi suurt) turuosa liidus ning suunata oma märkimisväärne liigne tootmisvõimsus liidu turule.

3.6.   Järeldus dumpingu olemasolu ja jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu olemasolu ja jätkumise tõenäosuse kohta

| (134) | Uurimine näitas, et Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad on tegelenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguga. |
| --- | --- |

(134)

Uurimine näitas, et Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad on tegelenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpinguga.

| (135) | Samuti tehti kindlaks, et Hiinas on liidu turu suurusega võrreldes väga suur vaba tootmisvõimsus, nagu ka 2017. aasta aegumise läbivaatamisel. |
| --- | --- |

(135)

Samuti tehti kindlaks, et Hiinas on liidu turu suurusega võrreldes väga suur vaba tootmisvõimsus, nagu ka 2017. aasta aegumise läbivaatamisel.

| (136) | Võttes samuti arvesse, et tarbimine Hiina turul on jäänud muutumatuks ning liidu turg on olnud Hiina eksportivate tootjate jaoks pikka aega atraktiivne, on meetmete puudumise korral tõenäoline, et Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad tulevad jätkuvalt liidu turule ühe suuremate dumpinguhinnaga eriti tugeva polüesterlõnga kogustega. |
| --- | --- |

(136)

Võttes samuti arvesse, et tarbimine Hiina turul on jäänud muutumatuks ning liidu turg on olnud Hiina eksportivate tootjate jaoks pikka aega atraktiivne, on meetmete puudumise korral tõenäoline, et Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad tulevad jätkuvalt liidu turule ühe suuremate dumpinguhinnaga eriti tugeva polüesterlõnga kogustega.

| (137) | Seega järeldas komisjon, et meetmete pikendamata jätmise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(137)

Seega järeldas komisjon, et meetmete pikendamata jätmise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline.

3.7.   Kahju

Kahju

3.7.1.   
  Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (138) | Vaatlusalusel perioodil tootis liidus samasugust toodet kuus tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(138)

Vaatlusalusel perioodil tootis liidus samasugust toodet kuus tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (139) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 117 000 tonni. Komisjon tegi kõnealuse arvu kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe, näiteks liidu tootjate esitatud näitajate alusel. Nagu on viidatud põhjenduses 24, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(139)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 117 000 tonni. Komisjon tegi kõnealuse arvu kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe, näiteks liidu tootjate esitatud näitajate alusel. Nagu on viidatud põhjenduses 24, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

3.7.2.   
  Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (140) | Komisjon arvutas liidu tarbimise, võttes aluseks liidu tootmisharu müügi liidu turul ning kogu eriti tugeva polüesterlõnga impordi koguse. Kuna Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtisid vaatlusalusel perioodil meetmed, kasutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 6 kogutud statistikat (87) (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“) sellest riigist vaatlusalusel perioodil pärit impordi mahu ja keskmiste hindade kindlaksmääramiseks, sest see sisaldas piisavalt üksikasjalikku teavet kümnekohaliste TARICi koodide ning TARICi lisakoodide tasandil konkreetsete äriühingute kohta. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon arvutas liidu tarbimise, võttes aluseks liidu tootmisharu müügi liidu turul ning kogu eriti tugeva polüesterlõnga impordi koguse. Kuna Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtisid vaatlusalusel perioodil meetmed, kasutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 6 kogutud statistikat (87) (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“) sellest riigist vaatlusalusel perioodil pärit impordi mahu ja keskmiste hindade kindlaksmääramiseks, sest see sisaldas piisavalt üksikasjalikku teavet kümnekohaliste TARICi koodide ning TARICi lisakoodide tasandil konkreetsete äriühingute kohta.

87

| (141) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 244 112 | 228 168 | 208 516 | 253 039 |
| Indeks | 100 | 93 | 85 | 104 |
| Tootmisharusisene turg | 16 046 | 13 911 | 16 563 | 22 322 |
| Indeks | 100 | 87 | 103 | 139 |
| Vabaturg | 228 065 | 214 256 | 191 953 | 230 717 |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 101 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused, Eurostat ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(141)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

244 112

228 168

208 516

253 039

Indeks

Indeks

100

100

93

93

85

85

104

104

Tootmisharusisene turg

16 046

13 911

16 563

22 322

Indeks

Indeks

100

100

87

87

103

103

139

139

Vabaturg

228 065

214 256

191 953

230 717

Indeks

Indeks

100

100

94

94

84

84

101

101

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused, Eurostat ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

| (142) | Liidu tarbimine vabaturul vaatlusalusel perioodil kõigepealt vähenes 6 protsendipunkti võrra 2018. aastast 2019. aastani ning vähenes seejärel järsult 10 protsendipunkti võrra COVID-19 tõttu 2020. aastal. Tarbimine taastus siiski seejärel ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra suurem kui 2018. aastal. |
| --- | --- |

(142)

Liidu tarbimine vabaturul vaatlusalusel perioodil kõigepealt vähenes 6 protsendipunkti võrra 2018. aastast 2019. aastani ning vähenes seejärel järsult 10 protsendipunkti võrra COVID-19 tõttu 2020. aastal. Tarbimine taastus siiski seejärel ja oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra suurem kui 2018. aastal.

3.7.2.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (143) | Komisjon määras impordi koguse ja impordi turuosa kindlaks lähtuvalt asjaomase riigi impordistatistikast artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis, milles on esitatud andmed kümnekohalise TARICi koodi ja eksportiva tootja alusel (TARICi lisakood). |
| --- | --- |

(143)

Komisjon määras impordi koguse ja impordi turuosa kindlaks lähtuvalt asjaomase riigi impordistatistikast artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis, milles on esitatud andmed kümnekohalise TARICi koodi ja eksportiva tootja alusel (TARICi lisakood).

| (144) | Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt eksportijate puhul, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu.

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi kogus eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu (tonni) | [58 000 –63 000 ] (88) | [59 000 –64 000 ] | [58 000 –63 000 ] | [69 000 –74 000 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 117 |
| Turuosa | [25 –30  %] | [27 –32  %] | [30 –35  %] | [29 –34  %] |
| Indeks | 100 | 107 | 118 | 115 |
| Allikas: | artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(144)

Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt eksportijate puhul, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu.

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Impordi kogus eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu (tonni)

[58 000 –63 000 ] (88)

88

[59 000 –64 000 ]

[58 000 –63 000 ]

[69 000 –74 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

99

99

117

117

Turuosa

[25 –30  %]

[27 –32  %]

[30 –35  %]

[29 –34  %]

Indeks

Indeks

100

100

107

107

118

118

115

115

Allikas:

Allikas:

artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

| (145) | Hiina eksportijad, kelle suhtes praegu läbivaatamisel olevat tollimaksu kohaldatakse, suurendasid vaatlusalusel perioodil oma ekspordimahtu 17 %. Ekspordimahu ajutine vähenemine 2020. aastal on seotud väiksema tarbimisega kõnealusel aastal. Sellest hoolimata suutsid kõnealused eksportijad suurendada vaatlusalusel perioodil veelgi oma turuosa 4 protsendipunkti võrra. Turuosa väike suurenemine 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on põhjustatud Hiina saadetiste jaoks vajalike transpordikonteinerite puudumisest ning sellest tulenevast kõnealuste saadetiste transpordikulude järsust suurenemisest. |
| --- | --- |

(145)

Hiina eksportijad, kelle suhtes praegu läbivaatamisel olevat tollimaksu kohaldatakse, suurendasid vaatlusalusel perioodil oma ekspordimahtu 17 %. Ekspordimahu ajutine vähenemine 2020. aastal on seotud väiksema tarbimisega kõnealusel aastal. Sellest hoolimata suutsid kõnealused eksportijad suurendada vaatlusalusel perioodil veelgi oma turuosa 4 protsendipunkti võrra. Turuosa väike suurenemine 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini on põhjustatud Hiina saadetiste jaoks vajalike transpordikonteinerite puudumisest ning sellest tulenevast kõnealuste saadetiste transpordikulude järsust suurenemisest.

3.7.2.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad – hinna allalöömine ja hinna allasurumine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad – hinna allalöömine ja hinna allasurumine

| (146) | Kuna eksportivad tootjad ei teinud aegumise läbivaatamisel koostööd, määras komisjon impordihinnad kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi impordistatistika alusel. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks, võrreldes artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate kontrollitud hindadega. |
| --- | --- |

(146)

Kuna eksportivad tootjad ei teinud aegumise läbivaatamisel koostööd, määras komisjon impordihinnad kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi impordistatistika alusel. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks, võrreldes artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate kontrollitud hindadega.

| (147) | Asjaomase riigi liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus eksportijate puhul, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, ning kõigi eksportijate puhul kokku järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina (eksportijad, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse) | 1 655 | 1 531 | 1 195 | 1 440 |
| Indeks | 100 | 92 | 72 | 87 |
| Allikas: | artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(147)

Asjaomase riigi liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus eksportijate puhul, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, ning kõigi eksportijate puhul kokku järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiina (eksportijad, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse)

1 655

1 531

1 195

1 440

Indeks

Indeks

100

100

92

92

72

72

87

87

Allikas:

Allikas:

artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

| (148) | Nende Hiina eksportijate impordihind, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, oli heitlik, vähenes 2020. aastal 28 % hinnani 1 195 eurot tonni kohta ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 protsendipunkti võrra. Hoolimata hinna taastumisest 1 440 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vähenes see kogu vaatlusalusel perioodil siiski kokku 13 %. Kuigi üldine hinna vähenemine on seotud turuosa suurendamise strateegiaga, põhjustasid hinna suurenemise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuremad transpordikulud ja suur nõudlus kõnealusel perioodil. |
| --- | --- |

(148)

Nende Hiina eksportijate impordihind, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, oli heitlik, vähenes 2020. aastal 28 % hinnani 1 195 eurot tonni kohta ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 protsendipunkti võrra. Hoolimata hinna taastumisest 1 440 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vähenes see kogu vaatlusalusel perioodil siiski kokku 13 %. Kuigi üldine hinna vähenemine on seotud turuosa suurendamise strateegiaga, põhjustasid hinna suurenemise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuremad transpordikulud ja suur nõudlus kõnealusel perioodil.

| (149) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinna allalöömise kindlaksmääramiseks võrdles komisjon






  a) | valimisse kaasatud liidu kolme tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(149)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinna allalöömise kindlaksmääramiseks võrdles komisjon

a)

valimisse kaasatud liidu kolme tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| b) | vastavat kaalutud keskmist hinda Hiina impordi toote liigi kohta. Kuna aegumise läbivaatamisel ei tehtud koostööd, kasutas komisjon parimaid saadaolevaid fakte. Kuna paralleelselt toimuva vahepealse läbivaatamise käigus tehti koostööd, kasutati kättesaadavate faktidena kõnealuse menetluse valimisse kaasatud Hiina tootjate hindu liidu turul esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis on määratud CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, sh dumpinguvastane tollimaks, asjakohaste kohandustega tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks. |
| --- | --- |

b)

vastavat kaalutud keskmist hinda Hiina impordi toote liigi kohta. Kuna aegumise läbivaatamisel ei tehtud koostööd, kasutas komisjon parimaid saadaolevaid fakte. Kuna paralleelselt toimuva vahepealse läbivaatamise käigus tehti koostööd, kasutati kättesaadavate faktidena kõnealuse menetluse valimisse kaasatud Hiina tootjate hindu liidu turul esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis on määratud CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, sh dumpinguvastane tollimaks, asjakohaste kohandustega tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks.

| c) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit selle impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on 26 %, mida rakendavad eksportijad, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu. Ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta oli hinna allalöömise näitaja 29 %. |
| --- | --- |

c)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit selle impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on 26 %, mida rakendavad eksportijad, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu. Ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta oli hinna allalöömise näitaja 29 %.

| (150) | Lisaks sellele ei saanud liidu tootmisharu suurendada oma hindu üle tootmiskulude taseme Hiina eksportivate tootjate hinnasurve tõttu, kelle hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil alla liidu tootmisharu tootmiskulude. |
| --- | --- |

(150)

Lisaks sellele ei saanud liidu tootmisharu suurendada oma hindu üle tootmiskulude taseme Hiina eksportivate tootjate hinnasurve tõttu, kelle hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil alla liidu tootmisharu tootmiskulude.

3.7.3.   
  Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

3.7.3.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (151) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud kõikide majanduslike näitajate hindamist. |
| --- | --- |

(151)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud kõikide majanduslike näitajate hindamist.

| (152) | Nagu põhjenduses 24 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(152)

Nagu põhjenduses 24 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

| (153) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmete ning valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(153)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmete ning valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (154) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(154)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (155) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(155)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

3.7.3.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

3.7.3.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (156) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 104 834 | 100 373 | 90 470 | 116 803 |
| Indeks | 100 | 96 | 86 | 111 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 128 826 | 133 544 | 134 426 | 133 517 |
| Indeks | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 81  % | 75  % | 67  % | 87  % |
| Indeks | 100 | 92 | 83 | 108 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(156)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

104 834

100 373

90 470

116 803

Indeks

Indeks

100

100

96

96

86

86

111

111

Tootmisvõimsus (tonnides)

128 826

133 544

134 426

133 517

Indeks

Indeks

100

100

104

104

104

104

104

104

Tootmisvõimsuse rakendamine

81  %

75  %

67  %

87  %

Indeks

Indeks

100

100

92

92

83

83

108

108

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (157) | Tootmismaht vähenes kõigepealt 2018. aastast 2020. aastani 14 % ja suurenes seejärel 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 25 protsendipunkti võrra, seega suurenes see vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 11 %. Tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 2018. aastast 2020. aastani 17 %, aga suurenes vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 8 %. |
| --- | --- |

(157)

Tootmismaht vähenes kõigepealt 2018. aastast 2020. aastani 14 % ja suurenes seejärel 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 25 protsendipunkti võrra, seega suurenes see vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 11 %. Tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 2018. aastast 2020. aastani 17 %, aga suurenes vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 8 %.

3.7.3.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (158) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 70 753 | 64 150 | 59 880 | 67 335 |
| Indeks | 100 | 91 | 85 | 95 |
| Turuosa | 31  % | 30  % | 31  % | 29  % |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused- |

(158)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

70 753

64 150

59 880

67 335

Indeks

Indeks

100

100

91

91

85

85

95

95

Turuosa

31  %

30  %

31  %

29  %

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused-

| (159) | Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 2 protsendipunkti võrra. Turuosa üldiselt vähenes vaatlusalusel perioodil, v.a ajutine suurenemine 2020. aastal, mille põhjuseks oli COVID-19 pandeemia ja konteinerite puudus 2020. aastal, mis muutis transpordi Ida-Aasia riikidest keerulisemaks. |
| --- | --- |

(159)

Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 2 protsendipunkti võrra. Turuosa üldiselt vähenes vaatlusalusel perioodil, v.a ajutine suurenemine 2020. aastal, mille põhjuseks oli COVID-19 pandeemia ja konteinerite puudus 2020. aastal, mis muutis transpordi Ida-Aasia riikidest keerulisemaks.

3.7.3.2.3.   Kasv

Kasv

| (160) | Ajavahemikus alates 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kasvas liidu vabaturu tarbimine 1 %. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes 5 %, mis tõi vaatlusalusel perioodil kaasa turuosa kaotamise 2 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(160)

Ajavahemikus alates 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kasvas liidu vabaturu tarbimine 1 %. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes 5 %, mis tõi vaatlusalusel perioodil kaasa turuosa kaotamise 2 protsendipunkti võrra.

3.7.3.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (161) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 024 | 1 014 | 993 | 1 034 |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 102 | 99 | 91 | 113 |
| Indeks | 100 | 97 | 89 | 110 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(161)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

1 024

1 014

993

1 034

Indeks

Indeks

100

100

99

99

97

97

101

101

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

102

99

91

113

Indeks

Indeks

100

100

97

97

89

89

110

110

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (162) | Lähtuvalt nõudluse taastumisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes tööhõive liidu tootmisharus vaatlusalusel perioodil 1 %, kuigi see oli 2018. aastast kuni 2020. aastani vähenenud. Tootlikkus vähenes samuti 2018. aastast 2020. aastani. Kuid kogu vaatlusaluse perioodi arvestuses tootlikkus suurenes. |
| --- | --- |

(162)

Lähtuvalt nõudluse taastumisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes tööhõive liidu tootmisharus vaatlusalusel perioodil 1 %, kuigi see oli 2018. aastast kuni 2020. aastani vähenenud. Tootlikkus vähenes samuti 2018. aastast 2020. aastani. Kuid kogu vaatlusaluse perioodi arvestuses tootlikkus suurenes.

3.7.3.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (163) | Kõik dumpingumarginaalid olid üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades nendelt Hiina eksportijatelt impordi mahtu ja hindu, kelle suhtes praegu tollimakse kohaldatakse. |
| --- | --- |

(163)

Kõik dumpingumarginaalid olid üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades nendelt Hiina eksportijatelt impordi mahtu ja hindu, kelle suhtes praegu tollimakse kohaldatakse.

| (164) | Nende Hiina eksportijate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, muutis liidu tootmisharu jaoks võimatuks ka varasemast dumpingust taastumise. Keskmise hinnaga 1 440 eurot tonni kohta oli nende hind samuti 31 % madalam kui impordihind Lõuna-Koreast, 6 % madalam kui impordihind Vietnamist ja 21 % madalam kui impordihind Taiwanist. |
| --- | --- |

(164)

Nende Hiina eksportijate jätkuv ebaõiglane hinnakujundus, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, muutis liidu tootmisharu jaoks võimatuks ka varasemast dumpingust taastumise. Keskmise hinnaga 1 440 eurot tonni kohta oli nende hind samuti 31 % madalam kui impordihind Lõuna-Koreast, 6 % madalam kui impordihind Vietnamist ja 21 % madalam kui impordihind Taiwanist.

3.7.3.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

3.7.3.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (165) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot tonni kohta) | 2 042 | 1 974 | 1 713 | 1 957 |
| Indeks | 100 | 97 | 84 | 96 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 2 371 | 2 357 | 2 039 | 2 246 |
| Indeks | 100 | 99 | 86 | 95 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(165)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot tonni kohta)

2 042

1 974

1 713

1 957

Indeks

Indeks

100

100

97

97

84

84

96

96

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

2 371

2 357

2 039

2 246

Indeks

Indeks

100

100

99

99

86

86

95

95

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (166) | Liidu tootmisharu keskmine ühikuhind sõltumatutele klientidele liidus vähenes 2018. aastast 2020. aastani 16 % ja taastus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult osaliselt 12 protsendipunkti võrra, jõudes 1 957 euroni tonni kohta. Müügihinna vähenemine on peamiselt seotud Hiina ekspordist tuleneva hinnasurvega. Lisaks sellele langetas 2019. ja 2020. aastal üleilmne majanduslangus toorainete hindu ja sellest tulenevalt ka tööstusliku polüesterlõnga hindu. |
| --- | --- |

(166)

Liidu tootmisharu keskmine ühikuhind sõltumatutele klientidele liidus vähenes 2018. aastast 2020. aastani 16 % ja taastus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult osaliselt 12 protsendipunkti võrra, jõudes 1 957 euroni tonni kohta. Müügihinna vähenemine on peamiselt seotud Hiina ekspordist tuleneva hinnasurvega. Lisaks sellele langetas 2019. ja 2020. aastal üleilmne majanduslangus toorainete hindu ja sellest tulenevalt ka tööstusliku polüesterlõnga hindu.

| (167) | Tootmiskuludes toimunud muutused järgisid sarnast seaduspära, osaliselt toorainete hindade vähenemise tõttu 2019. ja 2020. aasta üleilmse majanduslanguse ajal ning osaliselt kulude kokkuhoiu meetmete tõttu, näiteks töötajate arvu vähendamine nendel aastatel. 2019. aastal vähenesid ühikukulud 1 protsendipunkti võrra ja 2020. aastal 13 protsendipunkti võrra. Kuid hinnad vähenesid neil kahel aastal kiiremini, 16 protsendipunkti võrra. See näitab, et liidu tootmisharu ei saanud nendest kulude vähenemistest kasu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikukulud 9 protsendipunkti võrra ja müügihind 12 protsendipunkti võrra. Kuid võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega vähenesid hinnad peaaegu sama protsendi võrra kui ühikukulud, mis näitas hindade allasurumist. Liidu tootmisharu ei saanud kulude vähenemisest kasu, see ei saanud hinda tõsta ega isegi säilitada hinda algsel tasemel. |
| --- | --- |

(167)

Tootmiskuludes toimunud muutused järgisid sarnast seaduspära, osaliselt toorainete hindade vähenemise tõttu 2019. ja 2020. aasta üleilmse majanduslanguse ajal ning osaliselt kulude kokkuhoiu meetmete tõttu, näiteks töötajate arvu vähendamine nendel aastatel. 2019. aastal vähenesid ühikukulud 1 protsendipunkti võrra ja 2020. aastal 13 protsendipunkti võrra. Kuid hinnad vähenesid neil kahel aastal kiiremini, 16 protsendipunkti võrra. See näitab, et liidu tootmisharu ei saanud nendest kulude vähenemistest kasu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikukulud 9 protsendipunkti võrra ja müügihind 12 protsendipunkti võrra. Kuid võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega vähenesid hinnad peaaegu sama protsendi võrra kui ühikukulud, mis näitas hindade allasurumist. Liidu tootmisharu ei saanud kulude vähenemisest kasu, see ei saanud hinda tõsta ega isegi säilitada hinda algsel tasemel.

3.7.3.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (168) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 48 153 | 49 499 | 46 821 | 51 680 |
| Indeks | 100 | 103 | 97 | 107 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(168)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

48 153

49 499

46 821

51 680

Indeks

Indeks

100

100

103

103

97

97

107

107

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (169) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokku 7 %. See seaduspära katkes ainult 2020. aastal osaliselt kulude kokkuhoiu meetmete ja osaliselt COVID-19 pandeemiast tulenevate meetmete (näiteks lühendatud tööajaga töötamine) tõttu. |
| --- | --- |

(169)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokku 7 %. See seaduspära katkes ainult 2020. aastal osaliselt kulude kokkuhoiu meetmete ja osaliselt COVID-19 pandeemiast tulenevate meetmete (näiteks lühendatud tööajaga töötamine) tõttu.

3.7.3.3.3.   Varud

Varud

| (170) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Varud | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 7 721 | 8 052 | 6 510 | 6 991 |
| Indeks | 100 | 104 | 84 | 91 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 14 | 16 | 13 | 12 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(170)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Varud

Varud

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

7 721

8 052

6 510

6 991

Indeks

Indeks

100

100

104

104

84

84

91

91

Lõppvarud protsendina toodangust

14

16

13

12

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (171) | Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid laovarud ligikaudu 12 % nende toodangust. |
| --- | --- |

(171)

Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid laovarud ligikaudu 12 % nende toodangust.

3.7.3.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (172) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | –10 | –15 | –17 | –8 |
| Indeks | 100 | 153 | 174 | 86 |
| Rahavoog (eurodes) | –8 902 195 | –4 318 803 | –2 067 021 | –5 374 726 |
| Indeks | 100 | 49 | 23 | 60 |
| Investeeringud (eurodes) | 12 926 148 | 7 405 795 | 2 087 298 | 4 495 812 |
| Indeks | 100 | 57 | 16 | 35 |
| Investeeringutasuvus | –4 % | –6  % | –6  % | –4  % |
| Indeks | 100 | 158 | 154 | 101 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(172)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

–10

–15

–17

–8

Indeks

Indeks

100

100

153

153

174

174

86

86

Rahavoog (eurodes)

–8 902 195

–4 318 803

–2 067 021

–5 374 726

Indeks

Indeks

100

100

49

49

23

23

60

60

Investeeringud (eurodes)

12 926 148

7 405 795

2 087 298

4 495 812

Indeks

Indeks

100

100

57

57

16

16

35

35

Investeeringutasuvus

–4 %

–6  %

–6  %

–4  %

Indeks

Indeks

100

100

158

158

154

154

101

101

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (173) | Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu ei olnud vaatlusalusel perioodil kasumlik. Kasumlikkus oli 2018. aastal –10 % ja see vähenes 2020. aastani veelgi, jõudes –17 %ni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võib see suure nõudluse tõttu mõnevõrra paraneda ja jõuda –8 %ni. |
| --- | --- |

(173)

Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu ei olnud vaatlusalusel perioodil kasumlik. Kasumlikkus oli 2018. aastal –10 % ja see vähenes 2020. aastani veelgi, jõudes –17 %ni. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võib see suure nõudluse tõttu mõnevõrra paraneda ja jõuda –8 %ni.

| (174) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil netorahavoog vähenes. Kuigi see paranes järk-järgult 2018. aastast 2020. aastani, vähenes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuesti. See paranes vaatlusalusel perioodil 40 %, kuid jäi sellest hoolimata negatiivseks. Seetõttu ei näita rahavoo paranemine liidu tootmisharu finantsolukorra stabiliseerumist, kuna see on jätkuvalt negatiivne. |
| --- | --- |

(174)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil netorahavoog vähenes. Kuigi see paranes järk-järgult 2018. aastast 2020. aastani, vähenes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuesti. See paranes vaatlusalusel perioodil 40 %, kuid jäi sellest hoolimata negatiivseks. Seetõttu ei näita rahavoo paranemine liidu tootmisharu finantsolukorra stabiliseerumist, kuna see on jätkuvalt negatiivne.

| (175) | Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 65 %. Investeeringud olid seotud tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnanõuete täitmise parandamisega ning tootmisettevõtete võimsuse ja tõhususe suurendamisega. Kui 2018. aastal oli võimalik investeerida tootmisvõimsuse suurendamisse, siis sellele järgnevatel aastatel ei olnud see enam võimalik. |
| --- | --- |

(175)

Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 65 %. Investeeringud olid seotud tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnanõuete täitmise parandamisega ning tootmisettevõtete võimsuse ja tõhususe suurendamisega. Kui 2018. aastal oli võimalik investeerida tootmisvõimsuse suurendamisse, siis sellele järgnevatel aastatel ei olnud see enam võimalik.

| (176) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus muutus kasumlikkusega samal moel. See vähenes 2018. aastast 2020. aastani ja jõudis seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2018. aasta tasemele lähemale. See jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks. Seega näitab investeeringutasuvus kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu negatiivset finantsolukorda. |
| --- | --- |

(176)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus muutus kasumlikkusega samal moel. See vähenes 2018. aastast 2020. aastani ja jõudis seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2018. aasta tasemele lähemale. See jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks. Seega näitab investeeringutasuvus kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu negatiivset finantsolukorda.

3.7.4.   
  Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (177) | Makrotasandil näitas uurimine, et liidu tootmisharu olukord ei paranenud ja isegi suurem nõudlus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei suurendanud müüki ELi turul, võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega. Hoolimata investeeringutest tootmisvõimsuse suurendamisse, ei suutnud liit isegi oma turuosa säilitada. |
| --- | --- |

(177)

Makrotasandil näitas uurimine, et liidu tootmisharu olukord ei paranenud ja isegi suurem nõudlus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei suurendanud müüki ELi turul, võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega. Hoolimata investeeringutest tootmisvõimsuse suurendamisse, ei suutnud liit isegi oma turuosa säilitada.

| (178) | Uurimine näitas samuti, et tootmisharu olukord mikrotasandil ei jõudnud kestliku tasemeni ja tootmisharu oli vaatlusaluse perioodi kõigil aastatel kahjumis, isegi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui nõudlus taastus. Liidu tootmisharu oli seega kahjulikus majanduslikus olukorras, hoolimata sellest, et kehtisid praegusel tasemel dumpinguvastased meetmed uurimisaluse toote impordile Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu. |
| --- | --- |

(178)

Uurimine näitas samuti, et tootmisharu olukord mikrotasandil ei jõudnud kestliku tasemeni ja tootmisharu oli vaatlusaluse perioodi kõigil aastatel kahjumis, isegi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui nõudlus taastus. Liidu tootmisharu oli seega kahjulikus majanduslikus olukorras, hoolimata sellest, et kehtisid praegusel tasemel dumpinguvastased meetmed uurimisaluse toote impordile Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu.

| (179) | Hiina eksportijate (kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu) impordimaht vaatlusalusel perioodil suurenes 17 %, kusjuures hind langes veelgi 13 %. |
| --- | --- |

(179)

Hiina eksportijate (kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu) impordimaht vaatlusalusel perioodil suurenes 17 %, kusjuures hind langes veelgi 13 %.

| (180) | Eespool öeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(180)

Eespool öeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

3.8.   Põhjuslik seos

Põhjuslik seos

3.8.1.   
  Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (181) | Kogu vaatlusalusel perioodil moodustas Hiina eksportijate (kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu) eksport märkimisväärse osa impordist ELi. Nad isegi suurendasid oma turuosa 4 protsendipunkti võrra 27 %-lt 31 %-le. Nende ekspordi hinnatase vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %: läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 1 440 eurot tonni kohta, s.o liidu tootmisharude hinnast 26 % madalam. Hiina eksportijad, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, surusid seega alla liidu tootmisharu hinnataseme ning olid üks põhjustest, miks liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil jätkuvalt kahjumis. Ilmnes selge ajaline kokkulangevus olulise turuosaga 31 % kõnealuse impordi hinnasurve ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju vahel. Seega, võttes arvesse kõnealuse ekspordi märkimisväärset kogust ja hinnasurvet, oli tegelik ja märkimisväärne põhjuslik seos Hiinast eriti tugeva polüesterlõnga impordi (mille suhtes kohaldati dumpinguvastast tollimaksu) ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. |
| --- | --- |

(181)

Kogu vaatlusalusel perioodil moodustas Hiina eksportijate (kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu) eksport märkimisväärse osa impordist ELi. Nad isegi suurendasid oma turuosa 4 protsendipunkti võrra 27 %-lt 31 %-le. Nende ekspordi hinnatase vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %: läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 1 440 eurot tonni kohta, s.o liidu tootmisharude hinnast 26 % madalam. Hiina eksportijad, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, surusid seega alla liidu tootmisharu hinnataseme ning olid üks põhjustest, miks liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil jätkuvalt kahjumis. Ilmnes selge ajaline kokkulangevus olulise turuosaga 31 % kõnealuse impordi hinnasurve ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju vahel. Seega, võttes arvesse kõnealuse ekspordi märkimisväärset kogust ja hinnasurvet, oli tegelik ja märkimisväärne põhjuslik seos Hiinast eriti tugeva polüesterlõnga impordi (mille suhtes kohaldati dumpinguvastast tollimaksu) ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel.

3.8.2.   
  Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

3.8.2.1.   Import Hiina eksportijatelt, kelle suhtes praegu tollimaksu ei kohaldata

Import Hiina eksportijatelt, kelle suhtes praegu tollimaksu ei kohaldata

| (182) | Hangzhou Huachun Chemical Fiber lõpetas tegevuse 2021. aastal. Selle eksport on vaatlusalusel perioodil vähenenud 99 % ja ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne (alla 0,01 % liidu turuosast). Lisaks sellele oli ekspordihind liidu tootmisharu hinnast ning liidu tootmisharu tootmiskuludest märksa suurem. Järelikult ei mõjutanud see eksport läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(182)

Hangzhou Huachun Chemical Fiber lõpetas tegevuse 2021. aastal. Selle eksport on vaatlusalusel perioodil vähenenud 99 % ja ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne (alla 0,01 % liidu turuosast). Lisaks sellele oli ekspordihind liidu tootmisharu hinnast ning liidu tootmisharu tootmiskuludest märksa suurem. Järelikult ei mõjutanud see eksport läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tekitatud kahju.

| (183) | Hailide import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 11


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide China impordi maht liitu (tonnides) | [50 000 –55 000 ] | [51 000 –56 000 ] | [43 000 –48 000 ] | [43 000 –48 000 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 86 | 86 |
| Turuosa | [20 –25  %] | [23 –28  %] | [21 –26  %] | [18 –23  %] |
| Indeks | 100 | 109 | 102 | 85 |
| Allikas: | artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(183)

Hailide import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hailide China impordi maht liitu (tonnides)

[50 000 –55 000 ]

[51 000 –56 000 ]

[43 000 –48 000 ]

[43 000 –48 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

86

86

86

86

Turuosa

[20 –25  %]

[23 –28  %]

[21 –26  %]

[18 –23  %]

Indeks

Indeks

100

100

109

109

102

102

85

85

Allikas:

Allikas

artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

| (184) | Hailide liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 12


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide | [1 700 –1 800 ] | [1 600 –1 700 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Indeks | 100 | 96 | 77 | 91 |
| Allikas: | artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas. |

(184)

Hailide liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hailide

[1 700 –1 800 ]

[1 600 –1 700 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Indeks

Indeks

100

100

96

96

77

77

91

91

Allikas:

Allikas:

artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.

| (185) | Säilitades vaatlusalusel perioodil suurt ekspordikogust Euroopa Liitu, mille puhul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil turuosa [18–23 %], liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega, oli Hailide üks liidu tootmisharule kahju põhjustajatest. Hailide müügihind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [1 500–1 600] eurot tonni kohta ja tema üldine hind vähenes kogu vaatlusalusel perioodil 9 %. |
| --- | --- |

(185)

Säilitades vaatlusalusel perioodil suurt ekspordikogust Euroopa Liitu, mille puhul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil turuosa [18–23 %], liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega, oli Hailide üks liidu tootmisharule kahju põhjustajatest. Hailide müügihind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [1 500–1 600] eurot tonni kohta ja tema üldine hind vähenes kogu vaatlusalusel perioodil 9 %.

| (186) | Kuid see import ei nõrgendanud seost eksportijate (kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu) dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel, millest tulenevalt ei saa seda seost iseloomustada tegeliku ja märkimisväärse põhjusliku seosena. Nende eksportijate ekspordi turuosa, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul [29–34 %]. See suur turuosa koos madalate hindadega avaldas turul sedavõrd olulist mõju, et sellest tekkis märkimisväärne sõltumatu hinnasurve liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(186)

Kuid see import ei nõrgendanud seost eksportijate (kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu) dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel, millest tulenevalt ei saa seda seost iseloomustada tegeliku ja märkimisväärse põhjusliku seosena. Nende eksportijate ekspordi turuosa, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul [29–34 %]. See suur turuosa koos madalate hindadega avaldas turul sedavõrd olulist mõju, et sellest tekkis märkimisväärne sõltumatu hinnasurve liidu tootmisharule.

| (187) | Seega ei vähendanud Hailide ekspordi mõju oluliselt eksportijate (kelles suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu) dumpinguhinnaga impordi suhtelist olulisust jätkuva kahju põhjustamisel, kuigi see aitas kõnealuse kahju tekkele kaasa. |
| --- | --- |

(187)

Seega ei vähendanud Hailide ekspordi mõju oluliselt eksportijate (kelles suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu) dumpinguhinnaga impordi suhtelist olulisust jätkuva kahju põhjustamisel, kuigi see aitas kõnealuse kahju tekkele kaasa.

3.8.2.2.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (188) | Lisaks Hiinale olid peamised kolmandad riigid, millest eriti tugevat polüesterlõnga liitu imporditi, Lõuna-Korea, Vietnam ja Taiwan. |
| --- | --- |

(188)

Lisaks Hiinale olid peamised kolmandad riigid, millest eriti tugevat polüesterlõnga liitu imporditi, Lõuna-Korea, Vietnam ja Taiwan.

| (189) | Liitu suunatud impordi (koond)maht ning muudest kolmandatest riikidest pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

  Tabel 13


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Korea | Maht (tonnides) | 15 150 | 13 025 | 9 259 | 15 167 |
| | Indeks | 100 | 86 | 61 | 100 |
| | Turuosa | 7  % | 6  % | 5  % | 7  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 024 | 2 051 | 1 803 | 2 077 |
| | Indeks | 100 | 101 | 89 | 103 |
| Vietnam | Maht (tonnides) | 500 | 129 | 776 | 12 231 |
| | Indeks | 100 | 26 | 155 | 2 444 |
| | Turuosa | 0  % | 0  % | 0  % | 5  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 340 | 4 136 | 2 276 | 1 537 |
| | Indeks | 100 | 177 | 97 | 66 |
| Taiwan | Maht (tonnides) | 6 776 | 4 485 | 3 795 | 7 375 |
| | Indeks | 100 | 66 | 56 | 109 |
| | Turuosa | 3  % | 2  % | 2  % | 3  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 874 | 1 858 | 1 636 | 1 816 |
| | Indeks | 100 | 99 | 87 | 97 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 19 759 | 15 261 | 11 917 | 11 364 |
| | Indeks | 100 | 77 | 60 | 58 |
| | Turuosa | 9  % | 7  % | 6  % | 5  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 586 | 2 780 | 2 683 | 2 740 |
| | Indeks | 100 | 108 | 104 | 106 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik | Maht (tonnides) | 42 185 | 32 900 | 25 747 | 46 137 |
| | Indeks | 100 | 78 | 61 | 109 |
| | Turuosa | 18  % | 15  % | 13  % | 20  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 267 | 2 371 | 2 200 | 2 055 |
| | Indeks | 100 | 105 | 97 | 91 |
| Allikas: | Eurostat. |

(189)

Liitu suunatud impordi (koond)maht ning muudest kolmandatest riikidest pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõuna-Korea

Maht (tonnides)

15 150

13 025

9 259

15 167

Indeks

Indeks

100

100

86

86

61

61

100

100

Turuosa

7  %

6  %

5  %

7  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 024

2 051

1 803

2 077

Indeks

Indeks

100

100

101

101

89

89

103

103

Vietnam

Maht (tonnides)

500

129

776

12 231

Indeks

Indeks

100

100

26

26

155

155

2 444

2 444

Turuosa

0  %

0  %

0  %

5  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 340

4 136

2 276

1 537

Indeks

Indeks

100

100

177

177

97

97

66

66

Taiwan

Maht (tonnides)

6 776

4 485

3 795

7 375

Indeks

Indeks

100

100

66

66

56

56

109

109

Turuosa

3  %

2  %

2  %

3  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 874

1 858

1 636

1 816

Indeks

Indeks

100

100

99

99

87

87

97

97

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

19 759

15 261

11 917

11 364

Indeks

Indeks

100

100

77

77

60

60

58

58

Turuosa

9  %

7  %

6  %

5  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 586

2 780

2 683

2 740

Indeks

Indeks

100

100

108

108

104

104

106

106

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik

Maht (tonnides)

42 185

32 900

25 747

46 137

Indeks

Indeks

100

100

78

78

61

61

109

109

Turuosa

18  %

15  %

13  %

20  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 267

2 371

2 200

2 055

Indeks

Indeks

100

100

105

105

97

97

91

91

Allikas:

Allikas:

Eurostat.

| (190) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi muudest kolmandatest riikidest kui Hiina eriti tugevat polüesterlõnga 46 137 tonni, mis moodustab 20 % liidu turust. Kokku vähenes nende riikide turuosa 2018. aastast 2020. aastani 18 %-lt 13 %-le ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 20 %-le. See järgib ELi tarbimise seaduspära, aga süvendatult. Keskmine impordihind muudest kolmandatest riikidest kui Hiina suurenes 2019. aastal 5 % ja vähenes seejärel 2020. aastal 8 protsendipunkti võrra ning läbivaatamise seotud uurimisperioodil täiendava 6 protsendipunkti võrra. See import pärineb peamiselt Lõuna-Koreast (7 % liidu turust), Vietnamist (5 % liidu turust) ja Taiwanist (3 % liidu turust). Kuna kõik need riigid asuvad Ida-Aasias, mõjutasid neid transpordikonteinerite puudujääk ja sellest tulenevad suured transpordikulud, mis selgitab nende kolmandate riikide turuosa vähenemist 2020. aastal. |
| --- | --- |

(190)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi muudest kolmandatest riikidest kui Hiina eriti tugevat polüesterlõnga 46 137 tonni, mis moodustab 20 % liidu turust. Kokku vähenes nende riikide turuosa 2018. aastast 2020. aastani 18 %-lt 13 %-le ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 20 %-le. See järgib ELi tarbimise seaduspära, aga süvendatult. Keskmine impordihind muudest kolmandatest riikidest kui Hiina suurenes 2019. aastal 5 % ja vähenes seejärel 2020. aastal 8 protsendipunkti võrra ning läbivaatamise seotud uurimisperioodil täiendava 6 protsendipunkti võrra. See import pärineb peamiselt Lõuna-Koreast (7 % liidu turust), Vietnamist (5 % liidu turust) ja Taiwanist (3 % liidu turust). Kuna kõik need riigid asuvad Ida-Aasias, mõjutasid neid transpordikonteinerite puudujääk ja sellest tulenevad suured transpordikulud, mis selgitab nende kolmandate riikide turuosa vähenemist 2020. aastal.

| (191) | Kõigi kolmandate riikide impordi koondarvestuses on nad suurendanud oma turuosa liidu turul 2 protsendipunkti võrra. Kuid kõigi kolmandate riikide impordi keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, aga samuti vaatlusaluse perioodi kõigil varasematel aastatel oli märkimisväärselt suurem ELi müügihinnast. Seega ei ole kõik kolmandad riigid ühiselt võttes üks liidu tootmisharule kahju põhjustajatest. Komisjon analüüsis seega, kas konkreetse kolmanda riigi import on üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest. |
| --- | --- |

(191)

Kõigi kolmandate riikide impordi koondarvestuses on nad suurendanud oma turuosa liidu turul 2 protsendipunkti võrra. Kuid kõigi kolmandate riikide impordi keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, aga samuti vaatlusaluse perioodi kõigil varasematel aastatel oli märkimisväärselt suurem ELi müügihinnast. Seega ei ole kõik kolmandad riigid ühiselt võttes üks liidu tootmisharule kahju põhjustajatest. Komisjon analüüsis seega, kas konkreetse kolmanda riigi import on üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest.

| (192) | Import Lõuna-Koreast järgis süvendatult ELi tarbimises toimunud muutuste seaduspära, see vähenes 2018. aastast 2020. aastani ning taastus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2018. aasta tasemest veidi kõrgemale tasemele. Turuosa vähenes 2018. aastast 2020. aastani järk-järgult 7 %-lt 5 %-le ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 %-le. Lõuna-Korea impordi hinnatase suurenes järk-järgult vaatlusalusel perioodil, v.a 2020. aastal, mil hind vähenes selle aasta väikese nõudluse tõttu. |
| --- | --- |

(192)

Import Lõuna-Koreast järgis süvendatult ELi tarbimises toimunud muutuste seaduspära, see vähenes 2018. aastast 2020. aastani ning taastus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2018. aasta tasemest veidi kõrgemale tasemele. Turuosa vähenes 2018. aastast 2020. aastani järk-järgult 7 %-lt 5 %-le ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 %-le. Lõuna-Korea impordi hinnatase suurenes järk-järgult vaatlusalusel perioodil, v.a 2020. aastal, mil hind vähenes selle aasta väikese nõudluse tõttu.

| (193) | Lõuna-Korea impordi hinnatase oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja kahel sellele eelnenud aastal liidu tootmisharu müügihinnast kõrgem. Kõrge hinnataseme tõttu järeldas komisjon, et import Lõuna-Koreast ei ole olnud üks kahju põhjustajatest. |
| --- | --- |

(193)

Lõuna-Korea impordi hinnatase oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja kahel sellele eelnenud aastal liidu tootmisharu müügihinnast kõrgem. Kõrge hinnataseme tõttu järeldas komisjon, et import Lõuna-Koreast ei ole olnud üks kahju põhjustajatest.

| (194) | Import Vietnamist oli 2018. aastast 2020. aastani väga madalal tasemel, selle turuosa oli kõnealusel ajavahemikul selgelt alla 1 %, ning import suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 %ni liidu turuosast. See langes kokku hinna vähenemisega liidu tootmisharu keskmisest müügihinnast kõrgemalt tasemelt hinnani 1 537 eurot tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis on liidu tootmisharu müügihinnast märksa madalam. |
| --- | --- |

(194)

Import Vietnamist oli 2018. aastast 2020. aastani väga madalal tasemel, selle turuosa oli kõnealusel ajavahemikul selgelt alla 1 %, ning import suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 %ni liidu turuosast. See langes kokku hinna vähenemisega liidu tootmisharu keskmisest müügihinnast kõrgemalt tasemelt hinnani 1 537 eurot tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis on liidu tootmisharu müügihinnast märksa madalam.

| (195) | Kuid nende Hiina eksportijate import ELi, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märksa suurem. Vastav kogus oli [69 000–74 000] tonni, samas kui Vietnamist imporditi ainult 12 231 tonni, mis moodustas seega ainult väikese osa Hiinast pärinevast impordist ELi. |
| --- | --- |

(195)

Kuid nende Hiina eksportijate import ELi, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märksa suurem. Vastav kogus oli [69 000–74 000] tonni, samas kui Vietnamist imporditi ainult 12 231 tonni, mis moodustas seega ainult väikese osa Hiinast pärinevast impordist ELi.

| (196) | Seega järeldas komisjon, et kuigi import Vietnamist võis olla üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost, kuna impordimaht Vietnamist moodustab ainult väikese osa ekspordist liitu Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ning selle osakaal ei ole liidu tootmisharule surve avaldamiseks võrreldav. |
| --- | --- |

(196)

Seega järeldas komisjon, et kuigi import Vietnamist võis olla üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost, kuna impordimaht Vietnamist moodustab ainult väikese osa ekspordist liitu Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ning selle osakaal ei ole liidu tootmisharule surve avaldamiseks võrreldav.

| (197) | Taiwanist pärit impordi turuosa oli vaatlusaluse perioodi alguses ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 %. Kuigi impordihind 1 816 eurot tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu müügihinnast mõnevõrra väiksem, oli see märksa suurem nende Hiina eksportijate hinnast, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, mis oli 1 440 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(197)

Taiwanist pärit impordi turuosa oli vaatlusaluse perioodi alguses ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 %. Kuigi impordihind 1 816 eurot tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu müügihinnast mõnevõrra väiksem, oli see märksa suurem nende Hiina eksportijate hinnast, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, mis oli 1 440 eurot tonni kohta.

| (198) | Seega järeldas komisjon, et kuigi import Taiwanist võis olla üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost, kuna impordimaht Taiwanist moodustab ainult väikese osa impordist Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, Taiwanist pärit impordi hind oli märksa suurem nende Hiina eksportijate hinnast, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ning Taiwanist pärit impordi osakaal ei ole liidu tootmisharule surve avaldamiseks võrreldav. |
| --- | --- |

(198)

Seega järeldas komisjon, et kuigi import Taiwanist võis olla üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost, kuna impordimaht Taiwanist moodustab ainult väikese osa impordist Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, Taiwanist pärit impordi hind oli märksa suurem nende Hiina eksportijate hinnast, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ning Taiwanist pärit impordi osakaal ei ole liidu tootmisharule surve avaldamiseks võrreldav.

| (199) | Import Taiwanist ja Vietnamist koondarvestuses Hailide impordiga ei nõrgendanud seost eksportivate tootjate (kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu) dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel, millest tulenevalt ei saa seda seost iseloomustada tegeliku ja märkimisväärse põhjusliku seosena. Eksportivate tootjate (kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu) ekspordi turuosa liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [29–34 %] ning eksporditud tooteid müüdi keskmiselt hinnaga, mis jäi märkimisväärselt alla liidu tootmisharu tootmiskulude. Võttes arvesse seda ulatust ja sellest tulenevat hinnasurvet ei vähendanud import Taiwanist ja Vietnamist ning Hailide import märkimisväärselt nende eksportivate tootjate dumpinguhinnaga impordi suhtelist olulisust, kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu, kõnealuse kahju põhjustamisel. |
| --- | --- |

(199)

Import Taiwanist ja Vietnamist koondarvestuses Hailide impordiga ei nõrgendanud seost eksportivate tootjate (kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu) dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel, millest tulenevalt ei saa seda seost iseloomustada tegeliku ja märkimisväärse põhjusliku seosena. Eksportivate tootjate (kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu) ekspordi turuosa liidu turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil [29–34 %] ning eksporditud tooteid müüdi keskmiselt hinnaga, mis jäi märkimisväärselt alla liidu tootmisharu tootmiskulude. Võttes arvesse seda ulatust ja sellest tulenevat hinnasurvet ei vähendanud import Taiwanist ja Vietnamist ning Hailide import märkimisväärselt nende eksportivate tootjate dumpinguhinnaga impordi suhtelist olulisust, kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu, kõnealuse kahju põhjustamisel.

3.8.2.3.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (200) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14


  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 21 674 | 19 603 | 18 729 | 21 299 |
| Indeks | 100 | 90 | 86 | 98 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 208 | 2 161 | 1 767 | 2 272 |
| Indeks | 100 | 98 | 80 | 103 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused. |

(200)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Tabel 14

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

21 674

19 603

18 729

21 299

Indeks

Indeks

100

100

90

90

86

86

98

98

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 208

2 161

1 767

2 272

Indeks

Indeks

100

100

98

98

80

80

103

103

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused.

| (201) | Kuigi ekspordikogused järgisid vaatlusalusel perioodil liidu turul müügiga sarnast seaduspära, olid kogused läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult 2 % alla 2018. aasta näitajate ja taastusid tugevamana müügist liidu turul, mis jäi ikka 5 % alla 2018. aasta mahtude. |
| --- | --- |

(201)

Kuigi ekspordikogused järgisid vaatlusalusel perioodil liidu turul müügiga sarnast seaduspära, olid kogused läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ainult 2 % alla 2018. aasta näitajate ja taastusid tugevamana müügist liidu turul, mis jäi ikka 5 % alla 2018. aasta mahtude.

| (202) | Ekspordi keskmine hind oli igal aastal selgelt üle müügihinna ELi turul ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see rohkem kui 10 % kõrgem. Ekspordi keskmine hind järgis sarnast seaduspära hindadega ELi turul. Kuid kuigi ekspordihind langes 2020. aastal rohkem, taastus see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kiiremini hindadest ELi turul ja jõudis 2018. aasta keskmisest hinnast 3 % kõrgema tasemeni, samas kui müügihind ELi turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka 4 % alla 2018. aasta hinna taseme. |
| --- | --- |

(202)

Ekspordi keskmine hind oli igal aastal selgelt üle müügihinna ELi turul ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see rohkem kui 10 % kõrgem. Ekspordi keskmine hind järgis sarnast seaduspära hindadega ELi turul. Kuid kuigi ekspordihind langes 2020. aastal rohkem, taastus see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kiiremini hindadest ELi turul ja jõudis 2018. aasta keskmisest hinnast 3 % kõrgema tasemeni, samas kui müügihind ELi turul oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka 4 % alla 2018. aasta hinna taseme.

| (203) | Võrdlus näitab, et liidu tootjad on liidu turule kindlalt pühendunud, samas kui neil on võimalik küsida eksportmüügi eest kõrgemat hinda. |
| --- | --- |

(203)

Võrdlus näitab, et liidu tootjad on liidu turule kindlalt pühendunud, samas kui neil on võimalik küsida eksportmüügi eest kõrgemat hinda.

| (204) | Seega järeldas komisjon, et liidu tootmisharu eksporditulemused ei olnud üks kahju põhjustajatest, vaid aitasid vastupidiselt kahju piirata. |
| --- | --- |

(204)

Seega järeldas komisjon, et liidu tootmisharu eksporditulemused ei olnud üks kahju põhjustajatest, vaid aitasid vastupidiselt kahju piirata.

3.8.2.4.   Tootmisharusisene tarbimine

Tootmisharusisene tarbimine

| (205) | Liidu tootmisharusisene tarbimine on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt suurenenud. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 39 %. Kuid otsus suurendada tootmisharusisest tarbimist, et müüa järgmise etapi tooteid kõrgemal tootmistasandil, on otseselt põhjustatud sellest, et dumpinguhinnaga impordist tekkiva hinnasurve tõttu ei ole võimalik saavutada eriti tugeva polüesterlõnga õiglast turuhinda vabal turul. Seetõttu järeldas komisjon, et see ei ole üks kahju põhjustavatest teguritest. |
| --- | --- |

(205)

Liidu tootmisharusisene tarbimine on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt suurenenud. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 39 %. Kuid otsus suurendada tootmisharusisest tarbimist, et müüa järgmise etapi tooteid kõrgemal tootmistasandil, on otseselt põhjustatud sellest, et dumpinguhinnaga impordist tekkiva hinnasurve tõttu ei ole võimalik saavutada eriti tugeva polüesterlõnga õiglast turuhinda vabal turul. Seetõttu järeldas komisjon, et see ei ole üks kahju põhjustavatest teguritest.

3.8.2.5.   Kõrged energiahinnad ja inflatsioon

Kõrged energiahinnad ja inflatsioon

| (206) | Lähtuvalt taotluse esitaja esitatud avaldusest läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsete sündmuste kohta väitsid mitu kasutajat ja kasutajate ühendus, et suurenevad energiakulud ja inflatsioonikriis lõhuvad põhjusliku seose Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. Suurenevad energiakulud ja inflatsioon, nagu on taotluse esitaja avalduses märgitud, tekkisid siiski pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Kasutajad ei ole kirjeldanud ühtegi kõnealust sündmust, mis oleks tekkinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(206)

Lähtuvalt taotluse esitaja esitatud avaldusest läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsete sündmuste kohta väitsid mitu kasutajat ja kasutajate ühendus, et suurenevad energiakulud ja inflatsioonikriis lõhuvad põhjusliku seose Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. Suurenevad energiakulud ja inflatsioon, nagu on taotluse esitaja avalduses märgitud, tekkisid siiski pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Kasutajad ei ole kirjeldanud ühtegi kõnealust sündmust, mis oleks tekkinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.8.3.   
  Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (207) | Nende eksportijate märkimisväärne eksport Hiinast, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ja liidu tootmisharu olukorra halvenemine langesid selgelt ajaliselt kokku. |
| --- | --- |

(207)

Nende eksportijate märkimisväärne eksport Hiinast, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ja liidu tootmisharu olukorra halvenemine langesid selgelt ajaliselt kokku.

| (208) | Komisjon on uurinud ka muid kahju asjaolusid ja ei ole leidnud ühtegi muud tegurit, mis leevendaks põhjuslikku seost kõnealuse Hiinast pärineva ekspordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon on uurinud ka muid kahju asjaolusid ja ei ole leidnud ühtegi muud tegurit, mis leevendaks põhjuslikku seost kõnealuse Hiinast pärineva ekspordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel.

| (209) | Eespool märgitust lähtuvalt järeldas komisjon, et dumpinguhinnaga eksport Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, põhjustas sisuliselt kahju liidu tootmisharule ja ükski muu tegur eraldiseisvalt või üheliselt arvestatuna ei leevenda põhjuslikku seost nende Hiina eksportivate tootjate dumpinguhinnaga ekspordi, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. |
| --- | --- |

(209)

Eespool märgitust lähtuvalt järeldas komisjon, et dumpinguhinnaga eksport Hiina eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, põhjustas sisuliselt kahju liidu tootmisharule ja ükski muu tegur eraldiseisvalt või üheliselt arvestatuna ei leevenda põhjuslikku seost nende Hiina eksportivate tootjate dumpinguhinnaga ekspordi, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel.

3.9.   Kahju jätkumise tõenäosus

Kahju jätkumise tõenäosus

| (210) | Komisjon järeldas põhjenduses 180, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju jätkumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon järeldas põhjenduses 180, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seetõttu hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordist tuleneva kahju jätkumise tõenäosust, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (211) | Selleks analüüsis komisjon järgmisi elemente: Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos. |
| --- | --- |

(211)

Selleks analüüsis komisjon järgmisi elemente: Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos.

3.9.1.   
  Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (212) | Nagu on üksikasjalikult analüüsitud punktis 3.5.1, on Hiina tootjatel võrreldes liidu turu suurusega väga suur liigne tootmisvõimsus, mida ei õnnestu tõenäoliselt ammendada omamaise tarbimise või muudesse kolmandatesse riikidesse ekspordi abil. |
| --- | --- |

(212)

Nagu on üksikasjalikult analüüsitud punktis 3.5.1, on Hiina tootjatel võrreldes liidu turu suurusega väga suur liigne tootmisvõimsus, mida ei õnnestu tõenäoliselt ammendada omamaise tarbimise või muudesse kolmandatesse riikidesse ekspordi abil.

3.9.2.   
  Kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos

Kolmandatesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi hindade ja liidu hinnataseme vaheline seos

| (213) | Nagu on üksikasjalikult analüüsitud punktis 3.5.2, on liidu turg jätkuvalt Hiina eksportijatele suurim eksporditurg, muu hulgas selle atraktiivse hinnataseme pärast. Hiina hinnad on isegi dumpinguvastaste tollimaksudega keskmiselt 26 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. Kuigi hind Ameerika Ühendriikides (mis on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt teine eksporditurg) on liidu hindadega sarnasel tasemel, siis oli Hiina ekspordihind Korea turul ligikaudu 10 % madalam kui ekspordihinnad liitu. Kaubanduse kaitsemeetmed teistel eksporditurgudel suurendavad veelgi liidu turu atraktiivsust. |
| --- | --- |

(213)

Nagu on üksikasjalikult analüüsitud punktis 3.5.2, on liidu turg jätkuvalt Hiina eksportijatele suurim eksporditurg, muu hulgas selle atraktiivse hinnataseme pärast. Hiina hinnad on isegi dumpinguvastaste tollimaksudega keskmiselt 26 % madalamad kui liidu tootmisharu hinnad. Kuigi hind Ameerika Ühendriikides (mis on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suuruselt teine eksporditurg) on liidu hindadega sarnasel tasemel, siis oli Hiina ekspordihind Korea turul ligikaudu 10 % madalam kui ekspordihinnad liitu. Kaubanduse kaitsemeetmed teistel eksporditurgudel suurendavad veelgi liidu turu atraktiivsust.

| (214) | Seetõttu on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis jätkavad Hiina eksportivad tootjad agressiivset hinnakujundust, et suurenda oma (juba niigi suurt) turuosa liidus ning suunata oma märkimisväärne liigne tootmisvõimsus liidu turule. |
| --- | --- |

(214)

Seetõttu on tõenäoline, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis jätkavad Hiina eksportivad tootjad agressiivset hinnakujundust, et suurenda oma (juba niigi suurt) turuosa liidus ning suunata oma märkimisväärne liigne tootmisvõimsus liidu turule.

3.9.3.   
  Järeldus

Järeldus

| (215) | Eespool toodut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel kasvaks tõenäoliselt märkimisväärselt kahjustava dumpinguhinnaga import Hiinast, mis suurendaks seega veelgi liidu tootmisharu kantud kahju. Selle tagajärjel oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus. |
| --- | --- |

(215)

Eespool toodut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärjel kasvaks tõenäoliselt märkimisväärselt kahjustava dumpinguhinnaga import Hiinast, mis suurendaks seega veelgi liidu tootmisharu kantud kahju. Selle tagajärjel oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus.

3.10.   Liidu huvid

Liidu huvid

| (216) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine muudetud tollimaksu määraga pärast kombineeritud vahepealset läbivaatamist võiks olla vastuolus liidu huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(216)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine muudetud tollimaksu määraga pärast kombineeritud vahepealset läbivaatamist võiks olla vastuolus liidu huvidega. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

| (217) | Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(217)

Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (218) | Sellele tuginedes uuris komisjon kõigepealt, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest leidub kaalukaid põhjuseid, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. Tuleb meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(218)

Sellele tuginedes uuris komisjon kõigepealt, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest leidub kaalukaid põhjuseid, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. Tuleb meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus.

| (219) | Lisaks sellele uuris komisjon, millist mõju avaldab kasutajatele meetmete taseme muutmine vahepealse läbivaatamise tulemusena. Kuigi vahepealne läbivaatamine ise ei hõlma liidu huvide analüüsi, tuleb pärast aegumise läbivaatamist kehtestada pikaajalised meetmed tollimaksu tasandil, nagu määratakse kindlaks vahepealse läbivaatamisega, kuna mõlemad menetlused toimuvad samal ajal. Komisjon võttis seega samuti arvesse vahepealse läbivaatamisega kindlaks määratud tollimaksude taset, kui ta analüüsis, kas leidub kaalukaid põhjuseid, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(219)

Lisaks sellele uuris komisjon, millist mõju avaldab kasutajatele meetmete taseme muutmine vahepealse läbivaatamise tulemusena. Kuigi vahepealne läbivaatamine ise ei hõlma liidu huvide analüüsi, tuleb pärast aegumise läbivaatamist kehtestada pikaajalised meetmed tollimaksu tasandil, nagu määratakse kindlaks vahepealse läbivaatamisega, kuna mõlemad menetlused toimuvad samal ajal. Komisjon võttis seega samuti arvesse vahepealse läbivaatamisega kindlaks määratud tollimaksude taset, kui ta analüüsis, kas leidub kaalukaid põhjuseid, mis lubaksid järeldada, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

3.10.1.   
  Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (220) | Nagu on selgitatud põhjenduses 215, kasvaks meetmete aegumise tagajärjel tõenäoliselt oluliselt kahjuliku dumpinguhinnaga import Hiinast, mis suurendaks seega veelgi liidu tootmisharu kantud kahju. Selle tagajärjel oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus. |
| --- | --- |

(220)

Nagu on selgitatud põhjenduses 215, kasvaks meetmete aegumise tagajärjel tõenäoliselt oluliselt kahjuliku dumpinguhinnaga import Hiinast, mis suurendaks seega veelgi liidu tootmisharu kantud kahju. Selle tagajärjel oleks liidu tootmisharu elujõulisus tõsises ohus.

| (221) | Seepärast oleks Hiina suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamine liidu tootmisharule kasulik. |
| --- | --- |

(221)

Seepärast oleks Hiina suhtes kehtestatud meetmete kohaldamise jätkamine liidu tootmisharule kasulik.

3.10.2.   
  Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (222) | Käesolevate läbivaatamise uurimiste käigus ei teinud koostööd ükski sõltumatu importija. |
| --- | --- |

(222)

Käesolevate läbivaatamise uurimiste käigus ei teinud koostööd ükski sõltumatu importija.

| (223) | Komisjon järeldas, et sõltumatute importijate seisukohast ei olnud mõjuvat põhjust meetmeid mitte pikendada. |
| --- | --- |

(223)

Komisjon järeldas, et sõltumatute importijate seisukohast ei olnud mõjuvat põhjust meetmeid mitte pikendada.

3.10.3.   
  Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (224) | Eriti tugevat polüesterlõnga kasutatakse mitmel otstarbel. On kaks peamist rühma erinevaid eriti tugeva polüesterlõnga kasutajaid: rehvitootjad, kes moodustavad hinnanguliselt 50 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga nõudlusest, ning tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjad, kes moodustavad samuti ligikaudu 50 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga nõudlusest. Tehnilisi kangaid, võrke, rihmasid, nööre ja vöösid kasutatakse autotööstuses, tõsteseadmetes, transporditava kauba fikseerimiseks ja igasugustes masinates. Rakendusvaldkondade suure arvu tõttu on kasutav tootmisharu selles segmendis üpris killustatud. |
| --- | --- |

(224)

Eriti tugevat polüesterlõnga kasutatakse mitmel otstarbel. On kaks peamist rühma erinevaid eriti tugeva polüesterlõnga kasutajaid: rehvitootjad, kes moodustavad hinnanguliselt 50 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga nõudlusest, ning tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjad, kes moodustavad samuti ligikaudu 50 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga nõudlusest. Tehnilisi kangaid, võrke, rihmasid, nööre ja vöösid kasutatakse autotööstuses, tõsteseadmetes, transporditava kauba fikseerimiseks ja igasugustes masinates. Rakendusvaldkondade suure arvu tõttu on kasutav tootmisharu selles segmendis üpris killustatud.

| (225) | Aegumise läbivaatamise alguses võeti ühendust 64 teadaoleva kasutaja ja kasutajate ühendusega liidus ning kutsuti neid üles koostööd tegema. |
| --- | --- |

(225)

Aegumise läbivaatamise alguses võeti ühendust 64 teadaoleva kasutaja ja kasutajate ühendusega liidus ning kutsuti neid üles koostööd tegema.

| (226) | Kaks kasutajat vastasid aegumise läbivaatamise küsimustikule ja komisjon kontrollis nende andmeid. Pärast vahepealse läbivaatamise algatamist andis paralleelsetes menetlustes osalemiseks endast teada veel viis kasutajat ja kasutajate ühendus (kes esindab kokku üheksat kasutajat). Endast teada andnud kasutajad kuuluvad tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjate segmenti. Osalevad kasutajad moodustavad rohkem kui 10 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga tarbimisest. Endast ei andnud teada ükski rehvitootjate segmendi kasutaja. |
| --- | --- |

(226)

Kaks kasutajat vastasid aegumise läbivaatamise küsimustikule ja komisjon kontrollis nende andmeid. Pärast vahepealse läbivaatamise algatamist andis paralleelsetes menetlustes osalemiseks endast teada veel viis kasutajat ja kasutajate ühendus (kes esindab kokku üheksat kasutajat). Endast teada andnud kasutajad kuuluvad tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjate segmenti. Osalevad kasutajad moodustavad rohkem kui 10 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga tarbimisest. Endast ei andnud teada ükski rehvitootjate segmendi kasutaja.

| (227) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid selle kohta märkused kümme kasutajat, kasutajate ühendus ja üks integreeritud tootja, kes toodab samuti kootud tooteid, ning olid vastu komisjoni kavatsusele suurendada dumpinguvastast tollimaksu algsete meetmetega võrreldes. |
| --- | --- |

(227)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid selle kohta märkused kümme kasutajat, kasutajate ühendus ja üks integreeritud tootja, kes toodab samuti kootud tooteid, ning olid vastu komisjoni kavatsusele suurendada dumpinguvastast tollimaksu algsete meetmetega võrreldes.

| (228) | Mitu kasutajat koos kasutajate ühendusega väitsid, et komisjoni analüüs põhineb osalistel faktidel, kuna komisjon kontrollis ainult vastuseid kahelt valimisse kaasatud kasutajalt ja ei võtnud arvesse muude VKEdest kasutavate äriühingute teavet, kuigi nad pakkusid võimalust kontrollida oma andmeid kohapeal või kaugmeetodil. |
| --- | --- |

(228)

Mitu kasutajat koos kasutajate ühendusega väitsid, et komisjoni analüüs põhineb osalistel faktidel, kuna komisjon kontrollis ainult vastuseid kahelt valimisse kaasatud kasutajalt ja ei võtnud arvesse muude VKEdest kasutavate äriühingute teavet, kuigi nad pakkusid võimalust kontrollida oma andmeid kohapeal või kaugmeetodil.

| (229) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Komisjon võttis liidu huvide analüüsimisel arvesse kõigi kasutajate esitatud teavet. Kuid kuna kaks kasutajat, keda komisjon kontrollis, kuuluvad samuti VKEde kategooriasse ning nende ärimudelid, tarnevajadused ja finantsolukord olid võrreldavad ühenduses esindatud äriühingutega, siis leidis komisjon, et järelduste tegemiseks ei olnud täiendav kontroll vajalik. |
| --- | --- |

(229)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Komisjon võttis liidu huvide analüüsimisel arvesse kõigi kasutajate esitatud teavet. Kuid kuna kaks kasutajat, keda komisjon kontrollis, kuuluvad samuti VKEde kategooriasse ning nende ärimudelid, tarnevajadused ja finantsolukord olid võrreldavad ühenduses esindatud äriühingutega, siis leidis komisjon, et järelduste tegemiseks ei olnud täiendav kontroll vajalik.

3.10.3.1.   Finantsmõju

Finantsmõju

| (230) | Osalevad kasutajad olid peamiselt suurema tollimaksu vastu. Mitu kasutajat väitsid, et kui meetmed algse menetluse käigus kehtestati, siis leidis komisjon õige tasakaalu ELi eriti tugeva polüesterlõnga tootjate huvide ja seda kasutavate tootmisharude vahel. Seetõttu tuleksid kasutavad tootmisharud toime, kui meetmed jäetaks algsele tasemele. |
| --- | --- |

(230)

Osalevad kasutajad olid peamiselt suurema tollimaksu vastu. Mitu kasutajat väitsid, et kui meetmed algse menetluse käigus kehtestati, siis leidis komisjon õige tasakaalu ELi eriti tugeva polüesterlõnga tootjate huvide ja seda kasutavate tootmisharude vahel. Seetõttu tuleksid kasutavad tootmisharud toime, kui meetmed jäetaks algsele tasemele.

| (231) | Teisest küljest kahjustaks tollimaksu oluline suurendamine märkimisväärselt tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjate segmenti. Kuigi rehvitööstus ei ole andmeid esitanud, on komisjon kogunud teavet eriti tugeva polüesterlõnga tootjatelt, mille kohaselt moodustab eriti tugev polüesterlõng ainult väikese osa rehvide tootmiskuludest. Seega järeldas komisjon, et meetmete finantsmõju sellele kasutavale tootmisharule oleks väike. |
| --- | --- |

(231)

Teisest küljest kahjustaks tollimaksu oluline suurendamine märkimisväärselt tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjate segmenti. Kuigi rehvitööstus ei ole andmeid esitanud, on komisjon kogunud teavet eriti tugeva polüesterlõnga tootjatelt, mille kohaselt moodustab eriti tugev polüesterlõng ainult väikese osa rehvide tootmiskuludest. Seega järeldas komisjon, et meetmete finantsmõju sellele kasutavale tootmisharule oleks väike.

| (232) | Valimisse kaasatud kasutajate andmetest nähtub, et eriti tugevat polüesterlõnga kasutavad vööde tootjad on madala kasumlikkusega. Komisjon leidis siiski samuti, et varem oli võimalik hinda toorainekulude suurenemise tõttu mõõdukalt suurendada. Ükski valimisse kaasatud kasutajatest ei tooda ainult eriti tugeval polüesterlõngal põhinevaid tooteid ja nende üldine finantsolukord on stabiilne. Valimisse kaasamata kasutajate esitatud kontrollimata teave ei olnud sellega vastuolus. Muudetud tollimaks jääb vahemikku 9,7–23,7 %, mis on märkimisväärne suurenemine võrreldes kehtiva tollimaksuga, mis on vahemikus 5,1–9,8 %. Komisjon märkis, et kasutajatel on siiski võimalik valida eksportiv tootja tollimaksude vahemiku alumises osas. |
| --- | --- |

(232)

Valimisse kaasatud kasutajate andmetest nähtub, et eriti tugevat polüesterlõnga kasutavad vööde tootjad on madala kasumlikkusega. Komisjon leidis siiski samuti, et varem oli võimalik hinda toorainekulude suurenemise tõttu mõõdukalt suurendada. Ükski valimisse kaasatud kasutajatest ei tooda ainult eriti tugeval polüesterlõngal põhinevaid tooteid ja nende üldine finantsolukord on stabiilne. Valimisse kaasamata kasutajate esitatud kontrollimata teave ei olnud sellega vastuolus. Muudetud tollimaks jääb vahemikku 9,7–23,7 %, mis on märkimisväärne suurenemine võrreldes kehtiva tollimaksuga, mis on vahemikus 5,1–9,8 %. Komisjon märkis, et kasutajatel on siiski võimalik valida eksportiv tootja tollimaksude vahemiku alumises osas.

| (233) | Seega järeldas komisjon, et muudetud tollimaksu vahemiku finantsmõju kasutajatele ei ole samuti mõjuv põhjus, et mitte jätkata meetmetega muudetud tasemel. |
| --- | --- |

(233)

Seega järeldas komisjon, et muudetud tollimaksu vahemiku finantsmõju kasutajatele ei ole samuti mõjuv põhjus, et mitte jätkata meetmetega muudetud tasemel.

| (234) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kümme kasutajat, kasutajate ühendus ja integreeritud tootja, et nende peamise tooraine suuremast tollimaksust tekkivad täiendavad kulud kahjustavad veelgi enam nende konkurentsivõimet ELis tegutsevate tootjatena. Nad esitasid mitu näidet Hiina tootjate pakutavate järgmise etapi toodete kohta, mis on valmistatud eriti tugevast polüesterlõngast Euroopa klientide jaoks ja mille hinnad olid väga lähedal eriti tugeva polüesterlõnga hinnale pärast väljapakutud tollimaksu lisamist või isegi sellest madalamad. Nad väitsid, et eriti tugeva polüesterlõnga suurematest dumpinguvastastest tollimaksudest tekkiv kõige suurem probleem seisneb selles, et see ei laiene järgmise etapi toodetele, nagu kangad, vööd, koorma kinnitusrihmad, ringtropid ja kootud rihmad. |
| --- | --- |

(234)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kümme kasutajat, kasutajate ühendus ja integreeritud tootja, et nende peamise tooraine suuremast tollimaksust tekkivad täiendavad kulud kahjustavad veelgi enam nende konkurentsivõimet ELis tegutsevate tootjatena. Nad esitasid mitu näidet Hiina tootjate pakutavate järgmise etapi toodete kohta, mis on valmistatud eriti tugevast polüesterlõngast Euroopa klientide jaoks ja mille hinnad olid väga lähedal eriti tugeva polüesterlõnga hinnale pärast väljapakutud tollimaksu lisamist või isegi sellest madalamad. Nad väitsid, et eriti tugeva polüesterlõnga suurematest dumpinguvastastest tollimaksudest tekkiv kõige suurem probleem seisneb selles, et see ei laiene järgmise etapi toodetele, nagu kangad, vööd, koorma kinnitusrihmad, ringtropid ja kootud rihmad.

| (235) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid taotluse esitajad samuti, et kasutajate peamised probleemid on seotud kõlvatu konkurentsiga, mis pärineb Hiina järgmise etapi turgudelt. See probleem süveneks veelgi, kui suurendatakse eriti tugeva polüesterlõnga impordi dumpinguvastase tollimaksu määra. Kasutajad märkisid korduvalt, et nad ei olnud vastu algsete dumpinguvastaste meetmete pikendamisele. |
| --- | --- |

(235)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid taotluse esitajad samuti, et kasutajate peamised probleemid on seotud kõlvatu konkurentsiga, mis pärineb Hiina järgmise etapi turgudelt. See probleem süveneks veelgi, kui suurendatakse eriti tugeva polüesterlõnga impordi dumpinguvastase tollimaksu määra. Kasutajad märkisid korduvalt, et nad ei olnud vastu algsete dumpinguvastaste meetmete pikendamisele.

| (236) | Selleks et lahendada järgmise etapi toodete kõlvatust konkurentsist tulenev probleem, palusid viis kasutajat ja kasutajate ühendus komisjonil pikendada imporditud kootud nöörides ja tuletõrjevoolikutes sisalduva eriti tugeva polüesterlõnga tollimaksu. Nad osutasid komisjoni määrusele Hiinast pärinevate terasest tuuleturbiinimastide kohta, (89) milles kohaldati dumpinguvastast tollimaksu lisaks tuuleturbiinimastidele ka tuuleturbiinide suhtes, mille üks komponent on tuuleturbiinimastid. |
| --- | --- |

(236)

Selleks et lahendada järgmise etapi toodete kõlvatust konkurentsist tulenev probleem, palusid viis kasutajat ja kasutajate ühendus komisjonil pikendada imporditud kootud nöörides ja tuletõrjevoolikutes sisalduva eriti tugeva polüesterlõnga tollimaksu. Nad osutasid komisjoni määrusele Hiinast pärinevate terasest tuuleturbiinimastide kohta, (89) milles kohaldati dumpinguvastast tollimaksu lisaks tuuleturbiinimastidele ka tuuleturbiinide suhtes, mille üks komponent on tuuleturbiinimastid.

89

| (237) | Esiteks kinnitas komisjon, et konkurents järgmise etapi toodete Hiina eksportijatelt piirab kasutajate võimalust tõsta hinda ja kanda suuremast tollimaksust tekkivad täiendavad kulud üle. Kuid potentsiaalne kõlvatu konkurents kasutajate tasandil ei saa iseenesest olla mõjuv põhjus, miks mitte tegeleda kahjuliku dumpinguhinnaga müügiga eelneval turul. Kuigi kasutajad on näidanud, et eriti tugeva polüesterlõnga suuremad tollimaksud kahjustavad nende konkurentsiolukorda, võrreldes sama toote tootjatega Hiinas, on nad samuti märkinud, et järgmise etapi toodete kõnealuse impordi eest on võimalik kaitsta, kehtestades neile toodetele dumpinguvastased tollimaksud. Nad ei ole tõendanud, et kasutaval tööstusel ei ole otstarbekas esitada kaebust, et algatada uurimine eriti tugevast polüesterlõngast kangaste või muude teiseste toodete potentsiaalse dumpinguhinnaga impordi asjus. |
| --- | --- |

(237)

Esiteks kinnitas komisjon, et konkurents järgmise etapi toodete Hiina eksportijatelt piirab kasutajate võimalust tõsta hinda ja kanda suuremast tollimaksust tekkivad täiendavad kulud üle. Kuid potentsiaalne kõlvatu konkurents kasutajate tasandil ei saa iseenesest olla mõjuv põhjus, miks mitte tegeleda kahjuliku dumpinguhinnaga müügiga eelneval turul. Kuigi kasutajad on näidanud, et eriti tugeva polüesterlõnga suuremad tollimaksud kahjustavad nende konkurentsiolukorda, võrreldes sama toote tootjatega Hiinas, on nad samuti märkinud, et järgmise etapi toodete kõnealuse impordi eest on võimalik kaitsta, kehtestades neile toodetele dumpinguvastased tollimaksud. Nad ei ole tõendanud, et kasutaval tööstusel ei ole otstarbekas esitada kaebust, et algatada uurimine eriti tugevast polüesterlõngast kangaste või muude teiseste toodete potentsiaalse dumpinguhinnaga impordi asjus.

| (238) | Lisaks sellele on kasutajatel jätkuvalt võimalus valida Hiina eksportiv tootja tollimaksude vahemiku alumises osas ja hankida toodet sellistest kolmandatest riikidest nagu Lõuna-Korea, Taiwan ja Vietnam, mis suurendavad oma tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(238)

Lisaks sellele on kasutajatel jätkuvalt võimalus valida Hiina eksportiv tootja tollimaksude vahemiku alumises osas ja hankida toodet sellistest kolmandatest riikidest nagu Lõuna-Korea, Taiwan ja Vietnam, mis suurendavad oma tootmisvõimsust.

| (239) | Seoses ettepanekuga laiendada meetmeid eriti tugevat polüesterlõnga sisaldavatele järgmise etapi toodetele, märkis komisjon, et vastupidiselt terasest tuuleturbiinimastide juhtumile, ei olnud tooted, millele tollimakse laiendataks, hõlmatud toote uurimise kohaldamisalaga. Terasest tuuleturbiinimastide juhtumi puhul hõlmas vaatlusaluse toote määratlus juba tuuleturbiini osana imporditud maste: „Vaatlusalune toode on teatavad elektrit võrku tootvate tuuleturbiinide terasest mastid [...], mis praegu kuulub CN-koodide ex 7308 20 00 (TARICi kood 7308200011), ex 7308 90 98 (TARICi kood 7308909811) ja tuuleturbiini osana importimise korral CN-koodi ex 8502 31 00 [...] alla“. Komisjon ei saa põhimõtteliselt kehtestada tollimakse tootele, mis ei olnud uurimise kohaldamisalaga hõlmatud. Käesoleval juhul oli komisjon seisukohal, et soovitatud CN-koodidega hõlmatud toote kohandamisvõimaluste arvu tõttu oleks tollimaksu kohaldamisala uurimise kohaldamisalast laiem. |
| --- | --- |

(239)

Seoses ettepanekuga laiendada meetmeid eriti tugevat polüesterlõnga sisaldavatele järgmise etapi toodetele, märkis komisjon, et vastupidiselt terasest tuuleturbiinimastide juhtumile, ei olnud tooted, millele tollimakse laiendataks, hõlmatud toote uurimise kohaldamisalaga. Terasest tuuleturbiinimastide juhtumi puhul hõlmas vaatlusaluse toote määratlus juba tuuleturbiini osana imporditud maste: „Vaatlusalune toode on teatavad elektrit võrku tootvate tuuleturbiinide terasest mastid [...], mis praegu kuulub CN-koodide ex 7308 20 00 (TARICi kood 7308200011), ex 7308 90 98 (TARICi kood 7308909811) ja tuuleturbiini osana importimise korral CN-koodi ex 8502 31 00 [...] alla“. Komisjon ei saa põhimõtteliselt kehtestada tollimakse tootele, mis ei olnud uurimise kohaldamisalaga hõlmatud. Käesoleval juhul oli komisjon seisukohal, et soovitatud CN-koodidega hõlmatud toote kohandamisvõimaluste arvu tõttu oleks tollimaksu kohaldamisala uurimise kohaldamisalast laiem.

ja tuuleturbiini osana importimise korral

| (240) | Seetõttu leidis komisjon, et kasutajate taotlus oleks muutnud uurimise kohaldamisala tollimaksude kohaldamisalast laiemaks. Seetõttu jäeti taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

(240)

Seetõttu leidis komisjon, et kasutajate taotlus oleks muutnud uurimise kohaldamisala tollimaksude kohaldamisalast laiemaks. Seetõttu jäeti taotlus rahuldamata.

| (241) | Seega kinnitas komisjon oma esialgset seisukohta muudetud tollimaksumäära asjus. |
| --- | --- |

(241)

Seega kinnitas komisjon oma esialgset seisukohta muudetud tollimaksumäära asjus.

3.10.3.2.   Tarnestabiilsus

Tarnestabiilsus

| (242) | Kasutajad on samuti toonud esile, et liidu tootjate tootmisvõimsus ei ole piisav. Liidu eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 230 000 tonni, mis on 73 % suurem liidu tootmisharu tootmisvõimsusest, mis on ainult 134 kilotonni. See näitab, et import on üldiselt vajalik. |
| --- | --- |

(242)

Kasutajad on samuti toonud esile, et liidu tootjate tootmisvõimsus ei ole piisav. Liidu eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 230 000 tonni, mis on 73 % suurem liidu tootmisharu tootmisvõimsusest, mis on ainult 134 kilotonni. See näitab, et import on üldiselt vajalik.

| (243) | Lisaks sellele on mitu liidu tootjat pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 2022. aastal oma tootmist ajutiselt vähendanud või selle täielikult peatanud Euroopas kasvavate energiahindade tõttu. See oli siiski ainult ajutine meede ja ei ole näha, et see vähendab pikaajaliselt liidu tootjate tootmismahtu. |
| --- | --- |

(243)

Lisaks sellele on mitu liidu tootjat pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 2022. aastal oma tootmist ajutiselt vähendanud või selle täielikult peatanud Euroopas kasvavate energiahindade tõttu. See oli siiski ainult ajutine meede ja ei ole näha, et see vähendab pikaajaliselt liidu tootjate tootmismahtu.

| (244) | Kõik koostööd teinud kasutajad on väitnud, et nende segmendi jaoks tarnib nende toodetega kasutamiseks piisava kvaliteediga eriti tugevat polüesterlõnga ainult üks liidu tootja, samas kui muud liidu tootjad keskenduvad suurel määral rehvitööstuse varustamisele või on integreerunud konkurendid. Kasutajad on samuti väitnud, et muud kolmandad riigid, näiteks Lõuna-Korea, kas toodavad kallist eriklassi toodet või nende tootmisvõimsus või kvaliteet ei ole piisav, v.a Vietnam. |
| --- | --- |

(244)

Kõik koostööd teinud kasutajad on väitnud, et nende segmendi jaoks tarnib nende toodetega kasutamiseks piisava kvaliteediga eriti tugevat polüesterlõnga ainult üks liidu tootja, samas kui muud liidu tootjad keskenduvad suurel määral rehvitööstuse varustamisele või on integreerunud konkurendid. Kasutajad on samuti väitnud, et muud kolmandad riigid, näiteks Lõuna-Korea, kas toodavad kallist eriklassi toodet või nende tootmisvõimsus või kvaliteet ei ole piisav, v.a Vietnam.

| (245) | Eksport Vietnamist moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 % liidu turuosast. Kuid Vietnami ekspordi maht oli ainult 12 000 tonni ja moodustab ainult väikese osa impordist, mida on vaja liidu turu nõudluse rahuldamiseks. Komisjon märkis seega, et import Hiinast on üldiselt vajalik, et tagada tarnestabiilsus liidu turul. |
| --- | --- |

(245)

Eksport Vietnamist moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 % liidu turuosast. Kuid Vietnami ekspordi maht oli ainult 12 000 tonni ja moodustab ainult väikese osa impordist, mida on vaja liidu turu nõudluse rahuldamiseks. Komisjon märkis seega, et import Hiinast on üldiselt vajalik, et tagada tarnestabiilsus liidu turul.

| (246) | Komisjon järeldas eelmises punktis siiski, et muudetud tollimaks vahemikus 9,7–23,7 % ei takista toote jätkuvat hankimist Hiinast, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et kasutajad saavad jätkuvalt valida eksportiva tootja tollimaksude vahemiku alumises osas. Seetõttu ei sea tollimaksu muudetud tasemel pikendamine ohtu tarnestabiilsust. |
| --- | --- |

(246)

Komisjon järeldas eelmises punktis siiski, et muudetud tollimaks vahemikus 9,7–23,7 % ei takista toote jätkuvat hankimist Hiinast, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et kasutajad saavad jätkuvalt valida eksportiva tootja tollimaksude vahemiku alumises osas. Seetõttu ei sea tollimaksu muudetud tasemel pikendamine ohtu tarnestabiilsust.

| (247) | Seega järeldas komisjon, et kasutajate tarnestabiilsusega seotud huvid ei ole kaalukas põhjus meetme kohaldamist mitte jätkata. |
| --- | --- |

(247)

Seega järeldas komisjon, et kasutajate tarnestabiilsusega seotud huvid ei ole kaalukas põhjus meetme kohaldamist mitte jätkata.

3.10.3.3.   Risk kanda tootmisvõimsus üle EList väljapoole

Risk kanda tootmisvõimsus üle EList väljapoole

| (248) | Mitu kasutajat ja integreeritud tootja rõhutasid eriti tugeva polüesterlõnga kudumise ja kattematerjalide tööstuse olulisust tööturu jaoks ning fakti, et eriti tugeva polüesterlõnga suurema tollimaksu tõttu võidakse kanda tootmisvõimsus üle EList väljapoole. Integreeritud tootja väitis, et ELis eriti tugevast polüesterlõngast valmistatud järgmise etapi toodete tootmises osalev tööjõud koosneb ligikaudu 100 000 oskustöölisest. |
| --- | --- |

(248)

Mitu kasutajat ja integreeritud tootja rõhutasid eriti tugeva polüesterlõnga kudumise ja kattematerjalide tööstuse olulisust tööturu jaoks ning fakti, et eriti tugeva polüesterlõnga suurema tollimaksu tõttu võidakse kanda tootmisvõimsus üle EList väljapoole. Integreeritud tootja väitis, et ELis eriti tugevast polüesterlõngast valmistatud järgmise etapi toodete tootmises osalev tööjõud koosneb ligikaudu 100 000 oskustöölisest.

| (249) | Komisjon kinnitas, et eriti tugeva polüesterlõnga kudumise ja kattematerjalide tööstus on ELi tööturul oluline tööandja. Kuid nagu on märgitud põhjendustes 238 ja 240, on kasutajatel jätkuvalt võimalik hankida eriti tugevat polüesterlõnga tollimaksu vahemiku alumises osas või kolmandatest riikidest ning muudetud tollimaksu eeldatav finantsmõju ei ole mõjuv põhjus tollimaksu mitte kehtestada. Lisaks sellele ei esitatud nende väidete toetuseks konkreetseid tõendeid. |
| --- | --- |

(249)

Komisjon kinnitas, et eriti tugeva polüesterlõnga kudumise ja kattematerjalide tööstus on ELi tööturul oluline tööandja. Kuid nagu on märgitud põhjendustes 238 ja 240, on kasutajatel jätkuvalt võimalik hankida eriti tugevat polüesterlõnga tollimaksu vahemiku alumises osas või kolmandatest riikidest ning muudetud tollimaksu eeldatav finantsmõju ei ole mõjuv põhjus tollimaksu mitte kehtestada. Lisaks sellele ei esitatud nende väidete toetuseks konkreetseid tõendeid.

| (250) | Komisjon jäi seega oma järelduste juurde. |
| --- | --- |

(250)

Komisjon jäi seega oma järelduste juurde.

3.10.4.   
  Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (251) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada olemasolevaid meetmeid Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes ja mitte pikendada neid muudetud tasemel. |
| --- | --- |

(251)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte säilitada olemasolevaid meetmeid Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes ja mitte pikendada neid muudetud tasemel.

| (252) | Pärast kasutajalt, kasutajate ühenduselt ja ühelt integreeritud tootjalt eespool nimetatud märkuste saamist kinnitas komisjon oma hinnangut. |
| --- | --- |

(252)

Pärast kasutajalt, kasutajate ühenduselt ja ühelt integreeritud tootjalt eespool nimetatud märkuste saamist kinnitas komisjon oma hinnangut.

3.11.   Unifulli ja OTIZi väited meetme kohaldamise peatamise toetuseks

Unifulli ja OTIZi väited meetme kohaldamise peatamise toetuseks

| (253) | Kaks Hiina eksportivat tootjat, Unifull ja OTIZ, on väitnud, et on täidetud meetme peatamise tingimused vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõikele 4. Väide põhineb Hiina impordihindade suurenemisel pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ning argumendil, et liidu tootmisharu kahjustas energiakriis, pooljuhtide nappus autotööstuses (mille tulemusena vähenes liidu tootmisharu nõudlus eriti tugevast polüesterlõngast toodete järele) ning rahvusvahelise ookeanikaubaveo kulude vähenemine. |
| --- | --- |

(253)

Kaks Hiina eksportivat tootjat, Unifull ja OTIZ, on väitnud, et on täidetud meetme peatamise tingimused vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõikele 4. Väide põhineb Hiina impordihindade suurenemisel pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ning argumendil, et liidu tootmisharu kahjustas energiakriis, pooljuhtide nappus autotööstuses (mille tulemusena vähenes liidu tootmisharu nõudlus eriti tugevast polüesterlõngast toodete järele) ning rahvusvahelise ookeanikaubaveo kulude vähenemine.

| (254) | Nende kahe eksportija sõnul võib import Hiinast aidata ELi järgmise etapi tootmisharul ületada praegune tarnenappus ning vältida eriti tugeva polüesterlõnga hinna kasvu liidu tootjate jaoks pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(254)

Nende kahe eksportija sõnul võib import Hiinast aidata ELi järgmise etapi tootmisharul ületada praegune tarnenappus ning vältida eriti tugeva polüesterlõnga hinna kasvu liidu tootjate jaoks pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi.

| (255) | Alusmääruse artikli 14 lõike 4 kohaselt võib meetmed peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et peatamine on liidu huvides. |
| --- | --- |

(255)

Alusmääruse artikli 14 lõike 4 kohaselt võib meetmed peatada üksnes siis, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et oleks ebatõenäoline, et kahju sellise peatamise tulemusena jätkuks, ning tingimusel, et peatamine on liidu huvides.

| (256) | On tõsi, et Hiina hinnad on pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurenenud 36 %. Kuid need suurenenud Hiina hinnad on jätkuvalt väiksemad kui liidu tootmisharu tootmiskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega ei ole Hiina kõrgemad hinnad pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi muutnud olukorda selliseks, mille tulemusena kahju tõenäoliselt ei jätku. Vastupidiselt põhjustaks meetmete peatamine olukorra, kus lisaks kõrgetele energiahindadele oleksid liidu tootjaid praegusest kahjustavast olukorrast veelgi halvemas olukorras, kuna nad peaksid toime tulema dumpinguhinnaga müüvate Hiina konkurentidega. Kuigi kasutajate huvides on saada juurdepääs odavamale eriti tugevale polüesterlõngale, ei ole Unifull ja OTIZ kirjeldanud ümberlükkava mõjuga liidu huve meetme peatamiseks. Kasutajate huve on üksikasjalikult analüüsitud punktis 3.10. |
| --- | --- |

(256)

On tõsi, et Hiina hinnad on pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi suurenenud 36 %. Kuid need suurenenud Hiina hinnad on jätkuvalt väiksemad kui liidu tootmisharu tootmiskulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega ei ole Hiina kõrgemad hinnad pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi muutnud olukorda selliseks, mille tulemusena kahju tõenäoliselt ei jätku. Vastupidiselt põhjustaks meetmete peatamine olukorra, kus lisaks kõrgetele energiahindadele oleksid liidu tootjaid praegusest kahjustavast olukorrast veelgi halvemas olukorras, kuna nad peaksid toime tulema dumpinguhinnaga müüvate Hiina konkurentidega. Kuigi kasutajate huvides on saada juurdepääs odavamale eriti tugevale polüesterlõngale, ei ole Unifull ja OTIZ kirjeldanud ümberlükkava mõjuga liidu huve meetme peatamiseks. Kasutajate huve on üksikasjalikult analüüsitud punktis 3.10.

| (257) | Unifull ja OTIZ ei selgita samuti, kuidas on rahvusvahelise ookeanikaubaveo kulu väidetav vähenemine seotud liidu tootmisharu kahjuliku olukorraga. |
| --- | --- |

(257)

Unifull ja OTIZ ei selgita samuti, kuidas on rahvusvahelise ookeanikaubaveo kulu väidetav vähenemine seotud liidu tootmisharu kahjuliku olukorraga.

| (258) | Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(258)

Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.12.   Järeldus

Järeldus

| (259) | Eespool märgitu põhjal leidis komisjon, et jätkus kahjulik dumping, mille tulemusena oli liidu huvides säilitada Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes dumpinguvastased meetmed pärast aegumise läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2. |
| --- | --- |

(259)

Eespool märgitu põhjal leidis komisjon, et jätkus kahjulik dumping, mille tulemusena oli liidu huvides säilitada Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes dumpinguvastased meetmed pärast aegumise läbivaatamist kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2.

4.   OSALINE VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE

OSALINE VAHEPEALNE LÄBIVAATAMINE

4.1.   Huvitatud isikud ja väljavõtteline uuring

Huvitatud isikud ja väljavõtteline uuring

| (260) | Osalise vahepealse läbivaatamise algatamise teates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, Hiina tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu importijatele ning Hiina ametiasutustele ja kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(260)

Osalise vahepealse läbivaatamise algatamise teates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle andis komisjon osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, Hiina tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu importijatele ning Hiina ametiasutustele ja kutsus neid üles uurimises osalema.

| (261) | Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(261)

Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

| (262) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(262)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

4.1.1.   
  Eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (263) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Hiina teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja liidu sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või nendega ühendust võtta. |
| --- | --- |

(263)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil Hiina teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja liidu sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või nendega ühendust võtta.

| (264) | Üks sõltumatu importija andis endast huvitatud isikuna teada, aga ei esitanud väljavõttelise uuringu jaoks küsitud teavet. Kaheksa asjaomase riigi eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ning nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kahte kontserni kuuluvad neli äriühingut, lähtuvalt suurimast tüüpilisest liitu suunatud ekspordi mahust, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Nende äriühingute toodang moodustas rohkem kui 70 % meetmetega hõlmatud uurimisaluse toote hinnangulisest koguimpordist liitu. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 anti kõigile teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele ja asjaomase riigi ametiasutustele võimalus esitada valimi moodustamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud. |
| --- | --- |

(264)

Üks sõltumatu importija andis endast huvitatud isikuna teada, aga ei esitanud väljavõttelise uuringu jaoks küsitud teavet. Kaheksa asjaomase riigi eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ning nõustusid enda kaasamisega valimisse. Komisjon moodustas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kahte kontserni kuuluvad neli äriühingut, lähtuvalt suurimast tüüpilisest liitu suunatud ekspordi mahust, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Nende äriühingute toodang moodustas rohkem kui 70 % meetmetega hõlmatud uurimisaluse toote hinnangulisest koguimpordist liitu. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 anti kõigile teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele ja asjaomase riigi ametiasutustele võimalus esitada valimi moodustamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei laekunud.

4.1.2.   
  Individuaalse kontrollimise taotlus

Individuaalse kontrollimise taotlus

| (265) | Üks Hiina eksportiv tootja (Oriental Industries (Suzhou) Ltd, (edaspidi „OTIZ“)) esitas individuaalse kontrollimise taotluse alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel ning vastuse küsimustikule määratud tähtaja jooksul. Tuleb märkida, et vahepealne läbivaatamine toimus samal ajal aegumise läbivaatamisega ja alusmääruse artikli 5 kohaselt algatatud uurimisega. Võttes arvesse samal ajal toimuvast kolmest eraldiseisvast eriti tugeva polüesterlõnga uuringust tulenevat täiendavat keerukust oli komisjon seisukohal, et taotluse läbivaatamine uurimise lõppjärgus oleks olnud ebamõistlikult koormav ja ebaproportsionaalne ning takistaks õigel ajal uurimise nõuetekohast lõpetamist. Seetõttu OTIZile individuaalset kontrollimist ei tehtud. |
| --- | --- |

(265)

Üks Hiina eksportiv tootja (Oriental Industries (Suzhou) Ltd, (edaspidi „OTIZ“)) esitas individuaalse kontrollimise taotluse alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel ning vastuse küsimustikule määratud tähtaja jooksul. Tuleb märkida, et vahepealne läbivaatamine toimus samal ajal aegumise läbivaatamisega ja alusmääruse artikli 5 kohaselt algatatud uurimisega. Võttes arvesse samal ajal toimuvast kolmest eraldiseisvast eriti tugeva polüesterlõnga uuringust tulenevat täiendavat keerukust oli komisjon seisukohal, et taotluse läbivaatamine uurimise lõppjärgus oleks olnud ebamõistlikult koormav ja ebaproportsionaalne ning takistaks õigel ajal uurimise nõuetekohast lõpetamist. Seetõttu OTIZile individuaalset kontrollimist ei tehtud.

4.2.   Küsimustikule antud vastused ja kaugmeetodil ristkontrollid

Küsimustikule antud vastused ja kaugmeetodil ristkontrollid

| (266) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, mis käsitles oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(266)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, mis käsitles oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (267) | Komisjon saatis küsimustikud ka valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt. |
| --- | --- |

(267)

Komisjon saatis küsimustikud ka valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt.

| (268) | Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt eksportivate tootjate rühmalt (valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt ja OTIZilt). |
| --- | --- |

(268)

Komisjon sai küsimustikule vastused kolmelt eksportivate tootjate rühmalt (valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt ja OTIZilt).

| (269) | Arvestades COVID-19 puhangut ja paljude kolmandate riikide kehtestatud meetmeid pandeemia leviku tõkestamiseks, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike eksportivate tootjate ruumides. |
| --- | --- |

(269)

Arvestades COVID-19 puhangut ja paljude kolmandate riikide kehtestatud meetmeid pandeemia leviku tõkestamiseks, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike eksportivate tootjate ruumides.

| (270) | Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (90). |
| --- | --- |

(270)

Selle asemel ristkontrollis komisjon kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuste tegemiseks kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (90).

90

| (271) | Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi eksportivaid tootjaid:






  — | Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. ja Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. (edaspidi ühiselt „Unifull“); |
| --- | --- | --- |

(271)

Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi eksportivaid tootjaid:

—

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. ja Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. (edaspidi ühiselt „Unifull“);

| — | Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. (edaspidi „Guxiandao“). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. (edaspidi „Guxiandao“).

4.3.   Peatamise taotlus

Peatamise taotlus

| (272) | Nagu on märgitud põhjenduses 253, väitsid kaks Hiina eksportijat, Unifull ja OTIZ, et olid täidetud määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõike 4 kohased tingimused meetmete peatamiseks. |
| --- | --- |

(272)

Nagu on märgitud põhjenduses 253, väitsid kaks Hiina eksportijat, Unifull ja OTIZ, et olid täidetud määruse (EL) 2016/1036 artikli 14 lõike 4 kohased tingimused meetmete peatamiseks.

| (273) | Komisjon lükkas selle väite tagasi ka vahepealse läbivaatamise puhul põhjendustes 253–258 märgitud põhjustel. |
| --- | --- |

(273)

Komisjon lükkas selle väite tagasi ka vahepealse läbivaatamise puhul põhjendustes 253–258 märgitud põhjustel.

4.4.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (274) | 20. veebruaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse muuta. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(274)

20. veebruaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse muuta. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (275) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(275)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine.

4.5.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

4.5.1.   
  Normaalväärtuse kindlaksmääramine

Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (276) | Nagu on märgitud punktis 3.4.4.1, järeldas komisjon, et Hiina puhul ei olnud kohane kasutada Hiinast pärineva eriti tugeva polüesterlõnga impordi normaalväärtuse kindlaks määramiseks omamaised hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(276)

Nagu on märgitud punktis 3.4.4.1, järeldas komisjon, et Hiina puhul ei olnud kohane kasutada Hiinast pärineva eriti tugeva polüesterlõnga impordi normaalväärtuse kindlaks määramiseks omamaised hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (277) | Seetõttu määras komisjon osalise vahepealse läbivaatamise käigus normaalväärtuse kindlaks ainult tootmis- ja müügikulude alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. |
| --- | --- |

(277)

Seetõttu määras komisjon osalise vahepealse läbivaatamise käigus normaalväärtuse kindlaks ainult tootmis- ja müügikulude alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a.

| (278) | Punktis 3.4.4.2 märgitud analüüsi silmas pidades täitis Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(278)

Punktis 3.4.4.2 märgitud analüüsi silmas pidades täitis Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks.

| (279) | Lisaks esimesele teatele (vt põhjendused 39–40) avaldas komisjon pärast selle kohta saadud märkuste analüüsimist 30. novembril 2022 normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva teise teate (edaspidi „teine teade“) (esimene ja teine teade edaspidi ühiselt „teated“). |
| --- | --- |

(279)

Lisaks esimesele teatele (vt põhjendused 39–40) avaldas komisjon pärast selle kohta saadud märkuste analüüsimist 30. novembril 2022 normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva teise teate (edaspidi „teine teade“) (esimene ja teine teade edaspidi ühiselt „teated“).

| (280) | Teises teates ajakohastas komisjon tootmistegurite loetelu ja teavitas huvitatud isikuid oma kavatsusest kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt võrdlusriigina Türgit. Samuti teatas ta huvitatud isikutele, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootjate avalikult kättesaadavate finantsaruannete põhjal. Lisaks sellele avaldati täiendav teade läbivaadatud vahetuskurssidega mitme võrdlusaluse kohta, sh üksikasjalikum tööjõukulude arvutamise võrdlusalus, ning lisati see avatud toimikule 16. detsembril 2022. |
| --- | --- |

(280)

Teises teates ajakohastas komisjon tootmistegurite loetelu ja teavitas huvitatud isikuid oma kavatsusest kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt võrdlusriigina Türgit. Samuti teatas ta huvitatud isikutele, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootjate avalikult kättesaadavate finantsaruannete põhjal. Lisaks sellele avaldati täiendav teade läbivaadatud vahetuskurssidega mitme võrdlusaluse kohta, sh üksikasjalikum tööjõukulude arvutamise võrdlusalus, ning lisati see avatud toimikule 16. detsembril 2022.

| (281) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama teadete kohta märkusi. Märkused saadi kõigilt valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt ning taotluse esitajalt (Türgi toetuseks võrdlusriigina) ja kasutajate rühmalt (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex ja Jakob Eschbach). Isikute väiteid on käsitletud punktis 4.5.3. |
| --- | --- |

(281)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama teadete kohta märkusi. Märkused saadi kõigilt valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt ning taotluse esitajalt (Türgi toetuseks võrdlusriigina) ja kasutajate rühmalt (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex ja Jakob Eschbach). Isikute väiteid on käsitletud punktis 4.5.3.

4.5.2.   
  Huvitatud isikute märkused oluliste moonutuste esinemise kohta

Huvitatud isikute märkused oluliste moonutuste esinemise kohta

| (282) | Kooskõlas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemisega vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a, nagu on kirjeldatud punktis 3.4.4.1, sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise käigus järgmised märkused ja käsitles neid järgmiselt. |
| --- | --- |

(282)

Kooskõlas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemisega vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a, nagu on kirjeldatud punktis 3.4.4.1, sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise käigus järgmised märkused ja käsitles neid järgmiselt.

| (283) | Uurimise käigus saadi märkusi valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt, OTIZilt ja kasutajate rühmalt. |
| --- | --- |

(283)

Uurimise käigus saadi märkusi valimisse kaasatud eksportivatelt tootjatelt, OTIZilt ja kasutajate rühmalt.

| (284) | Esimese teate kohta esitatud märkustes väitis Guxiandao lisaks sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei oleks WTO nõuetega kooskõlas, et taotluses esitatud analüüs oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiinas üldiselt ja Guxiandao puhul konkreetselt, oli puudulik järgmistel põhjustel: i) vahepealse läbivaatamise taotluses esitatud väited on olemuselt üldised, näiteks osutades energia- või tööjõukuludele, ning need käsitlevad Hiinat või selle keemiasektorit ja mitte eriti tugeva polüesterlõnga turgu; väited tuginevad samuti ainult aruandele ja ei põhine otsesel tõendusmaterjalil; ii) taotluse esitaja tugineb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel tõenditele, mis kas ei puutu asjasse, on aegunud või faktiliselt valed, osutades varasematele moonutavatele kohustustele, mis Hiina õiguse alusel enam ei kehti; iii) toorained puhas treftaalhape ja monoetüleenglükool on põhitarbeained, millega kaubeldakse kõikjal maailmas ning mille hinnakujundus on läbipaistev ja kooskõlas rahvusvaheliste hindadega, mistõttu on ekslikud taotluse väited, et nende hinnad on Hiinas moonutatud; iv) taotluse esitaja ei esitanud otseseid ja konkreetseid tõendeid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b loetletud asjaolude kohta ning seega ei saa teha kehtivat järeldust oluliste moonutuste olemasolu kohta. |
| --- | --- |

(284)

Esimese teate kohta esitatud märkustes väitis Guxiandao lisaks sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei oleks WTO nõuetega kooskõlas, et taotluses esitatud analüüs oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiinas üldiselt ja Guxiandao puhul konkreetselt, oli puudulik järgmistel põhjustel: i) vahepealse läbivaatamise taotluses esitatud väited on olemuselt üldised, näiteks osutades energia- või tööjõukuludele, ning need käsitlevad Hiinat või selle keemiasektorit ja mitte eriti tugeva polüesterlõnga turgu; väited tuginevad samuti ainult aruandele ja ei põhine otsesel tõendusmaterjalil; ii) taotluse esitaja tugineb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel tõenditele, mis kas ei puutu asjasse, on aegunud või faktiliselt valed, osutades varasematele moonutavatele kohustustele, mis Hiina õiguse alusel enam ei kehti; iii) toorained puhas treftaalhape ja monoetüleenglükool on põhitarbeained, millega kaubeldakse kõikjal maailmas ning mille hinnakujundus on läbipaistev ja kooskõlas rahvusvaheliste hindadega, mistõttu on ekslikud taotluse väited, et nende hinnad on Hiinas moonutatud; iv) taotluse esitaja ei esitanud otseseid ja konkreetseid tõendeid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b loetletud asjaolude kohta ning seega ei saa teha kehtivat järeldust oluliste moonutuste olemasolu kohta.

i)

ii)

iii)

iv)

| (285) | Samal moel avaldasid Unifull ja OTIZ arvamust, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktidega 2.2 ja 2.2.1.1 ning WTO kohtupraktikaga ning ei ole piisavalt tõendeid väidetavate oluliste moonutuste kohta Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharus. Kasutajate rühm esitas sarnase väite eksportivate tootjate toetuseks. |
| --- | --- |

(285)

Samal moel avaldasid Unifull ja OTIZ arvamust, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepingu punktidega 2.2 ja 2.2.1.1 ning WTO kohtupraktikaga ning ei ole piisavalt tõendeid väidetavate oluliste moonutuste kohta Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharus. Kasutajate rühm esitas sarnase väite eksportivate tootjate toetuseks.

| (286) | Isikute väidetega ei olnud võimalik nõustuda. Komisjon rõhutas algusest peale oma seisukohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Vahepealse läbivaatamise taotluses esitatud väidetavalt puudulikku oluliste moonutuste analüüsi käsitlevate väidete puhul juhtis komisjon eelkõige tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e on sätestatud kohustus koguda andmeid, mis on vajalikud selle metoodika kohaldamiseks, kui sellest lähtuvalt on algatatud uurimine. Seetõttu ei teinud komisjon kaugeltki järeldusi oluliste moonutuste olemasolu kohta, vaid lihtsalt pidas tõendeid, mille taotluse esitaja oluliste moonutuste kohta esitas, uurimise algatamiseks piisavaks. Komisjon märkis samuti, et teatavat liiki moonutused Hiinas, näiteks energia või tööjõuga seotud moonutus, on valdkondade ülesed ning mõjutavad kogu Hiina majandust ja sellest tulenevalt ka uurimisaluse toote hindu ja/või tooraineid ning tootmiskulusid. Väite puhul, et vahepealse läbivaatamise taotluses esitatud kaebused tuginevad ainult aruandele ja põhinevad igal juhul aegunud või valel teabel, tõi komisjon esile, et taotluses võidakse proovida näidata oluliste moonutuste muutumatust, osutades 12. või 13. planeerimisperioodi poliitikadokumentidele. Lisaks sellele juhtis komisjon tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktis d on konkreetselt antud liidu tootmisharule võimalus tugineda kaebuse või läbivaatamise taotluse esitamisel aruandes sisalduvale teabele. Komisjon leidis seega, et taotluses esitatud ja vastavas algatamisteates osutatud tõendid olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel uurimise algatamiseks piisavad. Väide, et toorainetega puhas treftaalhape ja monoetüleenglükool kaubeldakse rahvusvaheliselt ja nende hinnad Hiinas ei ole seega moonutatud, tuleb tagasi lükata (ilma et see piiraks hinnangut konkreetsele väitele välisriigist hangitud toorainete moonutamata olemuse kohta, nagu on kirjeldatud põhjendustes 309–310 eespool), eelkõige põhjendustes 98–100 märgitud põhjustel. |
| --- | --- |

(286)

Isikute väidetega ei olnud võimalik nõustuda. Komisjon rõhutas algusest peale oma seisukohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Vahepealse läbivaatamise taotluses esitatud väidetavalt puudulikku oluliste moonutuste analüüsi käsitlevate väidete puhul juhtis komisjon eelkõige tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e on sätestatud kohustus koguda andmeid, mis on vajalikud selle metoodika kohaldamiseks, kui sellest lähtuvalt on algatatud uurimine. Seetõttu ei teinud komisjon kaugeltki järeldusi oluliste moonutuste olemasolu kohta, vaid lihtsalt pidas tõendeid, mille taotluse esitaja oluliste moonutuste kohta esitas, uurimise algatamiseks piisavaks. Komisjon märkis samuti, et teatavat liiki moonutused Hiinas, näiteks energia või tööjõuga seotud moonutus, on valdkondade ülesed ning mõjutavad kogu Hiina majandust ja sellest tulenevalt ka uurimisaluse toote hindu ja/või tooraineid ning tootmiskulusid. Väite puhul, et vahepealse läbivaatamise taotluses esitatud kaebused tuginevad ainult aruandele ja põhinevad igal juhul aegunud või valel teabel, tõi komisjon esile, et taotluses võidakse proovida näidata oluliste moonutuste muutumatust, osutades 12. või 13. planeerimisperioodi poliitikadokumentidele. Lisaks sellele juhtis komisjon tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktis d on konkreetselt antud liidu tootmisharule võimalus tugineda kaebuse või läbivaatamise taotluse esitamisel aruandes sisalduvale teabele. Komisjon leidis seega, et taotluses esitatud ja vastavas algatamisteates osutatud tõendid olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel uurimise algatamiseks piisavad. Väide, et toorainetega puhas treftaalhape ja monoetüleenglükool kaubeldakse rahvusvaheliselt ja nende hinnad Hiinas ei ole seega moonutatud, tuleb tagasi lükata (ilma et see piiraks hinnangut konkreetsele väitele välisriigist hangitud toorainete moonutamata olemuse kohta, nagu on kirjeldatud põhjendustes 309–310 eespool), eelkõige põhjendustes 98–100 märgitud põhjustel.

4.5.3.   
  Isikute märkused valitud võrdlusriigi kohta

Isikute märkused valitud võrdlusriigi kohta

| (287) | Võrdlusriigi valimisel soovitas kasutajate rühm vastusena teisele teatele, et Korea Vabariik on kõige sobilikum võrdlusriik, võttes arvesse Hiinaga sarnast majandusarengut, eriti tugeva polüesterlõnga tootmist, asjakohaste avalike andmete kättesaadavust ning piisavat sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(287)

Võrdlusriigi valimisel soovitas kasutajate rühm vastusena teisele teatele, et Korea Vabariik on kõige sobilikum võrdlusriik, võttes arvesse Hiinaga sarnast majandusarengut, eriti tugeva polüesterlõnga tootmist, asjakohaste avalike andmete kättesaadavust ning piisavat sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

| (288) | Juhime tähelepanu sellele, et Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riikide kindlaksmääramisel võtab komisjon Maailmapanga andmebaasi alusel (91) ainult arvesse kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riike. Kuid Maailmapank on liigitanud Korea Vabariigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja enne seda kõrge sissetulekuga riigiks ning seega ei saa seda käsitada potentsiaalse võrdlusriigina. |
| --- | --- |

(288)

Juhime tähelepanu sellele, et Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riikide kindlaksmääramisel võtab komisjon Maailmapanga andmebaasi alusel (91) ainult arvesse kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riike. Kuid Maailmapank on liigitanud Korea Vabariigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja enne seda kõrge sissetulekuga riigiks ning seega ei saa seda käsitada potentsiaalse võrdlusriigina.

91

| (289) | Guxiandao väitis oma vastuses teadetele, et GTA andmed eriti tugeva polüesterlõnga tootmise peamiste toorainete kohta ei ole täpsed, kui võrrelda neid Türgi statistikaameti ametliku andmeportaali statistikaga. Komisjon märkis, et GTA süsteemis Türgi kohta teatatud andmed põhinevad üldisel kaubanduskäsitlusel, samas kui Türgi ametliku statistika andmed põhinevad konkreetsel kaubanduskäsitlusel (millest arvatakse välja kaubad, mis sisenevad vabakaubandusalasse või tollilattu või väljuvad sealt). Seega on erinevused näitajates põhjendatud ja ei saa muuta GTA andmeid ebausaldusväärseks. Seetõttu ei saa Guxiandao usaldusväärselt väita, et GTA andmed ei ole täpsed, ning see väide tuleb tagasi lükata. |
| --- | --- |

(289)

Guxiandao väitis oma vastuses teadetele, et GTA andmed eriti tugeva polüesterlõnga tootmise peamiste toorainete kohta ei ole täpsed, kui võrrelda neid Türgi statistikaameti ametliku andmeportaali statistikaga. Komisjon märkis, et GTA süsteemis Türgi kohta teatatud andmed põhinevad üldisel kaubanduskäsitlusel, samas kui Türgi ametliku statistika andmed põhinevad konkreetsel kaubanduskäsitlusel (millest arvatakse välja kaubad, mis sisenevad vabakaubandusalasse või tollilattu või väljuvad sealt). Seega on erinevused näitajates põhjendatud ja ei saa muuta GTA andmeid ebausaldusväärseks. Seetõttu ei saa Guxiandao usaldusväärselt väita, et GTA andmed ei ole täpsed, ning see väide tuleb tagasi lükata.

| (290) | Guxiandao väitis samuti vastuses teisele teatele, et toorainete hinnad Türgis, mis on avaldatud I lisas (Tootmistegurite ja nende hindade loetelu Türgis), ei ole kooskõlas Türgi kohta II lisas (Potentsiaalsete võrdlusriikide impordistatistika võrdlus) avaldatud hindadega. Komisjon märkis, et II lisas esitatud statistika on ainult toorandmed eri riikide võrdlemiseks, mis on koondatud ühisel HS6 tasandil, võtmata arvesse konkreetsete importivate riikide kohaldatavaid tollimakse. I lisa andmetes on teisest küljest esitatud väärtused Türgi riiklike tariifikoodide tasandil ja need hõlmavad ka tollimakse. Seega ei pea I lisa ja II lisa hinnatase olema identne ning isiku väide tuleb põhjendamatuna tagasi lükata. |
| --- | --- |

(290)

Guxiandao väitis samuti vastuses teisele teatele, et toorainete hinnad Türgis, mis on avaldatud I lisas (Tootmistegurite ja nende hindade loetelu Türgis), ei ole kooskõlas Türgi kohta II lisas (Potentsiaalsete võrdlusriikide impordistatistika võrdlus) avaldatud hindadega. Komisjon märkis, et II lisas esitatud statistika on ainult toorandmed eri riikide võrdlemiseks, mis on koondatud ühisel HS6 tasandil, võtmata arvesse konkreetsete importivate riikide kohaldatavaid tollimakse. I lisa andmetes on teisest küljest esitatud väärtused Türgi riiklike tariifikoodide tasandil ja need hõlmavad ka tollimakse. Seega ei pea I lisa ja II lisa hinnatase olema identne ning isiku väide tuleb põhjendamatuna tagasi lükata.

| (291) | Lõplike järelduste avalikustamise alusel väitis Guxiandao, et I lisas impordimaksude kohandamise kohta ei esitatud ühtegi arvutustabeli töölehte ja seega ei avaldanud komisjon piisavalt teavet. Komisjon märkis, et andmed, mis hõlmavad tootmistegurite hindu Türgis, koostati automaatselt GTA alusel Türgi riiklike tariifikoodide tasandil (sh turulepääsu teabehoidla (Market Access Map) andmebaasil MacMap põhinevad kõik tavapärased ja soodustollimaksud), need avalikustati nõuetekohaselt ja komisjon kasutas neid käesoleval juhul ilma täiendavate muudatusteta. Märgiti, et komisjon ei koostanud sel otstarbel ühtegi täiendavat arvutustabeli töölehte ega midagi muud sellist. Seega tuleb siinkohal Guxiandao väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(291)

Lõplike järelduste avalikustamise alusel väitis Guxiandao, et I lisas impordimaksude kohandamise kohta ei esitatud ühtegi arvutustabeli töölehte ja seega ei avaldanud komisjon piisavalt teavet. Komisjon märkis, et andmed, mis hõlmavad tootmistegurite hindu Türgis, koostati automaatselt GTA alusel Türgi riiklike tariifikoodide tasandil (sh turulepääsu teabehoidla (Market Access Map) andmebaasil MacMap põhinevad kõik tavapärased ja soodustollimaksud), need avalikustati nõuetekohaselt ja komisjon kasutas neid käesoleval juhul ilma täiendavate muudatusteta. Märgiti, et komisjon ei koostanud sel otstarbel ühtegi täiendavat arvutustabeli töölehte ega midagi muud sellist. Seega tuleb siinkohal Guxiandao väide tagasi lükata.

| (292) | Guxiandao väitis, et Türgi ei ole võrdlusriigiks valimiseks sobilik. Äriühing väitis esiteks, et vääringu odavnemine ja kõrge inflatsioon tekitasid Türgis ebatavalised turutingimused, mis mõjutas vältimatult kohalikke kulusid ning muutis omakorda Türgi võrdlusriigina kasutamiseks selgelt sobimatuks. Guxiandao kordas oma väidet vastusena lõplike järelduste avalikustamisele, lisades, et kohalikud hinnad ja/või impordihinnad, mida mõjutab Türgi kohaliku vääringu märkimisväärne odavnemine, ei saa kajastada moonutamata hindu ega võrdlusaluseid. Teiseks ei saa Guxiandao sõnul käsitada Kordsa Türkiyet avatud turule suunatud eriti tugeva polüesterlõnga tootjana, kuna selle piiratud polüesterlõnga tootmisvõimsust kasutatakse peamiselt, kui mitte ainult, tootmisharusiseseks kasutamiseks selle järgmise etapi rehvikoortriide tootmises. Seda seisukohta toetas ka kasutajate rühm, kes väitis, et Kordsa Türkiye kasutab eriti tugevat polüesterlõnga peamiselt enda otstarbel rehvide tootmiseks kasutatavate materjalide tootmiseks. Guxiandao väitis, et eriti tugeva polüesterlõnga tootmine on ainult kõrvalise tähtsusega alltegevus, mis toetab koortriide tootmist ning valdav enamik, kui mitte kõik, segmendi „Tööstuslik lõng ja koortriie“ välistuludest tuleb tööstusliku riide ja nailonlõnga ning mitte eriti tugeva polüesterlõnga müügist. Guxiandao kordas seda väidet vastusena lõplike järelduste avalikustamisele. Isikud järeldasid, et äriühingu finantstulemus ei ole seega eriti tugeva polüesterlõnga tootja jaoks tüüpiline ning seega puudub kergesti kättesaadav finantsteave eriti tugeva polüesterlõnga tootmise kohta Türgis. Kolmandaks oli Guxiandao teise teate puhul seisukohal, et Kordsa Türkiye toodab ainult üht konkreetset liiki eriti tugevat polüesterlõnga (autodes kasutatav suure lisaväärtusega HMLS-lõng), mistõttu Türgi ei ole võrdlusriigina sobilik, kuna ühe tooteliigi tegevustulemus ei ole esindav Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate jaoks, kes toodavad mitmeid tooteliike. Kokkuvõttes märkis Guxiandao, et komisjon ei tohiks Kordsa Türkiye kasumimarginaali arvesse võtta ning peaks kasutama Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjaid esindavat mõistlikumat kasumimarginaali. Guxiandao jäi oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele seisukohale, et kasumlikkus 15,3 %, mille komisjon tegi kindlaks, on eriti tugeva polüesterlõnga tootja jaoks liiga suur ning et eriti tugeva polüesterlõnga tootja üldjuhul saavutatava moonutamata ja mõistliku kasumi mõistlik näitaja on maksimaalselt 6 % (mis on võrdväärne käesoleval juhul valimisse kaasatud liidu tootjate taotletava kasumimarginaaliga, mis on määratud kindlaks alusmääruse artikli 7 lõiget 2c kohaldades). |
| --- | --- |

(292)

Guxiandao väitis, et Türgi ei ole võrdlusriigiks valimiseks sobilik. Äriühing väitis esiteks, et vääringu odavnemine ja kõrge inflatsioon tekitasid Türgis ebatavalised turutingimused, mis mõjutas vältimatult kohalikke kulusid ning muutis omakorda Türgi võrdlusriigina kasutamiseks selgelt sobimatuks. Guxiandao kordas oma väidet vastusena lõplike järelduste avalikustamisele, lisades, et kohalikud hinnad ja/või impordihinnad, mida mõjutab Türgi kohaliku vääringu märkimisväärne odavnemine, ei saa kajastada moonutamata hindu ega võrdlusaluseid. Teiseks ei saa Guxiandao sõnul käsitada Kordsa Türkiyet avatud turule suunatud eriti tugeva polüesterlõnga tootjana, kuna selle piiratud polüesterlõnga tootmisvõimsust kasutatakse peamiselt, kui mitte ainult, tootmisharusiseseks kasutamiseks selle järgmise etapi rehvikoortriide tootmises. Seda seisukohta toetas ka kasutajate rühm, kes väitis, et Kordsa Türkiye kasutab eriti tugevat polüesterlõnga peamiselt enda otstarbel rehvide tootmiseks kasutatavate materjalide tootmiseks. Guxiandao väitis, et eriti tugeva polüesterlõnga tootmine on ainult kõrvalise tähtsusega alltegevus, mis toetab koortriide tootmist ning valdav enamik, kui mitte kõik, segmendi „Tööstuslik lõng ja koortriie“ välistuludest tuleb tööstusliku riide ja nailonlõnga ning mitte eriti tugeva polüesterlõnga müügist. Guxiandao kordas seda väidet vastusena lõplike järelduste avalikustamisele. Isikud järeldasid, et äriühingu finantstulemus ei ole seega eriti tugeva polüesterlõnga tootja jaoks tüüpiline ning seega puudub kergesti kättesaadav finantsteave eriti tugeva polüesterlõnga tootmise kohta Türgis. Kolmandaks oli Guxiandao teise teate puhul seisukohal, et Kordsa Türkiye toodab ainult üht konkreetset liiki eriti tugevat polüesterlõnga (autodes kasutatav suure lisaväärtusega HMLS-lõng), mistõttu Türgi ei ole võrdlusriigina sobilik, kuna ühe tooteliigi tegevustulemus ei ole esindav Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate jaoks, kes toodavad mitmeid tooteliike. Kokkuvõttes märkis Guxiandao, et komisjon ei tohiks Kordsa Türkiye kasumimarginaali arvesse võtta ning peaks kasutama Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjaid esindavat mõistlikumat kasumimarginaali. Guxiandao jäi oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele seisukohale, et kasumlikkus 15,3 %, mille komisjon tegi kindlaks, on eriti tugeva polüesterlõnga tootja jaoks liiga suur ning et eriti tugeva polüesterlõnga tootja üldjuhul saavutatava moonutamata ja mõistliku kasumi mõistlik näitaja on maksimaalselt 6 % (mis on võrdväärne käesoleval juhul valimisse kaasatud liidu tootjate taotletava kasumimarginaaliga, mis on määratud kindlaks alusmääruse artikli 7 lõiget 2c kohaldades).

| (293) | Komisjon tõi esile, et võrdlusriigi valimisel lähtuti kolmest kriteeriumist: majandusarengu tase, vaatlusaluse toote tootmine ning asjakohaste avalike andmete kättesaadavus. Vääringu odavnemise või inflatsioonitaseme potentsiaalne mõju ei kuulu nende kriteeriumide hulka. Igal juhul ei ole avalduse esitanud isik näidanud, kuidas Türgi liiri odavnemine ja kõrge inflatsioonitase oleks tegelikult mõjutanud Türgist hangitud sisendite hinda, ning kui selline mõju oli olemas, siis milline oleks tegelik mõju renminbi-jüaanides (CNY) arvutatavale normaalväärtusele. Lisaks sellele ei esitanud isikud teavet selle kohta, et (ja millises ulatuses) kasutataks Türgi liiri toorainete imporditehingutes, millega määrataks kindlaks moonutamata kulu võrdlusalused sel juhul. Kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohase normaalväärtuse arvutamiseks kehtestatakse võrdlusalused impordihindade põhjal, konverteeritakse võrdlusriikidesse suunatud impordi väärtused lõpuks ekspordiriigi vääringusse, s.o käesoleval juhul renminbi-jüaan. Seetõttu oli komisjon seisukohal, et see väide ei ole põhjendatud, ja lükkas selle tagasi. |
| --- | --- |

(293)

Komisjon tõi esile, et võrdlusriigi valimisel lähtuti kolmest kriteeriumist: majandusarengu tase, vaatlusaluse toote tootmine ning asjakohaste avalike andmete kättesaadavus. Vääringu odavnemise või inflatsioonitaseme potentsiaalne mõju ei kuulu nende kriteeriumide hulka. Igal juhul ei ole avalduse esitanud isik näidanud, kuidas Türgi liiri odavnemine ja kõrge inflatsioonitase oleks tegelikult mõjutanud Türgist hangitud sisendite hinda, ning kui selline mõju oli olemas, siis milline oleks tegelik mõju renminbi-jüaanides (CNY) arvutatavale normaalväärtusele. Lisaks sellele ei esitanud isikud teavet selle kohta, et (ja millises ulatuses) kasutataks Türgi liiri toorainete imporditehingutes, millega määrataks kindlaks moonutamata kulu võrdlusalused sel juhul. Kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohase normaalväärtuse arvutamiseks kehtestatakse võrdlusalused impordihindade põhjal, konverteeritakse võrdlusriikidesse suunatud impordi väärtused lõpuks ekspordiriigi vääringusse, s.o käesoleval juhul renminbi-jüaan. Seetõttu oli komisjon seisukohal, et see väide ei ole põhjendatud, ja lükkas selle tagasi.

| (294) | Kordsa Türkiye tootmisportfelli ja tuluallikate puhul märkis komisjon, et kui finantsteave ei ole konkreetselt ja ainult uurimise vaatlusaluse toote (sel juhul eriti tugeva polüesterlõnga) kohta kergesti kättesaadav, mis on harva nii, siis proovib komisjon teha kindlaks lähima kergesti kättesaadava asendaja, sh konsolideeritud teabe tegutseva(te) tootja(te) kohta, muu hulgas vaatlusaluse toote valdkonnas. Käesoleval juhul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 111, tekkis ligikaudu 86 % Kordsa Türkiye välistuludest 2021. aastal eriti tugeva polüesterlõnga segmendis. Vastupidiselt isikute väidetele saab Kordsa Türkiye tõepoolest välistulu muu hulgas polüesterlõnga tootmisest ja müügist (92). Kordsa on „[ü]ks [...] HMLS-polüesterlõngade turu eestvedajatest“, kelle „portfelli kuuluvad lõngad, mida saab kasutada näiteks koortriietes, tugevates tekstiiltoodetes, tööstuslikes riietes, rehvriietes, poolile paigaldatud koortides ja nöörides“, (93) mida kasutatakse seega ka muudes tootmisharudes kui autotööstus. Seega ei ole isikute väide eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharusisese kasutamise kohta põhjendatud. Lisaks sellele on rehvivööd üks peamisi eriti tugeva polüesterlõnga kasutusvaldkondi ja Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad, sh Guxiandao toodavad samuti HMLS-lõnga ning teenindavad kliente autotööstuses. Seega oleks eksitav väita, et Kordsa Türkiye äritegevus eriti tugeva polüesterlõnga valdkonnas ei esinda Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate äritegevust. Isikud ei pakkunud Kordsa Türkiye alternatiivina välja ühtegi muud sobivat eriti tugeva polüesterlõnga tootjat, kelle finantsandmed konkreetselt ja ainult eriti tugeva polüesterlõnga kohta on kergesti kättesaadavad, rääkimata eriti tugeva polüesterlõnga tootjast, kellel oleks Kordsa Türkiyest ulatuslikum eriti tugeva polüesterlõnga portfell. |
| --- | --- |

(294)

Kordsa Türkiye tootmisportfelli ja tuluallikate puhul märkis komisjon, et kui finantsteave ei ole konkreetselt ja ainult uurimise vaatlusaluse toote (sel juhul eriti tugeva polüesterlõnga) kohta kergesti kättesaadav, mis on harva nii, siis proovib komisjon teha kindlaks lähima kergesti kättesaadava asendaja, sh konsolideeritud teabe tegutseva(te) tootja(te) kohta, muu hulgas vaatlusaluse toote valdkonnas. Käesoleval juhul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 111, tekkis ligikaudu 86 % Kordsa Türkiye välistuludest 2021. aastal eriti tugeva polüesterlõnga segmendis. Vastupidiselt isikute väidetele saab Kordsa Türkiye tõepoolest välistulu muu hulgas polüesterlõnga tootmisest ja müügist (92). Kordsa on „[ü]ks [...] HMLS-polüesterlõngade turu eestvedajatest“, kelle „portfelli kuuluvad lõngad, mida saab kasutada näiteks koortriietes, tugevates tekstiiltoodetes, tööstuslikes riietes, rehvriietes, poolile paigaldatud koortides ja nöörides“, (93) mida kasutatakse seega ka muudes tootmisharudes kui autotööstus. Seega ei ole isikute väide eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharusisese kasutamise kohta põhjendatud. Lisaks sellele on rehvivööd üks peamisi eriti tugeva polüesterlõnga kasutusvaldkondi ja Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad, sh Guxiandao toodavad samuti HMLS-lõnga ning teenindavad kliente autotööstuses. Seega oleks eksitav väita, et Kordsa Türkiye äritegevus eriti tugeva polüesterlõnga valdkonnas ei esinda Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate äritegevust. Isikud ei pakkunud Kordsa Türkiye alternatiivina välja ühtegi muud sobivat eriti tugeva polüesterlõnga tootjat, kelle finantsandmed konkreetselt ja ainult eriti tugeva polüesterlõnga kohta on kergesti kättesaadavad, rääkimata eriti tugeva polüesterlõnga tootjast, kellel oleks Kordsa Türkiyest ulatuslikum eriti tugeva polüesterlõnga portfell.

92

93

| (295) | Selles olukorras peetakse kindlaks tehtud Kordsa Türkiye konsolideeritud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit piisavalt esindavaks ja sobilikuks, et seda käesoleva uurimise otstarbel kasutada, ning isikute väited lükatakse tagasi. Samuti täheldati, et taotletud kasum 6 %, mille Guxiandao kasutamiseks välja pakkus, ja võrdlusriigi kasum osutavad erinevatele kontseptsioonidele, mida reguleerivad eri õigusaktides sätestatud eri normid. Eelkõige on taotletud kasum selline kasum, mille liidu tootmisharu on saanud liidu omamaise müügi eest tavapärastes konkurentsitingimustes, ning seda kasutatakse alusmääruse artikli 9 lõike 4 alusel kahjumarginaali arvutamiseks. Võrdlusriigi kasumit kasutati normaalväärtuse arvutamisel asjakohase võrdlusriigi suhtes vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a. See kasum peab kajastama võrdlusriigis uurimisalust või sarnast toodet tootva äriühingu kasumit. Kuna taotletud kasumi ja võrdlusriigi kasumi kontseptsioonid ei ole võrreldavad, lükati Guxiandao väide asjasse mittepuutuvana tagasi. Lisaks sellele ei esitanud Guxiandao tõendeid, et arvestusliku normaalväärtusega hõlmatud kasumisumma ei olnud moonutamata ja mõistlik artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(295)

Selles olukorras peetakse kindlaks tehtud Kordsa Türkiye konsolideeritud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit piisavalt esindavaks ja sobilikuks, et seda käesoleva uurimise otstarbel kasutada, ning isikute väited lükatakse tagasi. Samuti täheldati, et taotletud kasum 6 %, mille Guxiandao kasutamiseks välja pakkus, ja võrdlusriigi kasum osutavad erinevatele kontseptsioonidele, mida reguleerivad eri õigusaktides sätestatud eri normid. Eelkõige on taotletud kasum selline kasum, mille liidu tootmisharu on saanud liidu omamaise müügi eest tavapärastes konkurentsitingimustes, ning seda kasutatakse alusmääruse artikli 9 lõike 4 alusel kahjumarginaali arvutamiseks. Võrdlusriigi kasumit kasutati normaalväärtuse arvutamisel asjakohase võrdlusriigi suhtes vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a. See kasum peab kajastama võrdlusriigis uurimisalust või sarnast toodet tootva äriühingu kasumit. Kuna taotletud kasumi ja võrdlusriigi kasumi kontseptsioonid ei ole võrreldavad, lükati Guxiandao väide asjasse mittepuutuvana tagasi. Lisaks sellele ei esitanud Guxiandao tõendeid, et arvestusliku normaalväärtusega hõlmatud kasumisumma ei olnud moonutamata ja mõistlik artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses.

| (296) | Guxiandao oli seisukohal, et komisjon peaks valima Türgi asemel sobivaks võrdlusriigiks Brasiilia, kuna finantsandmed on kergesti kättesaadavad Kordsa kontserni äriühingu kohta Brasiilias ja kuna Brasiilia võrreldes Türgiga praktiliselt ei importinud 2021. aastal eriti tugeva polüesterlõnga olulisi tootmissisendeid (puhas treftaalhape, monoetüleenglükool ja polüetüleentereftalaadist graanulid) Hiinast ning seega mõjutavad väidetavad moonutused teda väiksema tõenäosusega. Guxiandao kordas seda väidet oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele, lisades, et kui Kordsa Türkiye 2021. aasta aruanne äriühingu kontserni konsolideeritud tasandil oli sobilik allikas Türgis moonutamata haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasumi kindlaks määramiseks, siis kehtis sama ka Kordsa Brazili puhul, kuna konsolideeritud finantsaruanded sisaldasid ka Kordsa Brazili tegevustulemust. |
| --- | --- |

(296)

Guxiandao oli seisukohal, et komisjon peaks valima Türgi asemel sobivaks võrdlusriigiks Brasiilia, kuna finantsandmed on kergesti kättesaadavad Kordsa kontserni äriühingu kohta Brasiilias ja kuna Brasiilia võrreldes Türgiga praktiliselt ei importinud 2021. aastal eriti tugeva polüesterlõnga olulisi tootmissisendeid (puhas treftaalhape, monoetüleenglükool ja polüetüleentereftalaadist graanulid) Hiinast ning seega mõjutavad väidetavad moonutused teda väiksema tõenäosusega. Guxiandao kordas seda väidet oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele, lisades, et kui Kordsa Türkiye 2021. aasta aruanne äriühingu kontserni konsolideeritud tasandil oli sobilik allikas Türgis moonutamata haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasumi kindlaks määramiseks, siis kehtis sama ka Kordsa Brazili puhul, kuna konsolideeritud finantsaruanded sisaldasid ka Kordsa Brazili tegevustulemust.

| (297) | Esiteks on Kordsa Brazili finantsandmed saadaval ainult 2019. aasta kohta, kui käesoleva juhtumi peamise tähtsusega vaatlusalune periood hõlmab 2021. aastat. Nagu eespool on mainitud, on Kordsa Türkiye puhul kergesti kättesaadavad 2021. aastat käsitlevad kasulikud andmed. Kuigi käesoleval juhul kasutatud Kordsa Türkiye 2021. aasta finantsaruanne koondas ka tema tütarettevõtete, sealhulgas Kordsa Brazili, andmed, oli ilmne, et konsolideeritud finantsaruande kasumi- ning müügi-, üld- ja haldusnäitajad esindasid pigem Kordsa Türkiye tegevust kui Kordsa Brazili tegevust. Selle põhjuseks on asjaolu, et Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika geograafilise segmendi teenitud tulu (mis hõlmab ainult tegevust Türgis) oli peaaegu kolm korda suurem kui Kordsa Brazili (esindab Lõuna-Ameerika segmenti) teenitud tulu (94). Igal juhul nõutakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a, et arvestusliku normaalväärtusega hõlmatud haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasum oleksid moonutamata ja mõistlikud. Guxiandao ei lisanud tõendeid selle kohta, et see ei ole nii. Teiseks, kuigi moonutamata impordikoguste osakaal polüetüleentereftalaadist graanulite, puhta treftaalhappe ja monoetüleenglükooli koguimpordist Türki oli väiksem kui vastav moonutamata impordi osakaal Brasiiliasse, oli iga kõnealuse sisendi Türki moonutamata impordi täielik kogus märksa suurem kui Brasiiliasse moonutamata impordi summaarne kogus. Kuigi Brasiilial on piisavalt esindavad andmed polüetüleentereftalaadist graanulite ja monoetüleenglükooli impordi kohta, ei kehti see puhta treftaalhappe impordi puhul, mis ei olnud Türgiga võrreldes märkimisväärne ja moodustas ainult ligikaudu 7 % puhta treftaalhappe impordist Türki. Guxiandao väide tuleb seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(297)

Esiteks on Kordsa Brazili finantsandmed saadaval ainult 2019. aasta kohta, kui käesoleva juhtumi peamise tähtsusega vaatlusalune periood hõlmab 2021. aastat. Nagu eespool on mainitud, on Kordsa Türkiye puhul kergesti kättesaadavad 2021. aastat käsitlevad kasulikud andmed. Kuigi käesoleval juhul kasutatud Kordsa Türkiye 2021. aasta finantsaruanne koondas ka tema tütarettevõtete, sealhulgas Kordsa Brazili, andmed, oli ilmne, et konsolideeritud finantsaruande kasumi- ning müügi-, üld- ja haldusnäitajad esindasid pigem Kordsa Türkiye tegevust kui Kordsa Brazili tegevust. Selle põhjuseks on asjaolu, et Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika geograafilise segmendi teenitud tulu (mis hõlmab ainult tegevust Türgis) oli peaaegu kolm korda suurem kui Kordsa Brazili (esindab Lõuna-Ameerika segmenti) teenitud tulu (94). Igal juhul nõutakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a, et arvestusliku normaalväärtusega hõlmatud haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasum oleksid moonutamata ja mõistlikud. Guxiandao ei lisanud tõendeid selle kohta, et see ei ole nii. Teiseks, kuigi moonutamata impordikoguste osakaal polüetüleentereftalaadist graanulite, puhta treftaalhappe ja monoetüleenglükooli koguimpordist Türki oli väiksem kui vastav moonutamata impordi osakaal Brasiiliasse, oli iga kõnealuse sisendi Türki moonutamata impordi täielik kogus märksa suurem kui Brasiiliasse moonutamata impordi summaarne kogus. Kuigi Brasiilial on piisavalt esindavad andmed polüetüleentereftalaadist graanulite ja monoetüleenglükooli impordi kohta, ei kehti see puhta treftaalhappe impordi puhul, mis ei olnud Türgiga võrreldes märkimisväärne ja moodustas ainult ligikaudu 7 % puhta treftaalhappe impordist Türki. Guxiandao väide tuleb seega tagasi lükata.

94

| (298) | Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusumma puhul, mida kasutatakse käesoleval juhul eksportivate tootjate arvestusliku normaalväärtuse saamiseks, väitis Guxiandao, et arvestusliku normaalväärtuse ja ekspordihinna objektiivseks võrdlemiseks tuleks välja arvata pakendamiskulud, mis Guxiandao andmetel on osa haldus-, müügi- ja üldkulusummast (lähtuvalt Kordsa Türkiye finantsaruande märkusest nr 21). |
| --- | --- |

(298)

Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusumma puhul, mida kasutatakse käesoleval juhul eksportivate tootjate arvestusliku normaalväärtuse saamiseks, väitis Guxiandao, et arvestusliku normaalväärtuse ja ekspordihinna objektiivseks võrdlemiseks tuleks välja arvata pakendamiskulud, mis Guxiandao andmetel on osa haldus-, müügi- ja üldkulusummast (lähtuvalt Kordsa Türkiye finantsaruande märkusest nr 21).

| (299) | Esiteks kasutas komisjon Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusumma arvutamiseks kasumiaruannet ja selles märgitud jooksva äritegevusega seotud objekte. Guxiandao osutatud finantsaruande märkuses nr 21 on loetletud „Olemuspõhine kululiigitus“, mis ei hõlma ainult tegevuskulusid, vaid ka materjalikulusid, sh müüdud kauba kulus sisalduvaid pakendamiskulusid. Kasumiaruande tegevuskulude kogusumma ja märkuse nr 21 kulude kogusumma lihtne võrdlus näitab samuti, et viimatinimetatud summa on märksa suurem. Seega oleks otseselt vale tuletada osutades ainult märkusele nr 21 kasumiaruande jooksva äritegevusega seotud objekte loetlevas osas, et kõik märkuses nr 21 nimetatud kulud vastavad tegevuskuludele. Eespool öeldut arvesse võttes tuli Guxiandao väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(299)

Esiteks kasutas komisjon Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusumma arvutamiseks kasumiaruannet ja selles märgitud jooksva äritegevusega seotud objekte. Guxiandao osutatud finantsaruande märkuses nr 21 on loetletud „Olemuspõhine kululiigitus“, mis ei hõlma ainult tegevuskulusid, vaid ka materjalikulusid, sh müüdud kauba kulus sisalduvaid pakendamiskulusid. Kasumiaruande tegevuskulude kogusumma ja märkuse nr 21 kulude kogusumma lihtne võrdlus näitab samuti, et viimatinimetatud summa on märksa suurem. Seega oleks otseselt vale tuletada osutades ainult märkusele nr 21 kasumiaruande jooksva äritegevusega seotud objekte loetlevas osas, et kõik märkuses nr 21 nimetatud kulud vastavad tegevuskuludele. Eespool öeldut arvesse võttes tuli Guxiandao väide tagasi lükata.

| (300) | Lisaks sellele kutsus kasutajate rühm komisjoni üles kasutama Hiina eksportivate tootjate endi haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit normaalväärtuse arvutamiseks. |
| --- | --- |

(300)

Lisaks sellele kutsus kasutajate rühm komisjoni üles kasutama Hiina eksportivate tootjate endi haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit normaalväärtuse arvutamiseks.

| (301) | Komisjon märkis, et pärast ekspordiriigis oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b viidatakse iga eksportiva tootja puhul normaalväärtuse arvutamisel moonutamata hindadele või võrdlusalustele asjakohases võrdlusriigis (käesoleval juhul Türgi) kooskõlas artikli 2 lõike 6a punktiga a. Komisjon rõhutab, et selles sättes nõutakse ühtlasi sõnaselgelt, et arvutatud normaalväärtus peab hõlmama ka põhjendatud moonutamata haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit sobivas võrdlusriigis. Pärast ekspordiriigis uurimisalust toodet mõjutavate oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist ei saa komisjon enam kasutada üksikute eksportivate tootjate tegelikke haldus-, müügi- ja üldkulusummasid ning kasumeid, kuna need osutusid moonutatuteks. Huvitatud isikud ei esitanud tõendeid selle kohta, et Hiina eksportivate tootjate tegelikud haldus-, müügi- ja üldkulusummad ning kasumid ei olnud moonutatud. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(301)

Komisjon märkis, et pärast ekspordiriigis oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b viidatakse iga eksportiva tootja puhul normaalväärtuse arvutamisel moonutamata hindadele või võrdlusalustele asjakohases võrdlusriigis (käesoleval juhul Türgi) kooskõlas artikli 2 lõike 6a punktiga a. Komisjon rõhutab, et selles sättes nõutakse ühtlasi sõnaselgelt, et arvutatud normaalväärtus peab hõlmama ka põhjendatud moonutamata haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit sobivas võrdlusriigis. Pärast ekspordiriigis uurimisalust toodet mõjutavate oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist ei saa komisjon enam kasutada üksikute eksportivate tootjate tegelikke haldus-, müügi- ja üldkulusummasid ning kasumeid, kuna need osutusid moonutatuteks. Huvitatud isikud ei esitanud tõendeid selle kohta, et Hiina eksportivate tootjate tegelikud haldus-, müügi- ja üldkulusummad ning kasumid ei olnud moonutatud. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (302) | Unifull nõustus Türgi valimisega sobivaks võrdlusriigiks, kuid vaidlustas elektrit/maagaasi käsitlevate andmete valiku. Isik väitis, et Türgi liiri odavnemine euro ja USA dollariga võrreldes suurendas maagaasi/elektri impordihinda, et Venemaa sissetung Ukrainasse 2022. aastal mõjutas Türgi maagaasi ja elektri hinda ning et erakorralised ilmastikutingimused Türgis 2021. aastal olid samuti suurendanud elektrihinda. Unifull väitis, et komisjon ei tohiks seega kasutada Türgi maagaasi/elektri hinna andmeid ja peaks asendama need Brasiilia või muu sobiva riigi andmetega, et kajastada õiglaselt tegelikku ja tavapärast energiahinda. |
| --- | --- |

(302)

Unifull nõustus Türgi valimisega sobivaks võrdlusriigiks, kuid vaidlustas elektrit/maagaasi käsitlevate andmete valiku. Isik väitis, et Türgi liiri odavnemine euro ja USA dollariga võrreldes suurendas maagaasi/elektri impordihinda, et Venemaa sissetung Ukrainasse 2022. aastal mõjutas Türgi maagaasi ja elektri hinda ning et erakorralised ilmastikutingimused Türgis 2021. aastal olid samuti suurendanud elektrihinda. Unifull väitis, et komisjon ei tohiks seega kasutada Türgi maagaasi/elektri hinna andmeid ja peaks asendama need Brasiilia või muu sobiva riigi andmetega, et kajastada õiglaselt tegelikku ja tavapärast energiahinda.

| (303) | Komisjon märkis, et kuigi vääringu odavnemine võis Türgis gaasi/elektri hinda suurendada, ei oleks see hinna suurenemine ebatavaline, kuna see oli kooskõlas üldisema Euroopa seaduspäraga, mida kinnitati ka artiklis, millele Unifull oma väite toetuseks osutas. Lisaks sellele on kuivad ilmastikutingimused 2021. aastal ja Venemaa sissetung Ukrainasse 2022. aastal sündmused, mis oleks mõjutanud energiahindu 2022. aastal (kui üldse) ja mitte läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See nähtub Unifulli osutatud artiklitest ning samuti asjaolust, et Venemaa sissetung Ukrainasse toimus 2022. aasta veebruaris. Lisaks sellele, nagu Unifull on märkinud, importis Türgi 2021. aastal Venemaalt 45 % oma gaasist, seega ei sõltunud ta täielikult impordist Venemaalt. Seetõttu ei põhjendanud Unifull oma väidet, milles kutsuti üles gaasi/elektri hinda asendama, ning väide tuleks tagasi lükata. |
| --- | --- |

(303)

Komisjon märkis, et kuigi vääringu odavnemine võis Türgis gaasi/elektri hinda suurendada, ei oleks see hinna suurenemine ebatavaline, kuna see oli kooskõlas üldisema Euroopa seaduspäraga, mida kinnitati ka artiklis, millele Unifull oma väite toetuseks osutas. Lisaks sellele on kuivad ilmastikutingimused 2021. aastal ja Venemaa sissetung Ukrainasse 2022. aastal sündmused, mis oleks mõjutanud energiahindu 2022. aastal (kui üldse) ja mitte läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See nähtub Unifulli osutatud artiklitest ning samuti asjaolust, et Venemaa sissetung Ukrainasse toimus 2022. aasta veebruaris. Lisaks sellele, nagu Unifull on märkinud, importis Türgi 2021. aastal Venemaalt 45 % oma gaasist, seega ei sõltunud ta täielikult impordist Venemaalt. Seetõttu ei põhjendanud Unifull oma väidet, milles kutsuti üles gaasi/elektri hinda asendama, ning väide tuleks tagasi lükata.

| (304) | Taotluse esitaja väitel on Türgi majandusarengu tase Hiina Rahvavabariigile sarnane ja selle andmekomplekt on muude riikidega võrreldes tootmistegurite jaoks palju tüüpilisem. Taotluse esitaja toetas seega komisjoni järeldust. |
| --- | --- |

(304)

Taotluse esitaja väitel on Türgi majandusarengu tase Hiina Rahvavabariigile sarnane ja selle andmekomplekt on muude riikidega võrreldes tootmistegurite jaoks palju tüüpilisem. Taotluse esitaja toetas seega komisjoni järeldust.

4.5.4.   
  Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (305) | Huvitatud isikute esitatud teabe (eriti tugeva polüesterlõnga sisendite kohta esitas teabe kaheksa eksportivat tootjat) ja toimikus olemasoleva muu asjakohase teabe põhjal koostas komisjon esimeses teates esialgse loetelu tootmisteguritest, nagu uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud materjalid, energia ja tööjõud. |
| --- | --- |

(305)

Huvitatud isikute esitatud teabe (eriti tugeva polüesterlõnga sisendite kohta esitas teabe kaheksa eksportivat tootjat) ja toimikus olemasoleva muu asjakohase teabe põhjal koostas komisjon esimeses teates esialgse loetelu tootmisteguritest, nagu uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud materjalid, energia ja tööjõud.

| (306) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tegi komisjon kindlaks ka allikad moonutamata hindade ja võrdlusaluste kindlaksmääramiseks. Peamine allikas, mida komisjon kavatses kasutada, oli andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“). Lõpuks tegi komisjon kindlaks tootmistegurite harmoneeritud süsteemi (HS) kohased koodid, mida esimeses teates kavatseti esialgu GTA analüüsis kasutada, tuginedes huvitatud isikute esitatud teabele. |
| --- | --- |

(306)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tegi komisjon kindlaks ka allikad moonutamata hindade ja võrdlusaluste kindlaksmääramiseks. Peamine allikas, mida komisjon kavatses kasutada, oli andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“). Lõpuks tegi komisjon kindlaks tootmistegurite harmoneeritud süsteemi (HS) kohased koodid, mida esimeses teates kavatseti esialgu GTA analüüsis kasutada, tuginedes huvitatud isikute esitatud teabele.

| (307) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga esimeses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. Seejärel ajakohastas komisjon huvitatud isikutelt saadud märkuste põhjal teises teates teavet tariifse klassifikatsiooni kohta ning lisas loetellu mitu tootmistegurit. |
| --- | --- |

(307)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga esimeses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. Seejärel ajakohastas komisjon huvitatud isikutelt saadud märkuste põhjal teises teates teavet tariifse klassifikatsiooni kohta ning lisas loetellu mitu tootmistegurit.

| (308) | Eespool märgitut arvesse võttes tehti Türgi puhul kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 15


  Tootmistegurid eriti tugeva polüesterlõnga puhul









  Tootmistegur | Tariifirida | Komisjoni kasutatav andmete allikas
  Tooraine | Hinnad (renminbi-jüaan (CNY)) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| Puhas treftaalhape | 291736 00 0011 | Global Trade Atlas (GTA) (95)

  Market Access Map, International Trade Centre (MacMap (96)) | 4,91 CNY/kg |
| Monoetüleenglükool | 290531 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, International Trade Centre (MacMap) | 4,73 CNY/kg |
| Polü(etüleentereftalaadist) laastud | 390769 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, International Trade Centre (MacMap) | 7,14 CNY/kg |
| Poolimise kalaõli | 340311
  340391 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, International Trade Centre (MacMap) | 17,41 CNY/kg |
| Tööjõud |
| Tööjõud | [ei kohaldata] | Türgi statistikaamet (97) | 37,83 CNY/inimtöötund |
| Energia |
| Elektrienergia | [ei kohaldata] | Türgi statistikaamet | Tarbimisvahemikud (MWh)






  20 000 ≤ T < 70 000 | 0,50 CNY/kWh |
| T > 150 000 | 0,47 CNY/kWh |

(308)

Eespool märgitut arvesse võttes tehti Türgi puhul kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 15

Tabel 15

Tootmistegurid eriti tugeva polüesterlõnga puhul

Tootmistegurid eriti tugeva polüesterlõnga puhul

Tootmistegur

Tariifirida

Komisjoni kasutatav andmete allikas

Tooraine

Hinnad (renminbi-jüaan (CNY))

Puhas treftaalhape

291736 00 0011

Global Trade Atlas (GTA) (95)

95

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap (96))

96

4,91 CNY/kg

Monoetüleenglükool

290531

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap)

4,73 CNY/kg

Polü(etüleentereftalaadist) laastud

390769

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap)

7,14 CNY/kg

Poolimise kalaõli

340311

340391

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap)

17,41 CNY/kg

Tööjõud

Tööjõud

[ei kohaldata]

Türgi statistikaamet (97)

97

37,83 CNY/inimtöötund

Energia

Elektrienergia

[ei kohaldata]

Türgi statistikaamet

Tarbimisvahemikud (MWh)

20 000 ≤ T < 70 000

0,50 CNY/kWh

T > 150 000

0,47 CNY/kWh

Gaas

[ei kohaldata]

Türgi statistikaamet

Tarbimisvahemikud (m3)

3

| T < 26 100 | 1,34 CNY/m3 |
| --- | --- |
| 261 000 ≤ T < 2 610 000 | 1,66 CNY/m3 |

T < 26 100

1,34 CNY/m3

3

261 000 ≤ T < 2 610 000

1,66 CNY/m3

3

Kivisüsi

270111

270112 10

270112 90

270119

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap)

716,59 CNY/MT

Kõrvalsaadus/jäätmed

Lõngajäätmed

550510 30 0011

550510 30 0019

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap)

3,15 CNY/kg

| (309) | Guxiandao väitis, et kaht selle otseselt või kaudselt imporditud materjali on ostetud moonutamata väärtusega kolmandatest riikidest. Guxiandao oli samuti seisukohal, et täiendava peamise tooraine väärtust ei mõjuta väidetavad olulised moonutused, kuna ostuhindade üle peeti tarnijatega läbirääkimisi lähtuvalt hindadest rahvusvahelistel turgudel, mis on väga läbipaistvad, ning ostuhinnad on kooskõlas rahvusvaheliste hindadega. Guxiandao oli samuti seisukohal, et nende materjalide kulu, mille tarnijad on eraomandis, ja päikeseenergiast saadud elektri kulu ei ole moonutatud. |
| --- | --- |

(309)

Guxiandao väitis, et kaht selle otseselt või kaudselt imporditud materjali on ostetud moonutamata väärtusega kolmandatest riikidest. Guxiandao oli samuti seisukohal, et täiendava peamise tooraine väärtust ei mõjuta väidetavad olulised moonutused, kuna ostuhindade üle peeti tarnijatega läbirääkimisi lähtuvalt hindadest rahvusvahelistel turgudel, mis on väga läbipaistvad, ning ostuhinnad on kooskõlas rahvusvaheliste hindadega. Guxiandao oli samuti seisukohal, et nende materjalide kulu, mille tarnijad on eraomandis, ja päikeseenergiast saadud elektri kulu ei ole moonutatud.

| (310) | Guxiandao esitas põhjenduses 309 nimetatud kahe tooraine kohta tõendusmaterjali (st ostuarved, impordidokumendid ja lepingud). Tõendid näitasid, et valdav enamik ühest ja väike osa teisest materjalist osteti USA dollarites ning otse moonutamata turgudelt. Seetõttu nõustus komisjon selle väitega ulatuses, mis hõlmab kahe tooraine moonutamata importi Hinnasse selle konkreetse eksportiva tootja puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kuid Hiinast ostetud materjalide muude kulude puhul (olenemata tarnija omandivormist või energiaallikast) ei suutnud komisjon toimikus esitatud tõendite alusel kindlaks teha, et need ei olnud moonutatud. Seepärast lükati see väide tagasi. Nagu on märgitud põhjenduses 114, määrati käesoleval juhul võrdlusriigiks Türgi ja seetõttu peavad tootmistegurite moonutamata kulud põhinema Türgi vastavatel moonutamata impordihindadel. |
| --- | --- |

(310)

Guxiandao esitas põhjenduses 309 nimetatud kahe tooraine kohta tõendusmaterjali (st ostuarved, impordidokumendid ja lepingud). Tõendid näitasid, et valdav enamik ühest ja väike osa teisest materjalist osteti USA dollarites ning otse moonutamata turgudelt. Seetõttu nõustus komisjon selle väitega ulatuses, mis hõlmab kahe tooraine moonutamata importi Hinnasse selle konkreetse eksportiva tootja puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kuid Hiinast ostetud materjalide muude kulude puhul (olenemata tarnija omandivormist või energiaallikast) ei suutnud komisjon toimikus esitatud tõendite alusel kindlaks teha, et need ei olnud moonutatud. Seepärast lükati see väide tagasi. Nagu on märgitud põhjenduses 114, määrati käesoleval juhul võrdlusriigiks Türgi ja seetõttu peavad tootmistegurite moonutamata kulud põhinema Türgi vastavatel moonutamata impordihindadel.

| (311) | CIRFS väitis oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele, et komisjon peaks selgitama, kuidas ta saaks tagada, et Guxiandao imporditud kahe tooraine puhul, mida kasutati normaalväärtuse arvutamisel, ei esinenud märkimisväärseid moonutusi. CIRFS märkis, et tal ei olnud võimalik täielikult kasutada oma kaitseõigust, et esitada kasulikke märkusi Guxiandao kõnealuse erikohtlemise kohta. |
| --- | --- |

(311)

CIRFS väitis oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele, et komisjon peaks selgitama, kuidas ta saaks tagada, et Guxiandao imporditud kahe tooraine puhul, mida kasutati normaalväärtuse arvutamisel, ei esinenud märkimisväärseid moonutusi. CIRFS märkis, et tal ei olnud võimalik täielikult kasutada oma kaitseõigust, et esitada kasulikke märkusi Guxiandao kõnealuse erikohtlemise kohta.

| (312) | Ta osutas hinnangule, mille komisjon Guxiandao väitele andis, ja kriteeriumidele, mida kasutati kõnealuse väite läbivaatamisel ja kinnitamisel. Komisjon jäi seisukohale, et ta avalikustas faktid piisavalt, austades seejuures Guxiandao ostuandmete konfidentsiaalsust. Guxiandao väite hindamisel kasutatud lähenemisviis (mida komisjon selgitas) hõlmas ostudokumentide ja -lepingute põhjalikku läbivaatamist ning mitmesuguste näitajate analüüsi, näiteks kasutatud müügikanalid, päritolusertifikaadid, arve vääring ja muud müügitingimused. CIRFSil oli seega võimalik esitada märkusi kasutatud lähenemisviisi kohta ja kasutada nõuetekohaselt oma kaitseõigust. |
| --- | --- |

(312)

Ta osutas hinnangule, mille komisjon Guxiandao väitele andis, ja kriteeriumidele, mida kasutati kõnealuse väite läbivaatamisel ja kinnitamisel. Komisjon jäi seisukohale, et ta avalikustas faktid piisavalt, austades seejuures Guxiandao ostuandmete konfidentsiaalsust. Guxiandao väite hindamisel kasutatud lähenemisviis (mida komisjon selgitas) hõlmas ostudokumentide ja -lepingute põhjalikku läbivaatamist ning mitmesuguste näitajate analüüsi, näiteks kasutatud müügikanalid, päritolusertifikaadid, arve vääring ja muud müügitingimused. CIRFSil oli seega võimalik esitada märkusi kasutatud lähenemisviisi kohta ja kasutada nõuetekohaselt oma kaitseõigust.

4.5.5.   
  Tootmisprotsessis kasutatavad toorained

Tootmisprotsessis kasutatavad toorained

| (313) | Toorainete moonutamata hinna kindlaksmääramiseks võttis komisjon aluseks kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast ning määruse (EL) 2015/755 I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi kaalutud keskmise hinna (CIF-hind), nagu see oli esitatud GTAs. Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi, sest ta järeldas, et Hiinas ei ole omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b määratletud oluliste moonutuste tõttu (vt põhjendus 100). Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad eksporti. Kaalutud keskmist impordihinda kohandati vajaduse korral imporditollimaksude arvessevõtmiseks. Pärast Hiinast ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(313)

Toorainete moonutamata hinna kindlaksmääramiseks võttis komisjon aluseks kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast ning määruse (EL) 2015/755 I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi kaalutud keskmise hinna (CIF-hind), nagu see oli esitatud GTAs. Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi, sest ta järeldas, et Hiinas ei ole omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b määratletud oluliste moonutuste tõttu (vt põhjendus 100). Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad eksporti. Kaalutud keskmist impordihinda kohandati vajaduse korral imporditollimaksude arvessevõtmiseks. Pärast Hiinast ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline.

| (314) | Komisjon väljendas koostööd tegevate eksportivate tootjate toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana nende toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata transpordikulusid. |
| --- | --- |

(314)

Komisjon väljendas koostööd tegevate eksportivate tootjate toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana nende toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata transpordikulusid.

| (315) | Komisjon käsitas väikest arvu tootmistegureid olenemata kasutatavast allikast kulumaterjalina, kuna nende osakaal toorainete kogukuludest ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne, nagu on selgitatud põhjenduses 334. |
| --- | --- |

(315)

Komisjon käsitas väikest arvu tootmistegureid olenemata kasutatavast allikast kulumaterjalina, kuna nende osakaal toorainete kogukuludest ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne, nagu on selgitatud põhjenduses 334.

| (316) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis Unifull, et selle kontserni ostetud ja kasutatud monüetüleenglükool imporditi välisriigist kauplejate kaudu ning seega ei mõjutanud seda monüetüleenglükooli moonutused Hiina turul. Seega väitis Unifull, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tuleks kasutada tema kulusid ja mitte eespool kirjeldatud võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

(316)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis Unifull, et selle kontserni ostetud ja kasutatud monüetüleenglükool imporditi välisriigist kauplejate kaudu ning seega ei mõjutanud seda monüetüleenglükooli moonutused Hiina turul. Seega väitis Unifull, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tuleks kasutada tema kulusid ja mitte eespool kirjeldatud võrdlusaluseid.

| (317) | Komisjon märkis, et dumpinguvastases küsimustikus palutakse eksportival tootjal sõnaselgelt märkida, kas tema hinnangul on mõni tootmisteguritest saadud moonutamata väärtustega ja kui see on nii, siis esitada kõik asjakohased tõendid selle väite kinnituseks. Kuid Unifull ei esitanud uurimise üheski etapis enne lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamist ühtegi konkreetset ega põhjendatud väidet, et mõni materjalidest on ostetud moonutamata väärtusega, ning ei täpsustanud ühtegi tehingut, mis oli tehtud moonutamata väärtusega. Vastupidiselt teatas Unifull, et kogu ostetud monüetüleenglükool pärines Hiina kohalikult tarnijalt, mainimata kordagi importi. Pärast lõplike järelduste avalikustamist saadetud dokumendid (sisuliselt ostulepingud ja arved Hiina monüetüleenglükooliga kauplejalt) ei sisalda põhjendatud selgitust, miks ei ole monüetüleenglükooli ostuhind moonutatud. Seetõttu lükati kõnealune väide, mis põhines tõendamata avaldusel, mida ei olnud võimalik uurimise ajal kontrollida, tagasi. |
| --- | --- |

(317)

Komisjon märkis, et dumpinguvastases küsimustikus palutakse eksportival tootjal sõnaselgelt märkida, kas tema hinnangul on mõni tootmisteguritest saadud moonutamata väärtustega ja kui see on nii, siis esitada kõik asjakohased tõendid selle väite kinnituseks. Kuid Unifull ei esitanud uurimise üheski etapis enne lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamist ühtegi konkreetset ega põhjendatud väidet, et mõni materjalidest on ostetud moonutamata väärtusega, ning ei täpsustanud ühtegi tehingut, mis oli tehtud moonutamata väärtusega. Vastupidiselt teatas Unifull, et kogu ostetud monüetüleenglükool pärines Hiina kohalikult tarnijalt, mainimata kordagi importi. Pärast lõplike järelduste avalikustamist saadetud dokumendid (sisuliselt ostulepingud ja arved Hiina monüetüleenglükooliga kauplejalt) ei sisalda põhjendatud selgitust, miks ei ole monüetüleenglükooli ostuhind moonutatud. Seetõttu lükati kõnealune väide, mis põhines tõendamata avaldusel, mida ei olnud võimalik uurimise ajal kontrollida, tagasi.

| (318) | Unifull väitis oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta samuti, et puhta treftaalhappe võrdlushind oli kõrgendatud erakorraliste asjaolude (erakordselt kõrged transpordihinnad Aasiast Türki 2021. aastal) tõttu, mis ei kajasta tavapäraseid turutingimusi, kui samal ajal ei tekkinud Unifullile puhta treftaalhappe puhul mingeid rahvusvahelise transpordi kulusid, kuna ta hankis Hiina kohalikku puhast treftaalhapet. Seega oli Unifull seisukohal, et puhta treftaalhappe võrdlushinda tuleks korrigeerida allapoole 0,24 renminbi-jüaani võrra kilogrammi kohta või vähemalt 0,15 renminbi-jüaani võrra kilogrammi kohta, et kompenseerida suuri transpordikulusid. |
| --- | --- |

(318)

Unifull väitis oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta samuti, et puhta treftaalhappe võrdlushind oli kõrgendatud erakorraliste asjaolude (erakordselt kõrged transpordihinnad Aasiast Türki 2021. aastal) tõttu, mis ei kajasta tavapäraseid turutingimusi, kui samal ajal ei tekkinud Unifullile puhta treftaalhappe puhul mingeid rahvusvahelise transpordi kulusid, kuna ta hankis Hiina kohalikku puhast treftaalhapet. Seega oli Unifull seisukohal, et puhta treftaalhappe võrdlushinda tuleks korrigeerida allapoole 0,24 renminbi-jüaani võrra kilogrammi kohta või vähemalt 0,15 renminbi-jüaani võrra kilogrammi kohta, et kompenseerida suuri transpordikulusid.

| (319) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tuleks normaalväärtus arvutada, kasutades võrdlusaluseid, mis vastavad tootmiskuludele asjaomases võrdlusriigis. Vastupidiselt Unifulli väidetele on komisjoni kasutatud meetod selle põhimõttega rangelt kooskõlas ja komisjon kasutas võrdlusaluse kindlaksmääramiseks puhta treftaalhappe vastavat moonutamata kulu Türgis. Unifull esitas koos oma märkustega ÜRO Comtrade’ist hangitud Türgi impordiandmete analüüsi. Kuid see analüüs kirjeldab ainult CIF- ja FOB-impordihinda ning seega leitakse selle käigus transpordikulud, aga ei esitata tõendeid Unifulli väitele, et impordihinnad Türgis olid moonutatud või ei kajastanud tavapäraseid turutingimusi. |
| --- | --- |

(319)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tuleks normaalväärtus arvutada, kasutades võrdlusaluseid, mis vastavad tootmiskuludele asjaomases võrdlusriigis. Vastupidiselt Unifulli väidetele on komisjoni kasutatud meetod selle põhimõttega rangelt kooskõlas ja komisjon kasutas võrdlusaluse kindlaksmääramiseks puhta treftaalhappe vastavat moonutamata kulu Türgis. Unifull esitas koos oma märkustega ÜRO Comtrade’ist hangitud Türgi impordiandmete analüüsi. Kuid see analüüs kirjeldab ainult CIF- ja FOB-impordihinda ning seega leitakse selle käigus transpordikulud, aga ei esitata tõendeid Unifulli väitele, et impordihinnad Türgis olid moonutatud või ei kajastanud tavapäraseid turutingimusi.

| (320) | Komisjon märkis samuti, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a peaks normaalväärtus kajastama tooraine moonutamata hinda võrdlusriigis, käesoleval juhul Türgis. Seetõttu peaks see kajastama hinda, mida maksaks eriti tugeva polüesterlõnga tootja Türgis tehase väravasse tarnitud tooraine eest. Komisjoni kasutatud metoodika kajastab seda lähenemisviisi. Kui tehtaks Unifulli väljapakutud kohandused, siis ei kajastaks selle tulemusena saadud hind moonutamata hinda Türgi turul, vaid pigem meelevaldselt määratud hinda, mis jääb Türgis eriti tugeva polüesterlõnga tootja makstava hinna ja Türgile müüvates riikides kasutatava EXW-hinna (kui müüakse ekspordiks) vahele. See oleks vastuolus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a ja seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(320)

Komisjon märkis samuti, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a peaks normaalväärtus kajastama tooraine moonutamata hinda võrdlusriigis, käesoleval juhul Türgis. Seetõttu peaks see kajastama hinda, mida maksaks eriti tugeva polüesterlõnga tootja Türgis tehase väravasse tarnitud tooraine eest. Komisjoni kasutatud metoodika kajastab seda lähenemisviisi. Kui tehtaks Unifulli väljapakutud kohandused, siis ei kajastaks selle tulemusena saadud hind moonutamata hinda Türgi turul, vaid pigem meelevaldselt määratud hinda, mis jääb Türgis eriti tugeva polüesterlõnga tootja makstava hinna ja Türgile müüvates riikides kasutatava EXW-hinna (kui müüakse ekspordiks) vahele. See oleks vastuolus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a ja seetõttu lükatakse see väide tagasi.

4.5.6.   
  Tööjõud

Tööjõud

| (321) | Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikaameti kõige värskemat statistikat (98). Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet tööjõukulude kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon võttis võrdlusaluse väljaselgitamise aluseks NACE Rev.2 klassifikaatori kohase majandustegevuse „Kemikaalitootmine“ NACE koodiga 20 hõlmatud 2020. aasta tööjõukulude tunniarvestuse. Väärtusi kohandati veelgi vastavalt inflatsioonile, kasutades riiklikku tarbijahinnaindeksit, (99) et kajastada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kulusid. Võrreldes teise teatega ja pärast Guxiandao esitatud väidet muudeti tööjõu võrdlusväärtust, et võtta arvesse iga-aastast keskmist inflatsioonimäära. |
| --- | --- |

(321)

Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikaameti kõige värskemat statistikat (98). Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet tööjõukulude kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon võttis võrdlusaluse väljaselgitamise aluseks NACE Rev.2 klassifikaatori kohase majandustegevuse „Kemikaalitootmine“ NACE koodiga 20 hõlmatud 2020. aasta tööjõukulude tunniarvestuse. Väärtusi kohandati veelgi vastavalt inflatsioonile, kasutades riiklikku tarbijahinnaindeksit, (99) et kajastada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kulusid. Võrreldes teise teatega ja pärast Guxiandao esitatud väidet muudeti tööjõu võrdlusväärtust, et võtta arvesse iga-aastast keskmist inflatsioonimäära.

98

99

4.5.7.   
  Energia

Energia

| (322) | Elektri ja gaasi võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgis äriühingutele (tööstuslikul eesmärgil kasutajad) kehtivaid hindu, mida avaldab Türgi statistikaamet (100). Võrdlusalus määrati kindlaks 31. märtsil 2022 avaldatud elektri ja gaasi hinna alusel. Osutatud hind on 2021. aasta keskmine hind. Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektri ja gaasi hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta, võtmata arvesse käibemaksu. |
| --- | --- |

(322)

Elektri ja gaasi võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgis äriühingutele (tööstuslikul eesmärgil kasutajad) kehtivaid hindu, mida avaldab Türgi statistikaamet (100). Võrdlusalus määrati kindlaks 31. märtsil 2022 avaldatud elektri ja gaasi hinna alusel. Osutatud hind on 2021. aasta keskmine hind. Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektri ja gaasi hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta, võtmata arvesse käibemaksu.

100

| (323) | Guxiandao väitis, et lisaks käibemaksule, mida kohaldatakse Türgi jaoks kindlaks määratud elektri ja gaasi hindade suhtes, sisaldavad elektri hinnad täiendavaid makse ja tasusid (tarbimismaks, TRT ja energiafondi tasud), mille komisjon peaks elektri võrdlushinna määramisel maha arvama. Esiteks märgiti, et toimikus ei olnud tõendeid selle kohta, et Türgi ettevõtted on sisse nõudnud mis tahes makse ja tasusid (ja millises ulatuses, kui seda on tehtud), mille peaks võrdluskuludest maha arvama. Lisaks sellele ei tõendanud Guxiandao oma väidet konkreetselt Türgi statistikainstituudi avaldatud andmekomplekti puhul, mida käesoleval juhul kasutati. |
| --- | --- |

(323)

Guxiandao väitis, et lisaks käibemaksule, mida kohaldatakse Türgi jaoks kindlaks määratud elektri ja gaasi hindade suhtes, sisaldavad elektri hinnad täiendavaid makse ja tasusid (tarbimismaks, TRT ja energiafondi tasud), mille komisjon peaks elektri võrdlushinna määramisel maha arvama. Esiteks märgiti, et toimikus ei olnud tõendeid selle kohta, et Türgi ettevõtted on sisse nõudnud mis tahes makse ja tasusid (ja millises ulatuses, kui seda on tehtud), mille peaks võrdluskuludest maha arvama. Lisaks sellele ei tõendanud Guxiandao oma väidet konkreetselt Türgi statistikainstituudi avaldatud andmekomplekti puhul, mida käesoleval juhul kasutati.

| (324) | Söe puhul kasutas komisjon keskmist söe hinda Türgis 2021. aastal lähtuvalt GTA statistikast (101). |
| --- | --- |

(324)

Söe puhul kasutas komisjon keskmist söe hinda Türgis 2021. aastal lähtuvalt GTA statistikast (101).

101

| (325) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta seadis taotluse esitaja CIRFS kahtluse alla kivisöe kasutamise energiaallikana noormaalväärtuse kindlaksmääramisel ning ka selle, kas kivisöe keskkonnakulu väljendub korrektselt kivisöe moonutamata hinnas. |
| --- | --- |

(325)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta seadis taotluse esitaja CIRFS kahtluse alla kivisöe kasutamise energiaallikana noormaalväärtuse kindlaksmääramisel ning ka selle, kas kivisöe keskkonnakulu väljendub korrektselt kivisöe moonutamata hinnas.

| (326) | Komisjon tuletas meelde, et kooskõlas alusmääruses kehtestatud metoodikaga ja alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a tuleb normaalväärtus arvutada ainult tootmiskulude ja müügi alusel, mis kajastab moonutamata hindu või võrdlusaluseid. Sellest tuleneb, et piiramata tootmistegurite hindade asendamist moonutamata võrdlusalustega, kajastab tootmistegurite tarbimine iga eksportija ja tootja tegelikku tarbimist eraldi võetuna. Seega puudus komisjonil kaalutlusõigus valida alternatiivsed energiaallikad, et asendada need, mida kasutab iga eksportiv tootja, või lisada asjaomases võrdlusriigis täheldatud moonutamata hindadele oma äranägemise järgi elemente. See oleks vastuolus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Kivisöe moonutamata hindade alusel keskkonnakulude kajastamise puhul märgiti, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei võeta eraldi arvesse keskkonnakulusid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(326)

Komisjon tuletas meelde, et kooskõlas alusmääruses kehtestatud metoodikaga ja alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a tuleb normaalväärtus arvutada ainult tootmiskulude ja müügi alusel, mis kajastab moonutamata hindu või võrdlusaluseid. Sellest tuleneb, et piiramata tootmistegurite hindade asendamist moonutamata võrdlusalustega, kajastab tootmistegurite tarbimine iga eksportija ja tootja tegelikku tarbimist eraldi võetuna. Seega puudus komisjonil kaalutlusõigus valida alternatiivsed energiaallikad, et asendada need, mida kasutab iga eksportiv tootja, või lisada asjaomases võrdlusriigis täheldatud moonutamata hindadele oma äranägemise järgi elemente. See oleks vastuolus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Kivisöe moonutamata hindade alusel keskkonnakulude kajastamise puhul märgiti, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei võeta eraldi arvesse keskkonnakulusid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (327) | Lisaks sellele palus CIRFS oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele komisjonil arvata Venemaa kivisöe import Türki välja kivisöe Türki suunatud impordi keskmisest hinnast, mida võeti arvesse alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel normaalväärtuse arvutamiseks, võttes arvesse komisjoni aruannet oluliste moonutuste kohta Venemaal (102). Täpsemal väitis CIRFS komisjoni aruandele osutades, et kuigi Venemaa kivisöe tööstus on suures osas erastatud, on turg kontsentreeritud ja hindu mõjutavad kohaldatavad eelarvemeetmed ning raudteede kulud (mille on määranud kindlaks riigi omandis raudtee-ettevõtted). Lisaks sellele esitas CIRFS täiendava avalduse kuus päeva pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamise tähtpäeva, korrates oma taotlust ja kutsudes samuti üles arvama Colombia kivisöe import välja Türgi kivisöe impordihinnast. Komisjon otsustas, et ei olnud vajadust seda küsimust põhjalikumalt analüüsida, võttes arvesse vaevumärgatavat mõju, mida selle väitega nõustumine või selle tagasilükkamine meetmetele avaldaks. Colombia kivisöe impordi kohta esitatud täiendava väite puhul osutati algatamisteate punktile 7. Selle sätte kohaselt ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on määratud avalikustamise kohta märkuste tegemiseks, et viia uurimine lõpule kohustuslike tähtaegade jooksul. Seepärast ei võetud CIRFSi väiteid arvesse. |
| --- | --- |

(327)

Lisaks sellele palus CIRFS oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele komisjonil arvata Venemaa kivisöe import Türki välja kivisöe Türki suunatud impordi keskmisest hinnast, mida võeti arvesse alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel normaalväärtuse arvutamiseks, võttes arvesse komisjoni aruannet oluliste moonutuste kohta Venemaal (102). Täpsemal väitis CIRFS komisjoni aruandele osutades, et kuigi Venemaa kivisöe tööstus on suures osas erastatud, on turg kontsentreeritud ja hindu mõjutavad kohaldatavad eelarvemeetmed ning raudteede kulud (mille on määranud kindlaks riigi omandis raudtee-ettevõtted). Lisaks sellele esitas CIRFS täiendava avalduse kuus päeva pärast lõplike järelduste avalikustamise kohta märkuste esitamise tähtpäeva, korrates oma taotlust ja kutsudes samuti üles arvama Colombia kivisöe import välja Türgi kivisöe impordihinnast. Komisjon otsustas, et ei olnud vajadust seda küsimust põhjalikumalt analüüsida, võttes arvesse vaevumärgatavat mõju, mida selle väitega nõustumine või selle tagasilükkamine meetmetele avaldaks. Colombia kivisöe impordi kohta esitatud täiendava väite puhul osutati algatamisteate punktile 7. Selle sätte kohaselt ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on määratud avalikustamise kohta märkuste tegemiseks, et viia uurimine lõpule kohustuslike tähtaegade jooksul. Seepärast ei võetud CIRFSi väiteid arvesse.

102

| (328) | CIRFS esitas lõplike järelduste avalikustamisele vastusena avalduse, et komisjon peaks selgitama, miks on normaalväärtuse arvutamise otstarbel valitud Türgi 2021. aasta gaasi hind märkimisväärselt vähenenud, kui Türgi statistikaameti andmetel suurenes maagaasi ühikuhind Türgis 2021. aastal järsult 2020. aastaga võrreldes. Nagu on juba kirjeldatud avaldatud teises teates, hankis komisjon andmed gaasi hindade kohta otse Türgi statistikaameti andmebaasist, kasutades 2021. aasta keskmisi hindasid vastavates tarbimisvahemikes ning konverteerides näitajad Türgi liiridest renminbi-jüaanideks kohaldatava ametliku vahetuskursi alusel, et arvutada eksportivate tootjate normaalväärtus. |
| --- | --- |

(328)

CIRFS esitas lõplike järelduste avalikustamisele vastusena avalduse, et komisjon peaks selgitama, miks on normaalväärtuse arvutamise otstarbel valitud Türgi 2021. aasta gaasi hind märkimisväärselt vähenenud, kui Türgi statistikaameti andmetel suurenes maagaasi ühikuhind Türgis 2021. aastal järsult 2020. aastaga võrreldes. Nagu on juba kirjeldatud avaldatud teises teates, hankis komisjon andmed gaasi hindade kohta otse Türgi statistikaameti andmebaasist, kasutades 2021. aasta keskmisi hindasid vastavates tarbimisvahemikes ning konverteerides näitajad Türgi liiridest renminbi-jüaanideks kohaldatava ametliku vahetuskursi alusel, et arvutada eksportivate tootjate normaalväärtus.

| (329) | CIRFS märkis oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele samuti, et komisjon peaks selgitama gaasi puhul metoodikat, mida kasutati iga Hiina tootja jaoks kõige sobilikuma tarbimisvahemiku valimiseks. Sel puhul märgitakse, et komisjon omistas igale valimisse kaasatud tootjale gaasi kulu tarbimisvahemikus, mis vastab tema tegelikule gaasi kogutarbimisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 322. |
| --- | --- |

(329)

CIRFS märkis oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele samuti, et komisjon peaks selgitama gaasi puhul metoodikat, mida kasutati iga Hiina tootja jaoks kõige sobilikuma tarbimisvahemiku valimiseks. Sel puhul märgitakse, et komisjon omistas igale valimisse kaasatud tootjale gaasi kulu tarbimisvahemikus, mis vastab tema tegelikule gaasi kogutarbimisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kirjeldatud põhjenduses 322.

4.5.8.   
  Haldus-, müügi- ja üldkulusummad ning kasum

Haldus-, müügi- ja üldkulusummad ning kasum

| (330) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(330)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

| (331) | Komisjon kasutas moonutamata ja mõistlike haldus-, müügi- ja üldkulusummade ning kasumite kindlaksmääramiseks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootja Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusummat (6,6 %) ning kasumit (15,3 %), kelle 2021. aasta finantsandmed (s.o läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga täielikult kattuva ajavahemiku kohta) olid kergesti kättesaadavad. |
| --- | --- |

(331)

Komisjon kasutas moonutamata ja mõistlike haldus-, müügi- ja üldkulusummade ning kasumite kindlaksmääramiseks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootja Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusummat (6,6 %) ning kasumit (15,3 %), kelle 2021. aasta finantsandmed (s.o läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga täielikult kattuva ajavahemiku kohta) olid kergesti kättesaadavad.

4.5.9.   
  Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (332) | Eespool esitatud moonutamata hindade ja võrdlusaluste põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(332)

Eespool esitatud moonutamata hindade ja võrdlusaluste põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (333) | Esiteks määras komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud iga juriidilise isiku kohta, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet, lähtuvalt iga äriühingu ostetud tootmisteguritest, mis on määratud kindlaks tabelis 15. Seejärel kohaldas komisjon moonutamata ühikukulusid iga valimisse kaasatud eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon arvestas tootmiskuludest maha edasimüüdud kõrvalsaaduste (sel juhul lõngajäätmed) moonutamata kulud. |
| --- | --- |

(333)

Esiteks määras komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud iga juriidilise isiku kohta, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet, lähtuvalt iga äriühingu ostetud tootmisteguritest, mis on määratud kindlaks tabelis 15. Seejärel kohaldas komisjon moonutamata ühikukulusid iga valimisse kaasatud eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon arvestas tootmiskuludest maha edasimüüdud kõrvalsaaduste (sel juhul lõngajäätmed) moonutamata kulud.

| (334) | Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusumma saamiseks tootmise üldkulud. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 315 osutatud kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana iga eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(334)

Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusumma saamiseks tootmise üldkulud. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 315 osutatud kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana iga eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (335) | Lõpuks lisas komisjon haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasumi, mis määrati kindlaks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootja põhjal (vt põhjendus 331). Moonutamata tootmiskulude kogusummale lisatud haldus-, müügi- ja üldkulusumma oli 6,6 % ja kasum 15,3 % protsendina müüdud kaupade kuludest. |
| --- | --- |

(335)

Lõpuks lisas komisjon haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasumi, mis määrati kindlaks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootja põhjal (vt põhjendus 331). Moonutamata tootmiskulude kogusummale lisatud haldus-, müügi- ja üldkulusumma oli 6,6 % ja kasum 15,3 % protsendina müüdud kaupade kuludest.

| (336) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(336)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (337) | Guxiandao väitis vastusena lõplike järelduste avalikustamisele, et komisjon seostas kulumaterjalide väärtuse ja tootmise üldkulud põhjendamatult muude sisenditega. Guxiandao väitel peaks komisjon määrama kulumaterjalide ja tootmise üldkulude võrdlusaluse kindlaks muudest sisenditest eraldiseisvalt või vastasel juhul nõustuma äriühingu tegelike kulumaterjalide kulude ja tootmise üldkuludega. Guxiandao esitas sarnase väite toorainete tarne transpordikulude arvutamise kohta. |
| --- | --- |

(337)

Guxiandao väitis vastusena lõplike järelduste avalikustamisele, et komisjon seostas kulumaterjalide väärtuse ja tootmise üldkulud põhjendamatult muude sisenditega. Guxiandao väitel peaks komisjon määrama kulumaterjalide ja tootmise üldkulude võrdlusaluse kindlaks muudest sisenditest eraldiseisvalt või vastasel juhul nõustuma äriühingu tegelike kulumaterjalide kulude ja tootmise üldkuludega. Guxiandao esitas sarnase väite toorainete tarne transpordikulude arvutamise kohta.

| (338) | Nagu on selgitatud põhjenduses 100, leiti uurimise tulemusena, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Guxiandao ei suutnud tõendada, et tema kulumaterjalide hinnad, tootmise üldkulud ja transpordikulud ei ole moonutatud. Ei olnud võimalik usaldusväärselt kindlaks teha, et need kulud ei ole moonutatud, ja seega ei saa neid kasutada normaalväärtuse arvutamiseks, võttes arvesse artikli 2 lõike 6a punkti a kolmandat taanet. Komisjon ei suutnud leida nende kulude jaoks mõistlikku võrdlusalust ja Guxiandao ega ükski muu huvitatud isik ei soovitanud mõistlikku võrdlusalust nende kulude jaoks. Kui kulu jaoks ei õnnestu sobivat võrdlusalust leida, siis võib komisjon põhimõtteliselt määrata need kindlaks suhtarvuna nendega seotud kulurühmast (nt kõigi toorainete kulu või tootmiskulud). Kui moonutamata toorainete kulud või tootmiskulud on kindlaks määratud, siis kasutab komisjon võrdlusalust, et hinnata kõnealuseid moonutamata kulusid, säilitades seeläbi eksportiva tootja kulustruktuuri. See tähendab näiteks, et kui kulumaterjalid moodustavad eksportiva tootja raamatupidamisarvestuses 1 % kõigist toorainekuludest, siis moodustavad need pärast normaalväärtuse arvutamist ikka 1 % toorainekuludest. |
| --- | --- |

(338)

Nagu on selgitatud põhjenduses 100, leiti uurimise tulemusena, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Guxiandao ei suutnud tõendada, et tema kulumaterjalide hinnad, tootmise üldkulud ja transpordikulud ei ole moonutatud. Ei olnud võimalik usaldusväärselt kindlaks teha, et need kulud ei ole moonutatud, ja seega ei saa neid kasutada normaalväärtuse arvutamiseks, võttes arvesse artikli 2 lõike 6a punkti a kolmandat taanet. Komisjon ei suutnud leida nende kulude jaoks mõistlikku võrdlusalust ja Guxiandao ega ükski muu huvitatud isik ei soovitanud mõistlikku võrdlusalust nende kulude jaoks. Kui kulu jaoks ei õnnestu sobivat võrdlusalust leida, siis võib komisjon põhimõtteliselt määrata need kindlaks suhtarvuna nendega seotud kulurühmast (nt kõigi toorainete kulu või tootmiskulud). Kui moonutamata toorainete kulud või tootmiskulud on kindlaks määratud, siis kasutab komisjon võrdlusalust, et hinnata kõnealuseid moonutamata kulusid, säilitades seeläbi eksportiva tootja kulustruktuuri. See tähendab näiteks, et kui kulumaterjalid moodustavad eksportiva tootja raamatupidamisarvestuses 1 % kõigist toorainekuludest, siis moodustavad need pärast normaalväärtuse arvutamist ikka 1 % toorainekuludest.

| (339) | Nagu on märgitud põhjenduses 334, arvutati moonutamata kulumaterjalide kulude ja tootmise üldkulude saamiseks tootjate osa moonutamata kulumaterjalide kuludest ja tootmise üldkuludest lähtuvalt tegelikult tekkinud tootmiskuludest ja kasutati seda moonutamata tootmiskulude puhul. Nagu on selgitatud põhjenduses 338, määras komisjon eksportivate tootjate moonutamata tootmise üldkulude andmed kindlaks selle meetodi abil, kuna tootja(te) kättesaadavates finantsandmetes puudusid võrdlusriigis konkreetsed andmed moonutamata tootmise üldkulude kohta. Võttes arvesse, et sel juhul tehti kindlaks mitmesugused tootmistegurid, mis üldjuhul moodustavad tähtsusetu osa kõigist toorainete kuludest, pidas komisjon mõistlikuks lisada kõnealused sisendid (kasutades tootjate tegelikke kulusid) kulumaterjalidele ja käsitada neid sellele vastavalt. Transpordikulude puhul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 314, oli komisjon seisukohal, et eksportiva tootja toorainete ja teatatud transpordikulude vahelist suhtarvu võiks mõistlikult kasutada äriühingu tehasesse toimetatud toorainete moonutamata transpordikulude hindamiseks, kuna toimikus puudusid andmed moonutamata transpordikulude kohta võrdlusriigis. Seepärast lükati Guxiandao väide tagasi. |
| --- | --- |

(339)

Nagu on märgitud põhjenduses 334, arvutati moonutamata kulumaterjalide kulude ja tootmise üldkulude saamiseks tootjate osa moonutamata kulumaterjalide kuludest ja tootmise üldkuludest lähtuvalt tegelikult tekkinud tootmiskuludest ja kasutati seda moonutamata tootmiskulude puhul. Nagu on selgitatud põhjenduses 338, määras komisjon eksportivate tootjate moonutamata tootmise üldkulude andmed kindlaks selle meetodi abil, kuna tootja(te) kättesaadavates finantsandmetes puudusid võrdlusriigis konkreetsed andmed moonutamata tootmise üldkulude kohta. Võttes arvesse, et sel juhul tehti kindlaks mitmesugused tootmistegurid, mis üldjuhul moodustavad tähtsusetu osa kõigist toorainete kuludest, pidas komisjon mõistlikuks lisada kõnealused sisendid (kasutades tootjate tegelikke kulusid) kulumaterjalidele ja käsitada neid sellele vastavalt. Transpordikulude puhul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 314, oli komisjon seisukohal, et eksportiva tootja toorainete ja teatatud transpordikulude vahelist suhtarvu võiks mõistlikult kasutada äriühingu tehasesse toimetatud toorainete moonutamata transpordikulude hindamiseks, kuna toimikus puudusid andmed moonutamata transpordikulude kohta võrdlusriigis. Seepärast lükati Guxiandao väide tagasi.

4.6.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (340) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus. Guxiandao ja Unifulli kõnealuse otsemüügi ekspordihind oli seega liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt. |
| --- | --- |

(340)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse sõltumatutele klientidele liidus. Guxiandao ja Unifulli kõnealuse otsemüügi ekspordihind oli seega liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt.

| (341) | Lisaks otsemüügile müüs Unifulli kontsern teatavaid tooteid kontserni muu seotud tootja kaudu. Kõnealuse müügi puhul kohandati ekspordihinda kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i, arvates maha müüva üksuse vastavad müügikulud ja mõistliku kasumi (milleks määrati 6,89 % teatavaid polüvinüülalkohole käsitleva hiljutise uurimise käigus (103) ning mida kasutati käesolevas uurimises, võttes arvesse tootmisharu sarnasust ning seda, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd). |
| --- | --- |

(341)

Lisaks otsemüügile müüs Unifulli kontsern teatavaid tooteid kontserni muu seotud tootja kaudu. Kõnealuse müügi puhul kohandati ekspordihinda kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i, arvates maha müüva üksuse vastavad müügikulud ja mõistliku kasumi (milleks määrati 6,89 % teatavaid polüvinüülalkohole käsitleva hiljutise uurimise käigus (103) ning mida kasutati käesolevas uurimises, võttes arvesse tootmisharu sarnasust ning seda, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd).

103

4.7.   Võrdlus

Võrdlus

| (342) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(342)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (343) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Ekspordihinda kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, allahindluste, vahendustasude, krediidikulude, pangatasude ning muude impordikulude alusel. |
| --- | --- |

(343)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Ekspordihinda kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, allahindluste, vahendustasude, krediidikulude, pangatasude ning muude impordikulude alusel.

| (344) | Oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele palus Guxiandao kohandada arvestuslikku normaalväärtust, et tagada õiglane võrdlus ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Guxiandao väitel tuleks kõrvaldada sellised elemendid nagu kaubavedu ja kindlustus, mis võidi lisada normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud haldus-, müügi- ja üldkulusummale, kuna need arvati maha ekspordihinnast, tekitades seeläbi nende kahe vahelise ebakõla. |
| --- | --- |

(344)

Oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele palus Guxiandao kohandada arvestuslikku normaalväärtust, et tagada õiglane võrdlus ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Guxiandao väitel tuleks kõrvaldada sellised elemendid nagu kaubavedu ja kindlustus, mis võidi lisada normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud haldus-, müügi- ja üldkulusummale, kuna need arvati maha ekspordihinnast, tekitades seeläbi nende kahe vahelise ebakõla.

| (345) | Komisjon märkis, et Guxiandao ei ole tõendanud, et kaubavedu ja kindlustus on lisatud normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud haldus-, müügi- ja üldkulusummale. Sellest tulenevalt ei olnud soovitud kohandus põhjendatud ega arvuliselt kindlaks määratud ja seega lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(345)

Komisjon märkis, et Guxiandao ei ole tõendanud, et kaubavedu ja kindlustus on lisatud normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud haldus-, müügi- ja üldkulusummale. Sellest tulenevalt ei olnud soovitud kohandus põhjendatud ega arvuliselt kindlaks määratud ja seega lükati taotlus tagasi.

| (346) | Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis Unifull, et kohandamine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i ei ole põhjendatud kontserni seotud tootjate kaudu toimuva müügi puhul. Eelkõige väitis Unifull, et ükski kontserni ettevõtetest ei tegutse volitatud kauplejana, kes müüb oma arvel kaupleja tooteid. Unifull väitis samuti, et ta tegutseb tervikuna ühe kontsernina ning et tema otsused, tootmiskorraldused ja müük toimuvad kõik kontserni tasandil ühe üldjuhi järelevalve all ja mitte kontserni individuaalsete ettevõtete tasandil. Märkuste tundlikku teavet sisaldavas versioonis kirjeldas Unifull samuti põhjuseid, miks müük toimub iga vastava osalise kaudu, ning väitis, et need põhjused ei ole seotud kaupleja/volitatud kaupleja ülesannetega. |
| --- | --- |

(346)

Oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta väitis Unifull, et kohandamine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i ei ole põhjendatud kontserni seotud tootjate kaudu toimuva müügi puhul. Eelkõige väitis Unifull, et ükski kontserni ettevõtetest ei tegutse volitatud kauplejana, kes müüb oma arvel kaupleja tooteid. Unifull väitis samuti, et ta tegutseb tervikuna ühe kontsernina ning et tema otsused, tootmiskorraldused ja müük toimuvad kõik kontserni tasandil ühe üldjuhi järelevalve all ja mitte kontserni individuaalsete ettevõtete tasandil. Märkuste tundlikku teavet sisaldavas versioonis kirjeldas Unifull samuti põhjuseid, miks müük toimub iga vastava osalise kaudu, ning väitis, et need põhjused ei ole seotud kaupleja/volitatud kaupleja ülesannetega.

| (347) | Sel puhul märkis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt tuleb ekspordihinda ja normaalväärtust õiglaselt võrrelda. Selles sättes on märgitud, et kui normaalväärtus ja ekspordihinnad ei ole võrreldavatel alustel, võetakse eraldi kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse neid tegurite väidetavaid ja ilmnenud erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis i on märgitud tegurite kohta, mille puhul kohandusi võib teha, et kohandusi võib teha vaatlusaluse müügiga seotud komisjonitasude erinevuste puhul. Selle sätte kohaselt hõlmab mõiste komisjonitasu toote või samasuguse toote müüja saadud hinnalisandit, kui sellise müüja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Kuid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel ei saa kohandust teha, kui kolmandas riigis asutatud tootja ja temaga seotud turustaja, kes vastutab Euroopa Liitu ekspordi eest, moodustavad ühtse majandusüksuse. |
| --- | --- |

(347)

Sel puhul märkis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt tuleb ekspordihinda ja normaalväärtust õiglaselt võrrelda. Selles sättes on märgitud, et kui normaalväärtus ja ekspordihinnad ei ole võrreldavatel alustel, võetakse eraldi kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse neid tegurite väidetavaid ja ilmnenud erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis i on märgitud tegurite kohta, mille puhul kohandusi võib teha, et kohandusi võib teha vaatlusaluse müügiga seotud komisjonitasude erinevuste puhul. Selle sätte kohaselt hõlmab mõiste komisjonitasu toote või samasuguse toote müüja saadud hinnalisandit, kui sellise müüja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Kuid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel ei saa kohandust teha, kui kolmandas riigis asutatud tootja ja temaga seotud turustaja, kes vastutab Euroopa Liitu ekspordi eest, moodustavad ühtse majandusüksuse.

| (348) | Kui analüüsitakse, kas tootja ja temaga seotud turustaja moodustavad ühtse majandusüksuse, siis on väga oluline võtta arvesse kõnealuse tootja ja turustaja vahelist tegelikku majanduslikku suhet. Selleks et teha otsus kõnealuse tootja ja turustaja tegeliku majandusliku suhte kohta, peab komisjon võtma arvesse kõiki tegureid, mis on vajalikud, et teha kindlaks, kas kõnealune turustaja täidab selle tootja integreeritud müügiosakonna ülesandeid või täidab omakorda muud liiki ülesandeid. Kuna tuleb võtta arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja võttes arvesse komisjonile antud üldist kaalutlusõigust keerukate majandusolukordade hindamiseks, peab komisjon viima oma hindamise läbi juhtumipõhiselt ja terviklikult. |
| --- | --- |

(348)

Kui analüüsitakse, kas tootja ja temaga seotud turustaja moodustavad ühtse majandusüksuse, siis on väga oluline võtta arvesse kõnealuse tootja ja turustaja vahelist tegelikku majanduslikku suhet. Selleks et teha otsus kõnealuse tootja ja turustaja tegeliku majandusliku suhte kohta, peab komisjon võtma arvesse kõiki tegureid, mis on vajalikud, et teha kindlaks, kas kõnealune turustaja täidab selle tootja integreeritud müügiosakonna ülesandeid või täidab omakorda muud liiki ülesandeid. Kuna tuleb võtta arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja võttes arvesse komisjonile antud üldist kaalutlusõigust keerukate majandusolukordade hindamiseks, peab komisjon viima oma hindamise läbi juhtumipõhiselt ja terviklikult.

| (349) | Tõendamiskoormise puhul, kui komisjon on esitanud järjepidevad tõendid selle kohta, et tootjaga seotud kaupleja täidab ülesandeid, mis on võrreldavad komisjonitasu eest töötava volitatud kauplejaga, siis peab kõnealune kaupleja või tootja tõendama, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel kohanduse tegemine ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(349)

Tõendamiskoormise puhul, kui komisjon on esitanud järjepidevad tõendid selle kohta, et tootjaga seotud kaupleja täidab ülesandeid, mis on võrreldavad komisjonitasu eest töötava volitatud kauplejaga, siis peab kõnealune kaupleja või tootja tõendama, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel kohanduse tegemine ei ole põhjendatud.

| (350) | Käesoleval juhul märgib komisjon, et mõlemad ettevõtted kuuluvad samasse kontserni, mis on sama juhtimise all. Kuid mõlemad asjaomased ettevõtted müüsid vaatlusalust toodet, mille nad olid ise tootnud, ning müüsid edasi vaatlusalust toodet, mille oli tootnud teine ettevõte. Komisjon leidis, et iga tootvat, müüvat ja edasimüüvat ettevõtet tuleks käsitada komisjonitasu eest tegutseva volitatud kauplejana ja mitte teise ettevõtte asutusesisese müügiosakonnana. Ei saa vaidlustada, et igal ettevõttel oli oma täieulatuslik müügiosakond ja talle tekkisid sellest tulenevad kulud. Edasimüügi puhul täitis iga ettevõte komisjonitasu eest tegutseva kaupleja ülesannet, mis kajastus ekspordihinna komponendis, mida tuli kohandada, et kõrvaldada ebakõla seoses tehasehinna alusel arvutatud kohaliku hinnaga. Komisjon leidis seega järjepidevad tõendid selle kohta, et kontserni iga eksportiv tootja täitis ülesandeid, mis on võrreldavad komisjonitasu eest müüva volitatud kaupleja ülesannetega teise tootja toodete edasimüügi puhul. Unifull omakorda ei esitanud tõendeid, et kohandus alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel ei ole põhjendatud. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(350)

Käesoleval juhul märgib komisjon, et mõlemad ettevõtted kuuluvad samasse kontserni, mis on sama juhtimise all. Kuid mõlemad asjaomased ettevõtted müüsid vaatlusalust toodet, mille nad olid ise tootnud, ning müüsid edasi vaatlusalust toodet, mille oli tootnud teine ettevõte. Komisjon leidis, et iga tootvat, müüvat ja edasimüüvat ettevõtet tuleks käsitada komisjonitasu eest tegutseva volitatud kauplejana ja mitte teise ettevõtte asutusesisese müügiosakonnana. Ei saa vaidlustada, et igal ettevõttel oli oma täieulatuslik müügiosakond ja talle tekkisid sellest tulenevad kulud. Edasimüügi puhul täitis iga ettevõte komisjonitasu eest tegutseva kaupleja ülesannet, mis kajastus ekspordihinna komponendis, mida tuli kohandada, et kõrvaldada ebakõla seoses tehasehinna alusel arvutatud kohaliku hinnaga. Komisjon leidis seega järjepidevad tõendid selle kohta, et kontserni iga eksportiv tootja täitis ülesandeid, mis on võrreldavad komisjonitasu eest müüva volitatud kaupleja ülesannetega teise tootja toodete edasimüügi puhul. Unifull omakorda ei esitanud tõendeid, et kohandus alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel ei ole põhjendatud. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (351) | Eespool märgitut arvesse võttes ja kuna rahaülekanne toimub kahe omavahel seotud üksuse vahel, oli komisjoni tegevus põhjendatud, kui ta hindas, kas hinnalisandi tegelik väärtus erineb sellest, mida oleks kasutatud sõltumatu kaupleja puhul. Sel juhul kindlaks tehtud nominaalse kasumi põhjal oli komisjon seisukohal, et hinnalisand ei kajastanud piisavalt komisjonitasu, mida oleks küsitud turutingimustel tehtud tehingu puhul. Nagu on märgitud põhjenduses 341, järeldas komisjon seega, et kohandus peaks põhinema kaupleja haldus-, müügi- ja üldkulusummal ning sel juhul kindlaks tehtud nominaalsel kasumil. |
| --- | --- |

(351)

Eespool märgitut arvesse võttes ja kuna rahaülekanne toimub kahe omavahel seotud üksuse vahel, oli komisjoni tegevus põhjendatud, kui ta hindas, kas hinnalisandi tegelik väärtus erineb sellest, mida oleks kasutatud sõltumatu kaupleja puhul. Sel juhul kindlaks tehtud nominaalse kasumi põhjal oli komisjon seisukohal, et hinnalisand ei kajastanud piisavalt komisjonitasu, mida oleks küsitud turutingimustel tehtud tehingu puhul. Nagu on märgitud põhjenduses 341, järeldas komisjon seega, et kohandus peaks põhinema kaupleja haldus-, müügi- ja üldkulusummal ning sel juhul kindlaks tehtud nominaalsel kasumil.

4.8.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (352) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon dumpingumarginaali arvutamiseks samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(352)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon dumpingumarginaali arvutamiseks samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (353) | Valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel. |
| --- | --- |

(353)

Valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel.

| (354) | Sellele tuginedes on valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate lõplik dumpingumarginaal 17,2 %. |
| --- | --- |

(354)

Sellele tuginedes on valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate lõplik dumpingumarginaal 17,2 %.

| (355) | Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valdava enamiku liitu suunatud ekspordist, kui mitte kogu kõnealuse ekspordi. Seetõttu pidas komisjon asjakohaseks kehtestada kõigi teiste koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes üleriigiline dumpingumarginaal valimisse kaasatud eksportiva tootja, s.o Unifulli kontserni suurima dumpingumarginaali tasemel. Sel viisil kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli 23,7 %. |
| --- | --- |

(355)

Käesoleval juhul on koostöö tase kõrge, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate eksport moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valdava enamiku liitu suunatud ekspordist, kui mitte kogu kõnealuse ekspordi. Seetõttu pidas komisjon asjakohaseks kehtestada kõigi teiste koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes üleriigiline dumpingumarginaal valimisse kaasatud eksportiva tootja, s.o Unifulli kontserni suurima dumpingumarginaali tasemel. Sel viisil kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli 23,7 %.

| (356) | Kokkuvõttes on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, artikli 11 lõikes 3 käsitletud juhul järgmised:






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. ja Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd | 23,7  % |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 17,2  % |
| Kõik muud äriühingud | 23,7  % |

(356)

Kokkuvõttes on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, artikli 11 lõikes 3 käsitletud juhul järgmised:

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. ja Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd

23,7  %

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

17,2  %

Kõik muud äriühingud

23,7  %

4.9.   Osalise vahepealse läbivaatamise muutunud olukorra püsivus

Osalise vahepealse läbivaatamise muutunud olukorra püsivus

| (357) | Komisjon analüüsis vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3, kas dumpinguga seotud asjaolude muutusi saab põhjendatult pidada püsivat laadi muutusteks. |
| --- | --- |

(357)

Komisjon analüüsis vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3, kas dumpinguga seotud asjaolude muutusi saab põhjendatult pidada püsivat laadi muutusteks.

| (358) | Algse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodist (s.o 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009) 2021. aastani suurenes nende Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate tootmisvõimsus, kelle suhtes meetmeid kohaldatakse, rohkem kui kolm korda [747 000–955 000] tonnilt 2009. aastal [2 508 000–3 205 000] tonnile 2021. aastal. Nagu näitavad valitsuse strateegiad ning provintsi ja omavalitsuse tasandil välja antud planeerimisdokumendid (vt põhjendusi 69–75), on Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharu pärast algset uurimist muutunud, keskendudes taristusse tehtavatele märkimisväärsetele investeeringutele, teadusuuringute kiirendamisele tipptehnoloogia valdkonnas ning tugevate materjalide väljatöötamisele. Sedavõrd märkimisväärne investeeringute ja võimsuse suurendamine avaldas vältimatult mõju kulustruktuurile ja suurendas Hiina eksportivate tootjate püsikulusid. See pidi omakorda struktuurselt mõjutama normaalväärtust ja seega dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(358)

Algse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodist (s.o 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009) 2021. aastani suurenes nende Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate tootmisvõimsus, kelle suhtes meetmeid kohaldatakse, rohkem kui kolm korda [747 000–955 000] tonnilt 2009. aastal [2 508 000–3 205 000] tonnile 2021. aastal. Nagu näitavad valitsuse strateegiad ning provintsi ja omavalitsuse tasandil välja antud planeerimisdokumendid (vt põhjendusi 69–75), on Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharu pärast algset uurimist muutunud, keskendudes taristusse tehtavatele märkimisväärsetele investeeringutele, teadusuuringute kiirendamisele tipptehnoloogia valdkonnas ning tugevate materjalide väljatöötamisele. Sedavõrd märkimisväärne investeeringute ja võimsuse suurendamine avaldas vältimatult mõju kulustruktuurile ja suurendas Hiina eksportivate tootjate püsikulusid. See pidi omakorda struktuurselt mõjutama normaalväärtust ja seega dumpingumarginaali.

| (359) | Võttes arvesse, et kohalik eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine on jäänud Hiinas stabiilseks ning see ei võimalda seega kasutada suuremat tootmisvõimsust ega hajutada suuremaid püsikulusid, proovisid Hiina eksportivad tootjad suurendada tootmismahtu, suurendades ekspordimüüki, peamiselt liitu (mis on Hiina eksportivate tootjate jaoks peamine ekspordi sihtkoht). Nende Hiina eksportivate tootjate tootmismahud, kelle suhtes meetmeid kohaldatakse, ligikaudu kahekordistusid pärast algset uurimist, mis on kooskõlas Hiinast liitu suunatud ekspordi kahekordistumisega kõnealuses ajavahemikus. Eksportmüügi suurendamiseks pidid tootjad kohandama oma ekspordihinda tasemele, mis on sobilik mahu piisavaks suurendamiseks (vt põhjendus 147, milles on käsitletud selle Hiinast pärineva impordi hinnalangust, mille suhtes meetmeid kohaldatakse). Seda iseloomustab fakt, et algse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodist kuni 2021. aastani Hiina ekspordi (mille suhtes meetmeid kohaldatakse) maht liitu peaaegu kahekordistus, kuigi selle suhtes kohaldati dumpinguvastaseid tollimakse ja seda müüdi dumpinguhinnaga, nagu on tehtud kindlaks käesoleva uurimise käigus (ning mis on kooskõlas 2017. aasta aegumise läbivaatamise tulemustega). Kokkuvõttes suurendasid Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad märkimisväärselt oma tootmisvõimsust ja kohandasid oma ekspordikäitumist, et saavutada kõnealust suurendamist õigustav tõhusus. Need muudatused mõjutasid struktuurselt normaalväärtust, Hiina eksportivate tootjate ekspordihinda ja seega nende dumpingumarginaali viisil, mida peetakse kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3 püsivaks. |
| --- | --- |

(359)

Võttes arvesse, et kohalik eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine on jäänud Hiinas stabiilseks ning see ei võimalda seega kasutada suuremat tootmisvõimsust ega hajutada suuremaid püsikulusid, proovisid Hiina eksportivad tootjad suurendada tootmismahtu, suurendades ekspordimüüki, peamiselt liitu (mis on Hiina eksportivate tootjate jaoks peamine ekspordi sihtkoht). Nende Hiina eksportivate tootjate tootmismahud, kelle suhtes meetmeid kohaldatakse, ligikaudu kahekordistusid pärast algset uurimist, mis on kooskõlas Hiinast liitu suunatud ekspordi kahekordistumisega kõnealuses ajavahemikus. Eksportmüügi suurendamiseks pidid tootjad kohandama oma ekspordihinda tasemele, mis on sobilik mahu piisavaks suurendamiseks (vt põhjendus 147, milles on käsitletud selle Hiinast pärineva impordi hinnalangust, mille suhtes meetmeid kohaldatakse). Seda iseloomustab fakt, et algse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodist kuni 2021. aastani Hiina ekspordi (mille suhtes meetmeid kohaldatakse) maht liitu peaaegu kahekordistus, kuigi selle suhtes kohaldati dumpinguvastaseid tollimakse ja seda müüdi dumpinguhinnaga, nagu on tehtud kindlaks käesoleva uurimise käigus (ning mis on kooskõlas 2017. aasta aegumise läbivaatamise tulemustega). Kokkuvõttes suurendasid Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad märkimisväärselt oma tootmisvõimsust ja kohandasid oma ekspordikäitumist, et saavutada kõnealust suurendamist õigustav tõhusus. Need muudatused mõjutasid struktuurselt normaalväärtust, Hiina eksportivate tootjate ekspordihinda ja seega nende dumpingumarginaali viisil, mida peetakse kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3 püsivaks.

5.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (360) | Komisjoni järelduste põhjal dumpingu jätkumise, kahju jätkumise ja liidu huvide kohta tuleks Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi dumpinguvastaseid meetmeid pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist säilitada. |
| --- | --- |

(360)

Komisjoni järelduste põhjal dumpingu jätkumise, kahju jätkumise ja liidu huvide kohta tuleks Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi dumpinguvastaseid meetmeid pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist säilitada.

| (361) | Lisaks sellele tuleks alusmääruse artikli 11 lõike 3 alusel korraldatud osalise vahepealse läbivaatamise tulemusena ja kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on väikseim lähtuvalt kahjumimarginaalist, mille alusel on kehtestatud praegu kehtivad meetmed, ning käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist. |
| --- | --- |

(361)

Lisaks sellele tuleks alusmääruse artikli 11 lõike 3 alusel korraldatud osalise vahepealse läbivaatamise tulemusena ja kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on väikseim lähtuvalt kahjumimarginaalist, mille alusel on kehtestatud praegu kehtivad meetmed, ning käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist.

| (362) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Lõplik dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7  % | 57,6  % | 23,7  % |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7  % | 57,1  % | 9,7  % |
| Muud valimisse kaasamata koostööd tegevad äriühingud | 17,2  % | 57,3  % | 17,2  % |
| Kõik muud äriühingud | 23,7  % | 57,6  % | 23,7  % |

(362)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7  %

57,6  %

23,7  %

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7  %

57,1  %

9,7  %

Muud valimisse kaasamata koostööd tegevad äriühingud

17,2  %

57,3  %

17,2  %

Kõik muud äriühingud

23,7  %

57,6  %

23,7  %

| (363) | Selleks et vähendada tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tollidele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(363)

Selleks et vähendada tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tollidele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (364) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tollid saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tollid peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tollid tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(364)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tollid saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tollid peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tollid tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (365) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(365)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (366) | Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja Hiinast pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes. Imporditud uurimisaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(366)

Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ja Hiinast pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes. Imporditud uurimisaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (367) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (104). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust kasutada tema suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(367)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (104). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust kasutada tema suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas.

104

Euroopa Liidu Teatajas

| (368) | Eksportija või tootjad, kes ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu perioodil, mida kasutati tema ekspordile praegu kohaldatava tollimaksu taseme määramiseks, võib esitada komisjonile taotluse, et tema suhtes kohaldataks dumpinguvastase tollimaksu määra, mis kehtib koostööd tegevatele äriühingutele, keda valimisse ei kaasatud. Komisjon peaks asjaomase taotluse rahuldama, kui on täidetud kolm tingimust. Uus eksportiv tootja peaks tõendama, et i) ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu perioodil, mida kasutati tema ekspordi suhtes kohaldatava tollimaksu taseme määramiseks, ii) ta ei ole seotud seda teinud äriühinguga ja seega kohaldatakse tema suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ning iii) ta on eksportinud vaatlusalust toodet pärast seda või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse seda märkimisväärses koguses teha. |
| --- | --- |

(368)

Eksportija või tootjad, kes ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu perioodil, mida kasutati tema ekspordile praegu kohaldatava tollimaksu taseme määramiseks, võib esitada komisjonile taotluse, et tema suhtes kohaldataks dumpinguvastase tollimaksu määra, mis kehtib koostööd tegevatele äriühingutele, keda valimisse ei kaasatud. Komisjon peaks asjaomase taotluse rahuldama, kui on täidetud kolm tingimust. Uus eksportiv tootja peaks tõendama, et i) ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu perioodil, mida kasutati tema ekspordi suhtes kohaldatava tollimaksu taseme määramiseks, ii) ta ei ole seotud seda teinud äriühinguga ja seega kohaldatakse tema suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ning iii) ta on eksportinud vaatlusalust toodet pärast seda või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse seda märkimisväärses koguses teha.

| (369) | Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. impordi asjus toimub eraldi uurimine ja tollimaksud võidakse kehtestada eraldi määrusega. |
| --- | --- |

(369)

Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. impordi asjus toimub eraldi uurimine ja tollimaksud võidakse kehtestada eraldi määrusega.

| (370) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist, ning et Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Huvitatud isikute esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

(370)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist, ning et Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Huvitatud isikute esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

| (371) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (105) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(371)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (105) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

105

Euroopa Liidu Teataja

| (372) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kohta arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(372)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kohta arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (välja arvatud õmblusniit ja Z-keeruga mitmekordne (korrutatud) või komplekslõng, mis on ette nähtud õmblusniidi tootmiseks, valmis värvimiseks ja viimistlemiseks, lõdvalt keritud augustatud plastpoolile) ja mis praegu kuulub CN-koodi ex 5402 20 00 (TARICi kood 5402200010) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

| Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7  % | 899E |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7  % | 899F |
| Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 17,2  % | A977 |
| Kõik muud äriühingud (v.a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. – TARICi lisakood A976) | 23,7  % | A999 |

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7  %

899E

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7  %

899F

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

17,2  %

A977

Kõik muud äriühingud (v.a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. – TARICi lisakood A976)

23,7  %

A999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollidele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav (uurimisalune toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

5.   Kui mis tahes asjaosaline, kes on pärit Hiina Rahvavabariigist, esitab komisjonile piisavaid tõendeid selle kohta, et:

| a) | ta ei eksportinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (1. jaanuar 2021 – 31. detsember 2021) Hiina Rahvavabariigist pärit tooteid, mida on kirjeldatud lõikes 1, |
| --- | --- |

a)

ta ei eksportinud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (1. jaanuar 2021 – 31. detsember 2021) Hiina Rahvavabariigist pärit tooteid, mida on kirjeldatud lõikes 1,

| b) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| c) | ta on lõikes 1 kirjeldatud vaatlusaluseid tooteid pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida pärast selle perioodi lõppu neid tooteid liitu märkimisväärses koguses,
  võib komisjon muuta lisa, et kohaldada selle äriühingu suhtes koostööd tegevate, kuid valimisse kaasamata tootjate suhtes kohaldatavat tollimaksu, mis on 17,2 %. |
| --- | --- |

c)

ta on lõikes 1 kirjeldatud vaatlusaluseid tooteid pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida pärast selle perioodi lõppu neid tooteid liitu märkimisväärses koguses,

võib komisjon muuta lisa, et kohaldada selle äriühingu suhtes koostööd tegevate, kuid valimisse kaasamata tootjate suhtes kohaldatavat tollimaksu, mis on 17,2 %.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 315, 1.12.2010, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

3

(4)  
  ELT L 49, 25.2.2017, lk 6.

4

(5)  
  ELT L 167, 30.6.2017, lk 31.

5

(6)  WT/DS295/AB/R, 29. november 2005.

6

(7)  
  ELT C 248, 30.6.2022, lk 107.

7

(8)  
  ELT C 205, 31.5.2021, lk 4.

8

(9)  
  ELT C 87, 23.2.2022, lk 2 ja ELT C 248, 30.6.2022, lk 142.

9

(10)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2.

10

(11)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

11

(12)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

12

(13)  Kättesaadav aadressil: Hiina Rahvavabariigi põhiseadus (npc.gov.cn), viimati vaadatud 15. novembril 2022.

13

(14)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

14

(15)  Aruande 3. peatükk, lk 41 ja lk 73–74.

15

(16)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

16

(17)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

17

(18)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

18

(19)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170 ja 200–201.

19

(20)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; aruande 4. peatükk, lk 50 ja 84; aruande 5. peatükk, lk 108–109.

20

(21)  Vt: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_70517450166132 (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

21

(22)  Vt: http://www.szse.cn/disclosure/listed/bulletinDetail/index.html?786334a3-123e-4960-bb6a-19fa0d397bd9, lk 99 (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

22

(23)  Vt näiteks HKP põhikirja artikkel 33, Hiina äriühinguseaduse artikkel 19 või HKP keskkomitee peabüroo 2020. aasta suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks.

23

(24)  Vt: cfa.com.cn (viimati vaadatud 21. novembril 2022).

24

(25)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

25

(26)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

26

(27)  Vt näiteks: Blanchette, J. „Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster“ (Xi risk: võidujooks võimu kindlustamiseks ja katastroofi vältimiseks); Foreign Affairs, kd 100, nr 4, 2021. aasta juuli/august, lk 10–19.

27

(28)  Aruande 2. peatükk, lk 31–2.

28

(29)  Kättesaadav aadressil: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (viimati vaadatud 15. novembril 2022).

29

(30)  Kättesaadav aadressil: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (viimati vaadatud 15. novembril 2022).

30

(31)  Financial Times (2020), „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“ (Hiina Kommunistlik Partei võtab suurema kontrolli eraettevõtluse üle), kättesaadav aadressil: https://on.ft.com/3mYxP4j (viimati vaadatud 15. novembril 2022).

31

(32)  Vt: http://www.szse.cn/disclosure/listed/bulletinDetail/index.html?786334a3-123e-4960-bb6a-19fa0d397bd9, lk 43 (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

32

(33)  Vt: https://www.guxiandao.com/index.php?g=news&m=index&a=view&id=161 (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

33

(34)  Aruande peatükid 14.1–14.3.

34

(35)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja lk 83.

35

(36)  Kättesaadav aadressil: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/yj/art/2022/art_a01b7532a39a41e891d2540da6981d72.html (viimati vaadatud 17. novembril 2022).

36

(37)  Optimeerida piirkondlikku paigutust, tugevdada rahvusvahelist koostööd, edendada digiüleminekut, kõrvaldada ebatõhusad tootmismeetodid, korraldada ühinemisi ja ümberkorraldusi kooskõlas seaduste ja eeskirjadega, soodustada juhtpositsioonil ettevõtete teket, edendada suurte ja väikeste ettevõtete integratsiooni ja arengut ning kindlustada ja suurendada tööstuslikku konkurentsivõimet.

37

(38)  Samas, artikkel II.

38

(39)  Kättesaadav aadressil: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (viimati vaadatud 17. novembril 2022).

39

(40)  Vt kava V peatükk.

40

(41)  Vt kava punkt 2.2.2.

41

(42)  Vt kava punkt 4.1.1.

42

(43)  Vt kava punkt 4.1.3.

43

(44)  Kättesaadav aadressil: www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/t20211207_2666343.htm (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

44

(45)  Vt kava punkt III.2.5.

45

(46)  Vt kava punkt III.4.1. Kättesaadav aadressil:

46

https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210707/1162695.shtml (viimati vaadatud 22. novembril 2022).

(47)  Kättesaadav aadressil: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

47

(48)  Vt kava punkt III.2.1.

48

(49)  Vt kava. Kättesaadav aadressil:

49

https://www.zj.gov.cn/art/2021/6/24/art_1229540815_4671249.html (viimati vaadatud 22. novembril 2022).

(50)  Vt kava punkt IV.7.

50

(51)  Kättesaadav aadressil: https://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkml/szfwj/qtgw/202108/t20210803_9538603.html (viimati vaadatud 22. novembril 2022).

51

(52)  Vt kava punkt III.1.4.

52

(53)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

53

(54)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

54

(55)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

55

(56)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

56

(57)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

57

(58)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

58

(59)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

59

(60)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

60

(61)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

61

(62)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

62

(63)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128 ja 133–135.

63

(64)  Vt Hiina pangandust ja kindlustust reguleeriva komisjoni (edaspidi „CBIRC“) ametlik poliitikadokument, 28. august 2020: „Kolme aasta tegevuskava, mille eesmärk on parandada äriühingute üldjuhtimist pangandus- ja kindlustussektoris (2020–2022)“, kättesaadav aadressil: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (viimati vaadatud 15. novembril 2022). Tegevuskava järgi tuleb „tugevamini juurutada seda vaimsust, millest on kantud peasekretär Xi Jinpingi põhisõnavõtt finantssektoris tehtava äriühingujuhtimise reformi kohta“. Tegevuskava II osa eesmärk on aidata kaasa partei- ja äriühingujuhtimise orgaanilisele lõimumisele: „me lõimime partei juhtimise äriühingu üldjuhtimisega senisest süstemaatilisemalt, standardiseeritumalt ja protseduuripõhisemalt [...] Peamised tegevuse ja juhtimisega seotud teemad tuleb läbi arutada parteikomiteega, enne kui äriühingu direktorite nõukogu või kõrgem juhtkond otsuse teeb.“

64

(65)  Vt CBIRC „Teatis äripankade tulemuslikkuse hindamise meetodi kohta“, avaldatud 15. detsembril 2020, http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (viimati vaadatud 12. aprillil 2021).

65

(66)  Kättesaadav aadressil: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

66

(67)  Vt kava kaitsemeetmete jaotise punkt 3.

67

(68)  Kättesaadav aadressil: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114-3.shtml (viimati vaadatud 22. novembril 2022).

68

(69)  Vt kava punkt 8.7.

69

(70)  Vt: http://zj.sina.cn/shaoxing/2022-03-03/detail-imcwipih6326336.d.html (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

70

(71)  Vt IMFi töödokument „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Hiina ettevõtlussektori laenukoormuse probleemi lahendamine), autorid Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktoober 2016, WP/16/203.

71

(72)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128 ja 133–135.

72

(73)  Vt OECD (2019), „OECD Economic Surveys: China 2019“ (OECD majandusuuringud: Hiina 2019), OECD Publishing, Pariis, lk 29, kättesaadav aadressil:

73

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (viimati vaadatud 15. novembril 2022).

(74)  Vt: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (viimati vaadatud 22. novembril 2022).

74

(75)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

75

(76)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

76

(77)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33). Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest.

77

(78)  Vt https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, lk 160.

78

(79)  Vt https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, lk 117.

79

(80)  Komisjon teavitas valimisse kaasatud koostööd tegevaid eksportivaid tootjaid oma kavatsusest kasutada nende tootjate esitatud andmeid aegumise läbivaatamise otstarbel. Ühtegi vastuväidet ei esitatud.

80

(81)  Wood Mackenzie, vt https://www.woodmac.com/

81

(82)  Komisjoni 24. veebruari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/325, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 49, 25.2.2017, lk 6), nagu seda on muudetud komisjoni 29. juuni 2017. aasta rakendusmäärusega (EL) 2017/1159, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 1105/2010 ja komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/325 seoses selle toote määratlusega, mille impordi suhtes praegu kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid (Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugev polüesterlõng), ning millega nähakse teatavatel juhtudel ette võimalus tollimaksude tagasimaksmiseks või vähendamiseks (ELT L 167, 30.6.2017, lk 31).

82

(83)  Ligikaudu 14 %, kui võtta arvesse ainult eksporti, mille suhtes kohaldatakse meetmeid.

83

(84)  Riikide 2022. aasta poolaastaaruanded WTO veebisaidil https://www.wto.org/english/tratop_e/adp_e/adp_e.htm

84

(85)  Vt täpsemalt: „Fujian Billion diversifies into industrial yarn production“ (Fujian Billion hakkab tegutsema tööstusliku lõnga tootmise valdkonnas) (innovationintextiles.com) ja http://en.three-v.com.cn/about.html.

85

(86)  Komisjoni 22. juuni 2022. aasta rakedusmäärus (EL) 2022/977, millega kiidetakse heaks kaks uue eksportiva tootja režiimi taotlust seoses Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste meetmetega pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/325 (ELT L 167, 24.6.2022, lk 55).

86

(87)  Artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas sisaldab andmeid selliste toodete impordi kohta, mille suhtes kehtivad dumpingu- või subsiidiumivastased meetmed või uurimised ning mis on saadud nii menetlusega seotud riikidelt ja eksportivatelt tootjatelt kui ka muudelt kolmandatelt riikidelt ja muudelt eksportivatelt tootjatelt, kümnekohaliste TARICi koodide ning TARICi lisakoodide tasandil.

87

(88)  Hiina nende eksportivate tootjate näitajaid, kes peavad tasuma tollimaksu, ei käsitata konfidentsiaalsena. Kuid kui esitada üksikasjalikud andmed, siis saaks sellest kaudselt tuletada Hailide täpsed impordinäitajad, kes on eksportija, kelle suhtes tollimaksu ei kohaldata.

88

(89)  Komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2239, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit elektrit võrku tootvate terasest tuuleturbiinimastide impordi suhtes (ELT L 450, 16.12.2021, lk 59, edaspidi „tuuleturbiinimastide juhtum“).

89

(90)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

90

(91)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

91

(92)  2021. aasta aruande lk 133.

92

(93)  2021. aasta aruande lk 61, saadaval aadressil https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf.

93

(94)  Vt Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, lk 158, märkus 3, segmentide aruandlus, a) välistulu ning kataloog aastaaruande lk 205.

94

(95)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

95

(96)  http://www.macmap.org

96

(97)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

97

(98)  Andmed tööjõukulude kohta on kättesaadavad aadressil https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo.

98

(99)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789.

99

(100)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

100

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459

(101)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

101

(102)  Komisjoni talituste töödokument „Significant distortions in the economy of the Russian Federation for the purposes of trade defence investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Venemaa Föderatsiooni majanduses), 22.10.2020, SWD(2020) 242 final.

102

(103)  Komisjoni 25. septembri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1336 (millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate polüvinüülalkoholide impordi suhtes (ELT L 315, 29.9.2020, lk 1)) põhjendus 352.

103

(104)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

104

(105)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

105

---

LISA

Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse (TARICi lisakood A977):

| Ettevõtte nimi | Linn |
| --- | --- |
| Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. | Jinjiang |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co., Ltd. | Suzhou |
| Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd. | Yixing |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd. | Suzhou |
| Zhejiang Kingsway High-tech Fiber Co., Ltd. | Haining |
| Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd. | Taizhou |

Ettevõtte nimi

Linn

Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd.

Jinjiang

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co., Ltd.

Suzhou

Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd.

Yixing

Oriental Industries (Suzhou) Ltd.

Suzhou

Zhejiang Kingsway High-tech Fiber Co., Ltd.

Haining

Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd.

Taizhou

---

| 12.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/58 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/58

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/935,

11. mai 2023,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. toodetud Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Esialgne uurimine ja kehtivad meetmed

Esialgne uurimine ja kehtivad meetmed

| (1) | Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed vahemikus 5,1–9,8 % esialgu nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1105/2010 (2) (edaspidi „esialgsed meetmed“). |
| --- | --- |

(1)

Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed vahemikus 5,1–9,8 % esialgu nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1105/2010 (2) (edaspidi „esialgsed meetmed“).

2

| (2) | Esialgseid meetmeid kohaldati Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga kogu impordi suhtes, v.a Hiina eksportivate tootjate Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (edaspidi „Hailide“) ja Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (edaspidi „Huachun“) toodetud eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes. Nendele äriühingutele ei kehtestatud algselt tollimaksumäära (määrus (EL) nr 1105/2010), kuna dumpingut ei tuvastatud. |
| --- | --- |

(2)

Esialgseid meetmeid kohaldati Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga kogu impordi suhtes, v.a Hiina eksportivate tootjate Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (edaspidi „Hailide“) ja Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (edaspidi „Huachun“) toodetud eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes. Nendele äriühingutele ei kehtestatud algselt tollimaksumäära (määrus (EL) nr 1105/2010), kuna dumpingut ei tuvastatud.

| (3) | Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast esimest aegumise läbivaatamist jättis komisjon esialgsed meetmed kehtima komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/325, (3) nagu seda on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1159 (4). |
| --- | --- |

(3)

Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast esimest aegumise läbivaatamist jättis komisjon esialgsed meetmed kehtima komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/325, (3) nagu seda on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1159 (4).

3

4

| (4) | 23. veebruaril 2022 algatati alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kehtivate meetmete teine aegumise läbivaatamine ja 30. juunil 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, (5) mille ulatus piirdus dumpingu kontrollimisega (6). |
| --- | --- |

(4)

23. veebruaril 2022 algatati alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kehtivate meetmete teine aegumise läbivaatamine ja 30. juunil 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohane osaline vahepealne läbivaatamine, (5) mille ulatus piirdus dumpingu kontrollimisega (6).

5

6

| (5) | Kooskõlas WTO apellatsioonikogu aruandega juhtumis „Mehhiko – loomaliha ja riisiga seotud lõplikud dumpinguvastased meetmed“ (7) (edaspidi „WTO apellatsioonikogu aruanne“) ei käsitletud määrusega (EL) nr 1105/2010 kehtestatud esialgsete meetmete edasiste läbivaatamiste käigus Hailidet ja Huachuni ning nende suhtes ei kohaldata kehtivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas WTO apellatsioonikogu aruandega juhtumis „Mehhiko – loomaliha ja riisiga seotud lõplikud dumpinguvastased meetmed“ (7) (edaspidi „WTO apellatsioonikogu aruanne“) ei käsitletud määrusega (EL) nr 1105/2010 kehtestatud esialgsete meetmete edasiste läbivaatamiste käigus Hailidet ja Huachuni ning nende suhtes ei kohaldata kehtivaid meetmeid.

7

1.2.   Algatamine

Algatamine

| (6) | 30. juunil 2022 algatas komisjon alusmääruse artikli 5 kohaselt dumpinguvastase uurimise Hailide toodetud ja liitu eksporditud eriti tugeva polüesterlõnga impordi kohta. Algatamisteade (edaspidi „algatamisteade“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (8). |
| --- | --- |

(6)

30. juunil 2022 algatas komisjon alusmääruse artikli 5 kohaselt dumpinguvastase uurimise Hailide toodetud ja liitu eksporditud eriti tugeva polüesterlõnga impordi kohta. Algatamisteade (edaspidi „algatamisteade“) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (8).

Euroopa Liidu Teatajas

8

| (7) | Komisjon algatas uurimise pärast seda, kui Euroopa kunstkiutootjate ühendus (edaspidi „CIRFS“ või „kaebuse esitaja“) esitas 16. mail 2022 kaebuse liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon algatas uurimise pärast seda, kui Euroopa kunstkiutootjate ühendus (edaspidi „CIRFS“ või „kaebuse esitaja“) esitas 16. mail 2022 kaebuse liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

| (8) | Uurimine hõlmab ainult asjaomast eksportivat tootjat (Hailide) ja temaga seotud äriühinguid. Teine eksportiv tootja Huachun, kellele ei kehtestatud samuti dumpinguvastase tollimaksu määra uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed, lõpetas 2021. aastal tegevuse. Seega ei käsitata käesoleva uurimise otstarbel Huachuni eriti tugeva polüesterlõnga eksportiva tootja ja asjaomase isikuna. |
| --- | --- |

(8)

Uurimine hõlmab ainult asjaomast eksportivat tootjat (Hailide) ja temaga seotud äriühinguid. Teine eksportiv tootja Huachun, kellele ei kehtestatud samuti dumpinguvastase tollimaksu määra uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed, lõpetas 2021. aastal tegevuse. Seega ei käsitata käesoleva uurimise otstarbel Huachuni eriti tugeva polüesterlõnga eksportiva tootja ja asjaomase isikuna.

1.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (9) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks sellele teavitas ta uurimise algatamisest eraldi asjaomast eksportivat tootjat ja Hiina ametiasutusi ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(9)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks sellele teavitas ta uurimise algatamisest eraldi asjaomast eksportivat tootjat ja Hiina ametiasutusi ning kutsus neid osalema.

| (10) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(10)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (11) | Kasutajate ühendus ja viis kasutajat taotlesid komisjoni talitustelt ärakuulamist ja neile anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(11)

Kasutajate ühendus ja viis kasutajat taotlesid komisjoni talitustelt ärakuulamist ja neile anti selleks võimalus.

1.4.   Liidu tootjate ja sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate ja sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (12) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon toote tootmis- ja müügimahtudest, võttes arvesse nende geograafilist asukohta. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes rohkem kui 50 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust ELis ja hinnangulisest kogumüügimahust ELis. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi esialgse valimi kohta, mis kinnitati lõpliku valimina. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon toote tootmis- ja müügimahtudest, võttes arvesse nende geograafilist asukohta. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes rohkem kui 50 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust ELis ja hinnangulisest kogumüügimahust ELis. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ükski huvitatud isik ei esitanud märkusi esialgse valimi kohta, mis kinnitati lõpliku valimina. Valim on liidu tootmisharu suhtes representatiivne.

| (13) | Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on liidu sõltumatute importijate puhul vajalik, paluti neil isikutel endast teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Üks sõltumatu importija andis endast huvitatud isikuna teada, aga ei esitanud väljavõttelise uuringu jaoks küsitud teavet. Seega ei olnud sõltumatute importijate väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on liidu sõltumatute importijate puhul vajalik, paluti neil isikutel endast teada anda ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Üks sõltumatu importija andis endast huvitatud isikuna teada, aga ei esitanud väljavõttelise uuringu jaoks küsitud teavet. Seega ei olnud sõltumatute importijate väljavõtteline uuring vajalik.

1.5.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (14) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, mis käsitles oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, mis käsitles oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (15) | Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele, kasutajatele ja asjaomasele eksportivale tootjale. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele, kasutajatele ja asjaomasele eksportivale tootjale. Samad küsimustikud tehti menetluse algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt.

| (16) | Komisjon sai küsimustikule vastused Hailidelt ja kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Küsimustikule saadi vastused ka kahelt eriti tugeva polüesterlõnga kasutajalt. Kuid neid vastuseid ei saanud käesoleva menetluse kontekstis arvesse võtta, kuna need kasutajad ei kasutanud Hailide toodetud vaatlusalust toodet. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon sai küsimustikule vastused Hailidelt ja kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt. Küsimustikule saadi vastused ka kahelt eriti tugeva polüesterlõnga kasutajalt. Kuid neid vastuseid ei saanud käesoleva menetluse kontekstis arvesse võtta, kuna need kasutajad ei kasutanud Hailide toodetud vaatlusalust toodet.

| (17) | Arvestades COVID-19 puhangut ning paljude liikmesriikide ja kolmandate riikide kehtestatud meetmeid pandeemia leviku tõkestamiseks, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike Hailide ruumides Hiinas. |
| --- | --- |

(17)

Arvestades COVID-19 puhangut ning paljude liikmesriikide ja kolmandate riikide kehtestatud meetmeid pandeemia leviku tõkestamiseks, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike Hailide ruumides Hiinas.

| (18) | Selle asemel ristkontrollis komisjon Hailidega koostöös kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuse tegemiseks (9). |
| --- | --- |

(18)

Selle asemel ristkontrollis komisjon Hailidega koostöös kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta kaugmeetodil kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks otsuse tegemiseks (9).

9

| (19) | Samuti tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | asjaomase eksportiva tootja seotud kaupleja: Hailide Fibers Europe A/S, Taani; |
| --- | --- | --- |

(19)

Samuti tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

asjaomase eksportiva tootja seotud kaupleja: Hailide Fibers Europe A/S, Taani;

| b) | liidu tootjad:






  — | Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- |

b)

liidu tootjad:

—

Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Prantsusmaa;

| — | PHP Fibers GmbH, Obernburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Obernburg, Saksamaa;

| — | Brilen Tech S.A., Zaragoza, Hispaania. |
| --- | --- |

—

Brilen Tech S.A., Zaragoza, Hispaania.

1.6.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (20) | 30. jaanuaril 2023 teavitas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 19a lõikega 2 huvitatud isikuid kavatsusest jätta ajutised meetmed kehtestamata. Komisjon ei kehtestanud selle uurimise käigus ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid, et viia kõnealuse menetluse lõplikud tulemused ajaliselt kooskõlla aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamisega, millele on osutatud põhjenduses 4. |
| --- | --- |

(20)

30. jaanuaril 2023 teavitas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 19a lõikega 2 huvitatud isikuid kavatsusest jätta ajutised meetmed kehtestamata. Komisjon ei kehtestanud selle uurimise käigus ajutisi dumpinguvastaseid meetmeid, et viia kõnealuse menetluse lõplikud tulemused ajaliselt kooskõlla aegumise läbivaatamise ja osalise vahepealse läbivaatamisega, millele on osutatud põhjenduses 4.

| (21) | 20. veebruaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks leidis 20. märtsil 2023 aset täiendav avalikustamine. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. |
| --- | --- |

(21)

20. veebruaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks leidis 20. märtsil 2023 aset täiendav avalikustamine. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi.

| (22) | Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Kõigile vastava taotluse esitanud isikutele võimaldati ärakuulamine.

1.7.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (23) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(23)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (24) | Uurimisalune toode on eriti tugev polüesterlõng, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (välja arvatud õmblusniit ja Z-keeruga mitmekordne (korrutatud) ja komplekslõng, mis on ette nähtud õmblusniidi tootmiseks, valmis värvimiseks ja viimistlemiseks, lõdvalt keritud augustatud plastpoolile), mis praegu kuulub CN-koodi ex 5402 20 00 (TARICi kood 5402200010) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). CN- ja TARICi koodid on esitatud üksnes informatsiooniks ja tariifne klassifikatsioon võib hiljem muutuda. |
| --- | --- |

(24)

Uurimisalune toode on eriti tugev polüesterlõng, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (välja arvatud õmblusniit ja Z-keeruga mitmekordne (korrutatud) ja komplekslõng, mis on ette nähtud õmblusniidi tootmiseks, valmis värvimiseks ja viimistlemiseks, lõdvalt keritud augustatud plastpoolile), mis praegu kuulub CN-koodi ex 5402 20 00 (TARICi kood 5402200010) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). CN- ja TARICi koodid on esitatud üksnes informatsiooniks ja tariifne klassifikatsioon võib hiljem muutuda.

| (25) | Eriti tugevat polüesterlõnga kasutatakse mitmesugusel otstarbel, näiteks rehvivööde, laia kanga, turvavööde, turvapatjade, nööride ja võrkude tootmisel ning mitmel tööstuslikul otstarbel. |
| --- | --- |

(25)

Eriti tugevat polüesterlõnga kasutatakse mitmesugusel otstarbel, näiteks rehvivööde, laia kanga, turvavööde, turvapatjade, nööride ja võrkude tootmisel ning mitmel tööstuslikul otstarbel.

2.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (26) | Käesoleva uurimise vaatlusalune toode on Hiinast pärit uurimisalune toode, mille on tootnud Hailide. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva uurimise vaatlusalune toode on Hiinast pärit uurimisalune toode, mille on tootnud Hailide.

2.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (27) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu; |
| --- | --- | --- |

(27)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu;

| — | uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning

| — | uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (28) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(28)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (29) | Uurimise algatamise ajal kättesaadavad tõendid osutasid Hiinas oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seepärast pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. |
| --- | --- |

(29)

Uurimise algatamise ajal kättesaadavad tõendid osutasid Hiinas oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Seepärast pidas komisjon asjakohaseks algatada uurimine, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

| (30) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon Hailidet üles esitama teavet eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Hailide esitas asjakohase teabe. |
| --- | --- |

(30)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks kutsus komisjon Hailidet üles esitama teavet eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatud sisendite kohta. Hailide esitas asjakohase teabe.

| (31) | Lisaks kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

| (32) | Algatamisteate punktis 6.3.2 teatas komisjon huvitatud isikutele, et selles etapis kättesaadava teabe põhjal võib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt olla asjakohane võrdlusriik Türgi. |
| --- | --- |

(32)

Algatamisteate punktis 6.3.2 teatas komisjon huvitatud isikutele, et selles etapis kättesaadava teabe põhjal võib alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt olla asjakohane võrdlusriik Türgi.

| (33) | Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele.

| (34) | 19. juulil 2022 avaldas komisjon esimese teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavate allikate kohta (edaspidi „esimene teade“), milles ta teavitas huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(34)

19. juulil 2022 avaldas komisjon esimese teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavate allikate kohta (edaspidi „esimene teade“), milles ta teavitas huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (35) | Selles teates esitas komisjon ka esialgse loetelu kõigist teadaolevatest tootmisteguritest, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida eriti tugeva polüesterlõnga tootmisel kasutatakse. Lisaks nimetas komisjon võimalike võrdlusriikidena Türgit, Brasiiliat ja Taid. Komisjon andis kõikidele huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjonile esitasid märkused Hailide ja kaebuse esitaja. |
| --- | --- |

(35)

Selles teates esitas komisjon ka esialgse loetelu kõigist teadaolevatest tootmisteguritest, nagu toorained, tööjõud ja energia, mida eriti tugeva polüesterlõnga tootmisel kasutatakse. Lisaks nimetas komisjon võimalike võrdlusriikidena Türgit, Brasiiliat ja Taid. Komisjon andis kõikidele huvitatud isikutele võimaluse esitada märkusi. Komisjonile esitasid märkused Hailide ja kaebuse esitaja.

| (36) | Komisjon avaldas pärast saadud märkuste analüüsimist 30. novembril 2022 normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva teise teate (edaspidi „teine teade“) (esimene teade ja teine teade edaspidi ühiselt „teated“). |
| --- | --- |

(36)

Komisjon avaldas pärast saadud märkuste analüüsimist 30. novembril 2022 normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavaid allikaid käsitleva teise teate (edaspidi „teine teade“) (esimene teade ja teine teade edaspidi ühiselt „teated“).

| (37) | Teises teates ajakohastas komisjon tootmistegurite loetelu ja teavitas huvitatud isikuid oma kavatsusest kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt võrdlusriigina Türgit. Samuti teatas ta huvitatud isikutele, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootjate avalikult kättesaadavate finantsaruannete põhjal. 16. detsembril 2022 avaldati täiendav teade läbivaadatud vahetuskurssidega mitme võrdlusaluse kohta, mis sisaldas üksikasjalikumat tööjõukulude arvutamise võrdlusalust, ning lisati see avatud toimikule. |
| --- | --- |

(37)

Teises teates ajakohastas komisjon tootmistegurite loetelu ja teavitas huvitatud isikuid oma kavatsusest kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande kohaselt võrdlusriigina Türgit. Samuti teatas ta huvitatud isikutele, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootjate avalikult kättesaadavate finantsaruannete põhjal. 16. detsembril 2022 avaldati täiendav teade läbivaadatud vahetuskurssidega mitme võrdlusaluse kohta, mis sisaldas üksikasjalikumat tööjõukulude arvutamise võrdlusalust, ning lisati see avatud toimikule.

| (38) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Märkused saadi Hailidelt, kaebuse esitajalt ja kasutajate rühmalt (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex ja Jakob Eschbach). |
| --- | --- |

(38)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. Märkused saadi Hailidelt, kaebuse esitajalt ja kasutajate rühmalt (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex ja Jakob Eschbach).

| (39) | Pärast saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon järeldusele, et Türgi on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjuseid on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktis 3.3.2. |
| --- | --- |

(39)

Pärast saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon järeldusele, et Türgi on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjuseid on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktis 3.3.2.

3.2.   Alusmääruse artikli 18 kohaldamine

Alusmääruse artikli 18 kohaldamine

| (40) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Hiina valitsuselt küsimustiku vastuseid ei saadud. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Hiina valitsuselt küsimustiku vastuseid ei saadud. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

3.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (41) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(41)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (42) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(42)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (43) | Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(43)

Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.3.1.   
  Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

3.3.1.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (44) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:






  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(44)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalikku mõju:

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“. |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

| (45) | Kuna alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamiseks kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka ekspordiriigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kui ekspordiriigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel. |
| --- | --- |

(45)

Kuna alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b esitatud loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Ühtlasi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõestamiseks kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Moonutuste olemasolu üldisel hindamisel võib arvesse võtta ka ekspordiriigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kui ekspordiriigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel.

| (46) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“. |
| --- | --- |

(46)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

| (47) | Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud Hiina kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (10) milles kinnitati valitsuse olulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikule. Kaebuse esitaja osutas ka muudele dokumentidele, mille Hiina ametiasutused on riiklikul (11) või provintsi (12) tasandil väljastanud ja mis täiendavad aruannet. |
| --- | --- |

(47)

Selle sätte kohaselt on komisjon avaldanud Hiina kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (10) milles kinnitati valitsuse olulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisaldunud tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimise algatamise etapis uurimistoimikule. Kaebuse esitaja osutas ka muudele dokumentidele, mille Hiina ametiasutused on riiklikul (11) või provintsi (12) tasandil väljastanud ja mis täiendavad aruannet.

10

11

12

| (48) | Täpsemalt väitis kaebuse esitaja, et tootmistegurid, sh eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kuluv põhitooraine ja energia on suurel määral moonutatud. Kaebuses osutati aruandele ja selles kindlaks tehtud moonutustele keemiasektoris, sh monoetüleenglükooli ja puhta treftaalhappe tootmisharus. Lisaks sellele osutas kaebuse esitaja Zhejiangi provintsi nafta- ja keemiatööstuse arengu 14. viisaastakukavale ning selles tehtud üleskutsele arendada naftakeemiasaaduste eelneva ja kesketapi tootmisharu. Lisaks sellele juhiti kaebuses tähelepanu energiakulude olemasolevatele moonutustele, viidates aruandele. Kaebuse esitaja märkis samuti, et Hiina ametiasutused toetavad keemiatööstust eeliskohtlevat eelarve- ja finantspoliitikat, muu hulgas kooskõlas 14. riiklike ja provintsi viisaastakukavadega antud volitusega „optimeerida ja struktuurselt kohandada toorainete tootmisharusid, näiteks naftakeemiasaadused,“ ning kiirendada „ettevõtete ümberkujundamist ja täiustamist olulistes tootmisharudes, näiteks kemikaalisektoris“. Kaebuse esitaja tõi esile riigi sekkumise tööturul ja maakasutusõiguste puhul ning fakti, et eriti tugeva polüesterlõnga tootjad said kasutada ekspordilaene. Seda arvesse võttes esitas kaebuse esitaja mõned konkreetsed näited selle kohta, kuidas Hailide võis saada kasu moonutustest toorainete hankimisel või tulenevalt valitsusasutustelt rahalise toetuse saamisest. |
| --- | --- |

(48)

Täpsemalt väitis kaebuse esitaja, et tootmistegurid, sh eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kuluv põhitooraine ja energia on suurel määral moonutatud. Kaebuses osutati aruandele ja selles kindlaks tehtud moonutustele keemiasektoris, sh monoetüleenglükooli ja puhta treftaalhappe tootmisharus. Lisaks sellele osutas kaebuse esitaja Zhejiangi provintsi nafta- ja keemiatööstuse arengu 14. viisaastakukavale ning selles tehtud üleskutsele arendada naftakeemiasaaduste eelneva ja kesketapi tootmisharu. Lisaks sellele juhiti kaebuses tähelepanu energiakulude olemasolevatele moonutustele, viidates aruandele. Kaebuse esitaja märkis samuti, et Hiina ametiasutused toetavad keemiatööstust eeliskohtlevat eelarve- ja finantspoliitikat, muu hulgas kooskõlas 14. riiklike ja provintsi viisaastakukavadega antud volitusega „optimeerida ja struktuurselt kohandada toorainete tootmisharusid, näiteks naftakeemiasaadused,“ ning kiirendada „ettevõtete ümberkujundamist ja täiustamist olulistes tootmisharudes, näiteks kemikaalisektoris“. Kaebuse esitaja tõi esile riigi sekkumise tööturul ja maakasutusõiguste puhul ning fakti, et eriti tugeva polüesterlõnga tootjad said kasutada ekspordilaene. Seda arvesse võttes esitas kaebuse esitaja mõned konkreetsed näited selle kohta, kuidas Hailide võis saada kasu moonutustest toorainete hankimisel või tulenevalt valitsusasutustelt rahalise toetuse saamisest.

| (49) | Nagu on märgitud põhjenduses 40, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja kaebuse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(49)

Nagu on märgitud põhjenduses 40, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja kaebuse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (50) | Märkused esitasid Hailide ja kasutajate rühm. Väiteid on käsitletud allpool punktis 3.3.1.11. |
| --- | --- |

(50)

Märkused esitasid Hailide ja kasutajate rühm. Väiteid on käsitletud allpool punktis 3.3.1.11.

| (51) | Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Selles analüüsis käsitleti valitsuse olulist sekkumist Hiina majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiinas. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada Hiina omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Selles analüüsis käsitleti valitsuse olulist sekkumist Hiina majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul. Komisjon täiendas neid tõendeid oma uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu Hiinas.

3.3.1.2.   Olulised moonutused, mis mõjutavad omamaiseid hindu ja kulusid Hiinas

Olulised moonutused, mis mõjutavad omamaiseid hindu ja kulusid Hiinas

| (52) | Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellest lähtuvalt juhitakse Hiina majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olevat majandust peetakse „rahvamajanduse juhtivaks jõuks“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (13). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud lausa sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (14). |
| --- | --- |

(52)

Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellest lähtuvalt juhitakse Hiina majandust. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olevat majandust peetakse „rahvamajanduse juhtivaks jõuks“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (13). Hiina majanduse üldine korraldus seega mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud lausa sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hea näide selle kohta on Hiina asjaõigus, milles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ja tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Teised omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (14).

13

14

| (53) | Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi iseloomulik joon on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (15). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ja kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa tugevamini, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsus rakendab laiaulatuslikku makromajanduslikku kontrolli vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(53)

Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitatakse põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi põhisüsteem on sotsialistlik süsteem“ järele lisati uus teine lause, mille kohaselt „Hiinale omase sotsialismi iseloomulik joon on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (15). See näitab, et HKP kontroll Hiina majanduse üle on väljaspool kahtlust ja kasvab veelgi. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning see avaldub märksa tugevamini, kui on tavapärane teistes riikides, kus valitsus rakendab laiaulatuslikku makromajanduslikku kontrolli vabaturujõudude toimimise piires.

15

| (54) | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (16). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil. |
| --- | --- |

(54)

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste sihtidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (16). Hiina ametiasutused sekkuvad majandusse mitmel moel, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi kaudu ning regulatiivse keskkonna tasandil.

16

| (55) | Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõigi sellega seotud kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõigil valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samas kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades määratakse kindlaks ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad siiani täpseid toodangueesmärke. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevuse tõhusalt kohandama vastavaks planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.3.1.5 allpool) (17). |
| --- | --- |

(55)

Esiteks reguleeritakse Hiina majandust üldise halduskontrolli tasandil keeruka tööstuse planeerimise süsteemiga, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõigi sellega seotud kavade kogum hõlmab terviklikku ja keerukat sektorite ja valdkonnaüleste tegevuspõhimõtete maatriksit ning neid kohaldatakse kõigil valitsemistasanditel. Provintsi tasandi kavad on üksikasjalikud, samas kui riigi tasandi kavades püstitatakse üldisemaid eesmärke. Kavades määratakse kindlaks ka vahendid, mille abil toetada asjakohaseid tootmisharusid/sektoreid, ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned kavad sisaldavad siiani täpseid toodangueesmärke. Kavades tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii eraettevõtjad kui ka riigile kuuluvad ettevõtted peavad oma äritegevuse tõhusalt kohandama vastavaks planeerimissüsteemiga ette nähtud oludele. Seda mitte ainult kavade siduva laadi tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad kavade süsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides äriühinguid järgima kavades kehtestatud prioriteete (vt ka punkt 3.3.1.5 allpool) (17).

17

| (56) | Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.3.1.8 allpool) (18). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (19). |
| --- | --- |

(56)

Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil Hiina finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.3.1.8 allpool) (18). Sama kehtib Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (19).

18

19

| (57) | Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (20). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (21). |
| --- | --- |

(57)

Kolmandaks sekkub riik majandusse mitmel viisil reguleeriva keskkonna tasandil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju korrapäraselt poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, kahjustades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, mistõttu on otsuseid tegevatel organitel ulatuslik kaalutlusruum (20). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (21).

20

21

| (58) | Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust valitsuse sekkumist. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (22). |
| --- | --- |

(58)

Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhiaksioomidel, millega võimaldatakse ja soodustatakse mitmesugust valitsuse sekkumist. Valitsuse selline oluline sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ja moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (22).

22

3.3.1.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all

| (59) | Hiinas moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, kes tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all. |
| --- | --- |

(59)

Hiinas moodustavad olulise osa majandusest ettevõtted, kes tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all.

| (60) | Kuigi eriti tugeva polüesterlõnga sektoris ei näi riigi omandi määr olevat märkimisväärne, on Hiina valitsusel rohkem kui 5 %-line osalus Hailides (23). Võttes samuti arvesse, et HKP sekkumised operatiivsete otsuste tegemisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (24) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on Hiinas omavahel väga tugevalt seotud. |
| --- | --- |

(60)

Kuigi eriti tugeva polüesterlõnga sektoris ei näi riigi omandi määr olevat märkimisväärne, on Hiina valitsusel rohkem kui 5 %-line osalus Hailides (23). Võttes samuti arvesse, et HKP sekkumised operatiivsete otsuste tegemisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (24) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on Hiinas omavahel väga tugevalt seotud.

23

24

| (61) | See on ilmne ka Hiina keemiliste kiudude ühenduse (25) tasandil, mis on tootmisharu ühendus, mille liige on Hailide. Hiina keemiliste kiudude ühenduse põhikirja artikli 2 kohaselt on organisatsiooni eesmärk muu hulgas „rakendada riigi tööstuspoliitikat“. Artiklis 3 kinnitatakse, et Hiina keemiliste kiudude ühendus allub HKP-le järgmiselt: „[ü]hendus allub Hiina Kommunistliku Partei üldjuhtimisele, asutab Hiina Kommunistliku Partei organisatsiooni, arendab partei tegevust ja loob parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused kooskõlas Hiina Kommunistliku Partei põhikirja sätetega“. |
| --- | --- |

(61)

See on ilmne ka Hiina keemiliste kiudude ühenduse (25) tasandil, mis on tootmisharu ühendus, mille liige on Hailide. Hiina keemiliste kiudude ühenduse põhikirja artikli 2 kohaselt on organisatsiooni eesmärk muu hulgas „rakendada riigi tööstuspoliitikat“. Artiklis 3 kinnitatakse, et Hiina keemiliste kiudude ühendus allub HKP-le järgmiselt: „[ü]hendus allub Hiina Kommunistliku Partei üldjuhtimisele, asutab Hiina Kommunistliku Partei organisatsiooni, arendab partei tegevust ja loob parteiorganisatsiooni tegevuseks vajalikud tingimused kooskõlas Hiina Kommunistliku Partei põhikirja sätetega“.

25

| (62) | Seega ei saa turutingimustes tegutseda isegi eriti tugeva polüesterlõnga sektori eraomandis tootjad. Sektoris on nii riigi- kui ka eraomandis ettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud ka punktis 3.3.1.5. |
| --- | --- |

(62)

Seega ei saa turutingimustes tegutseda isegi eriti tugeva polüesterlõnga sektori eraomandis tootjad. Sektoris on nii riigi- kui ka eraomandis ettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud ka punktis 3.3.1.5.

3.3.1.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (63) | Peale majanduse kontrollimise riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid, tagades ettevõtetes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (26) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (27) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Kuid alates vähemalt 2016. aastast on HKP kindlustanud oma õigust kontrollida äriühingutes tehtavaid äriotsuseid poliitilise põhimõttena, (28) sh avaldades eraettevõtetele survet, et seada nn patriotism esikohale ja järgida partei põhimõtteid (29). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomastes äriühingutes (30). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt kõigis Hiina majanduse sektorites, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootjate ja nende tootmiseks vajalike sisendite tarnijate puhul. |
| --- | --- |

(63)

Peale majanduse kontrollimise riigile kuuluvate ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid, tagades ettevõtetes riigi esindatuse. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, (26) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. Hiina äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (27) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Kuid alates vähemalt 2016. aastast on HKP kindlustanud oma õigust kontrollida äriühingutes tehtavaid äriotsuseid poliitilise põhimõttena, (28) sh avaldades eraettevõtetele survet, et seada nn patriotism esikohale ja järgida partei põhimõtteid (29). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomastes äriühingutes (30). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt kõigis Hiina majanduse sektorites, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootjate ja nende tootmiseks vajalike sisendite tarnijate puhul.

26

27

28

29

30

| (64) | Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (31) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Nende suuniste punktis II.4 on sätestatud, et „[t]uleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on öeldud, et „[e]raettevõtetes tuleb veelgi enam tõhustada parteitööd, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena.“ Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli olulisust äriühingutes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (32). |
| --- | --- |

(64)

Lisaks avaldati 15. septembril 2020 dokument pealkirjaga „HKP keskkomitee peabüroo suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks“ (edaspidi „suunised“), (31) mis laiendas parteikomiteede rolli eraettevõtetes veelgi. Nende suuniste punktis II.4 on sätestatud, et „[t]uleb suurendada partei üldist suutlikkust juhtida erasektoris ühisrinde tegevust ja tõhustada selles valdkonnas tehtavat tööd“, ning punktis III.6 on öeldud, et „[e]raettevõtetes tuleb veelgi enam tõhustada parteitööd, võimaldada parteirakukestel täita oma ülesannet tõhusalt ja kindlalt ning lasta partei liikmetel tegutseda eeskujude ja teerajajatena.“ Seega rõhutatakse nende suunistega HKP rolli olulisust äriühingutes ja teistes erasektori üksustes ning püütakse seda suurendada (32).

31

32

| (65) | Riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel (vt ka punkt 3.3.1.8) ning tooraine ja sisendite tarnimisel avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (33). Seega võimaldab riigi esindatus äriühingutes eriti tugeva polüesterlõnga ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada. |
| --- | --- |

(65)

Riigi esindatus ja sekkumine finantsturgudel (vt ka punkt 3.3.1.8) ning tooraine ja sisendite tarnimisel avaldavad turul täiendavat moonutavat mõju (33). Seega võimaldab riigi esindatus äriühingutes eriti tugeva polüesterlõnga ja muudes sektorites (näiteks finants- ja sisendisektoris) Hiina valitsusel hindu ja kulusid mõjutada.

33

3.3.1.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või avalikud meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või avalikud meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (66) | Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist vastaval madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse Hiinas planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muidu poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei jaotata neid kooskõlas turujõududega (34). |
| --- | --- |

(66)

Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasemete ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist vastaval madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse Hiinas planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muidu poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei jaotata neid kooskõlas turujõududega (34).

34

| (67) | Hiina valitsus peab keemiliste kiudude tootmisharu võtmetähtsusega tootmisharuks. See ilmneb tööstusministeeriumi ning infotehnoloogia riikliku arengu ja reformi komisjoni väljastatud 2022. aasta juhendavatest arvamustest keemiliste kiudude tootmisharu kvaliteetse arengu kohta (edaspidi „juhendavad arvamused“), (35) milles on märgitud, et „[k]eemiliste kiudude tootmisharu on määrava tähtsusega, et tagada stabiilne areng ja pidev innovatsioon tekstiilitööstuse ahelas, mis on tootmisharu, mis annab rahvusvahelise konkurentsieelise ja on oluline osa uuest materjalitööstusest“. Juhendavate arvamuste artiklis I.2. on otseselt märgitud Hiina valitsuse kavatsus määrata kindlaks sektori geograafiline ja korporatiivne struktuur ning olulised tootmisparameetrid (36). Valitsuse sekkumine võib seisneda tootmisobjektide ümberpaigutamises („rakendada piirkondlik arengustrateegia eesmärgiga järgida tööstuse, energeetika, keskkonnakaitse ja muud poliitikat, julgustada juhtpositsioonil ettevõtteid looma Guangxis, Guizhous, Xinjiangis ning muudes riigi kesk- ja lääneosa piirkondades kogu keemilisest kiust tekstiilitoodete tööstusahela integreeritud tegevuskeskused ning luua tõhusad ja koostööl põhinevad tarneahela süsteemid naaberriikide ja -piirkondadega“), ühinemistes, mille eesmärk on luua tööstuse tippettevõtted („julgustada ettevõtteid optimeerima tootmistegurite jaotamist ühinemiste ja ümberkorraldamise abil ning kiirendada äriprotsesside ümberkorraldamist ja tehnoloogilist täiendamist. Toetada suurettevõtteid, et nad saaksid hankida kvaliteetseid ressursse, näiteks tehnoloogiat, kaubamärke, kanaleid ja andekaid töötajaid“), äriühingutele sihtotstarbeliste valitsuse programmide kaudu eritoetuse saamise õiguse andmises („edendada suurte, keskmise suurusega ja väikeste ettevõtete integratsiooni ja arengut, soodustada spetsialiseerunud ja konkreetsete uute edukate väikeettevõtete ja üksikute juhtpositsioonil ettevõtete teket“) ja muus sellises (37). |
| --- | --- |

(67)

Hiina valitsus peab keemiliste kiudude tootmisharu võtmetähtsusega tootmisharuks. See ilmneb tööstusministeeriumi ning infotehnoloogia riikliku arengu ja reformi komisjoni väljastatud 2022. aasta juhendavatest arvamustest keemiliste kiudude tootmisharu kvaliteetse arengu kohta (edaspidi „juhendavad arvamused“), (35) milles on märgitud, et „[k]eemiliste kiudude tootmisharu on määrava tähtsusega, et tagada stabiilne areng ja pidev innovatsioon tekstiilitööstuse ahelas, mis on tootmisharu, mis annab rahvusvahelise konkurentsieelise ja on oluline osa uuest materjalitööstusest“. Juhendavate arvamuste artiklis I.2. on otseselt märgitud Hiina valitsuse kavatsus määrata kindlaks sektori geograafiline ja korporatiivne struktuur ning olulised tootmisparameetrid (36). Valitsuse sekkumine võib seisneda tootmisobjektide ümberpaigutamises („rakendada piirkondlik arengustrateegia eesmärgiga järgida tööstuse, energeetika, keskkonnakaitse ja muud poliitikat, julgustada juhtpositsioonil ettevõtteid looma Guangxis, Guizhous, Xinjiangis ning muudes riigi kesk- ja lääneosa piirkondades kogu keemilisest kiust tekstiilitoodete tööstusahela integreeritud tegevuskeskused ning luua tõhusad ja koostööl põhinevad tarneahela süsteemid naaberriikide ja -piirkondadega“), ühinemistes, mille eesmärk on luua tööstuse tippettevõtted („julgustada ettevõtteid optimeerima tootmistegurite jaotamist ühinemiste ja ümberkorraldamise abil ning kiirendada äriprotsesside ümberkorraldamist ja tehnoloogilist täiendamist. Toetada suurettevõtteid, et nad saaksid hankida kvaliteetseid ressursse, näiteks tehnoloogiat, kaubamärke, kanaleid ja andekaid töötajaid“), äriühingutele sihtotstarbeliste valitsuse programmide kaudu eritoetuse saamise õiguse andmises („edendada suurte, keskmise suurusega ja väikeste ettevõtete integratsiooni ja arengut, soodustada spetsialiseerunud ja konkreetsete uute edukate väikeettevõtete ja üksikute juhtpositsioonil ettevõtete teket“) ja muus sellises (37).

35

36

37

| (68) | See keskvalitsuse strateegia on kinnitatud mitmes keemiliste kiudude tootmisharule keskenduvas kavandamisdokumendis, mis on väljastatud provintsi ja omavalitsuse tasandil. |
| --- | --- |

(68)

See keskvalitsuse strateegia on kinnitatud mitmes keemiliste kiudude tootmisharule keskenduvas kavandamisdokumendis, mis on väljastatud provintsi ja omavalitsuse tasandil.

| (69) | Provintsid Zhejiang, Jiangsu, Fujian ja Shandong ning Chongqingi omavalitsus on head näited. |
| --- | --- |

(69)

Provintsid Zhejiang, Jiangsu, Fujian ja Shandong ning Chongqingi omavalitsus on head näited.

| (70) | Jiangsu 14. viisaastakukava keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta (38) kajastab lisaks keemiatööstuse mitmesuguste allsektorite üksikasjalikele arengueesmärkidele (39) ka eespool nimetatud poliitikat, mis on märgitud tööstusstruktuuri juhendavates arvamustes:

  Kiirendada ressursside koondamise teel mitme juhtiva rolliga suurettevõtte ja ettevõtete kontserni rajamist, suurendada tootmisharu koondatust ning luua mitu maailmatasemel ettevõtet ja üksikut juhtpositsioonil ettevõtet
   (40). [...]


  Keemiatööstuse ülesehitus provintsis vastab riiklike ja provintsipõhiste tööstusliku planeerimise ja ülesehituse kavade nõuetele, kusjuures keemia tööstuspargid on olulised arengu edendajad ning samuti hädavajalikud, et juhtida keemiatööstuse arengut igas piirkonnas ja linnas. Tööstuse arengu põhimõtetes lähtutakse riigi ja Jiangsu provintsi asjakohase tööstuspoliitika nõuetest, nendega määratakse kindlaks edendatud tööstusvaldkondade juhitud arengu kontseptsioon ning täiustatakse traditsioonilist keemiatööstust ja tagatakse uute tööstusvaldkondade koordineeritud areng
   (41).
  ning tootmise geograafilist jaotust:

  Üldine ülesehituse kava põhineb kogu provintsil kooskõlas iga linna tööstuse arengu omadustega, tuues esile tööstuse arengu eelised, täiustades iseloomulike tööstusvaldkondade arengutaset ning laiendades tootmisharusid mis vastavad piirkondlikele arenguvajadustele, võttes arvesse iga linna asjakohaseid tootmisharusid ja kohalikke turutingimusi, tagades provintsi igas linnas keemiatööstuse eriomase arengu ning luues tervikliku tööstussüsteemi, milles igal linnal on üksteist täiendavad eelised
   (42). |
| --- | --- |

(70)

Jiangsu 14. viisaastakukava keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta (38) kajastab lisaks keemiatööstuse mitmesuguste allsektorite üksikasjalikele arengueesmärkidele (39) ka eespool nimetatud poliitikat, mis on märgitud tööstusstruktuuri juhendavates arvamustes:

14. viisaastakukava keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta

38

39

Kiirendada ressursside koondamise teel mitme juhtiva rolliga suurettevõtte ja ettevõtete kontserni rajamist, suurendada tootmisharu koondatust ning luua mitu maailmatasemel ettevõtet ja üksikut juhtpositsioonil ettevõtet
   (40). [...]

Kiirendada ressursside koondamise teel mitme juhtiva rolliga suurettevõtte ja ettevõtete kontserni rajamist, suurendada tootmisharu koondatust ning luua mitu maailmatasemel ettevõtet ja üksikut juhtpositsioonil ettevõtet

40

[...]

Keemiatööstuse ülesehitus provintsis vastab riiklike ja provintsipõhiste tööstusliku planeerimise ja ülesehituse kavade nõuetele, kusjuures keemia tööstuspargid on olulised arengu edendajad ning samuti hädavajalikud, et juhtida keemiatööstuse arengut igas piirkonnas ja linnas. Tööstuse arengu põhimõtetes lähtutakse riigi ja Jiangsu provintsi asjakohase tööstuspoliitika nõuetest, nendega määratakse kindlaks edendatud tööstusvaldkondade juhitud arengu kontseptsioon ning täiustatakse traditsioonilist keemiatööstust ja tagatakse uute tööstusvaldkondade koordineeritud areng
   (41).

Keemiatööstuse ülesehitus provintsis vastab riiklike ja provintsipõhiste tööstusliku planeerimise ja ülesehituse kavade nõuetele, kusjuures keemia tööstuspargid on olulised arengu edendajad ning samuti hädavajalikud, et juhtida keemiatööstuse arengut igas piirkonnas ja linnas. Tööstuse arengu põhimõtetes lähtutakse riigi ja Jiangsu provintsi asjakohase tööstuspoliitika nõuetest, nendega määratakse kindlaks edendatud tööstusvaldkondade juhitud arengu kontseptsioon ning täiustatakse traditsioonilist keemiatööstust ja tagatakse uute tööstusvaldkondade koordineeritud areng

41

ning tootmise geograafilist jaotust:

Üldine ülesehituse kava põhineb kogu provintsil kooskõlas iga linna tööstuse arengu omadustega, tuues esile tööstuse arengu eelised, täiustades iseloomulike tööstusvaldkondade arengutaset ning laiendades tootmisharusid mis vastavad piirkondlikele arenguvajadustele, võttes arvesse iga linna asjakohaseid tootmisharusid ja kohalikke turutingimusi, tagades provintsi igas linnas keemiatööstuse eriomase arengu ning luues tervikliku tööstussüsteemi, milles igal linnal on üksteist täiendavad eelised
   (42).

Üldine ülesehituse kava põhineb kogu provintsil kooskõlas iga linna tööstuse arengu omadustega, tuues esile tööstuse arengu eelised, täiustades iseloomulike tööstusvaldkondade arengutaset ning laiendades tootmisharusid mis vastavad piirkondlikele arenguvajadustele, võttes arvesse iga linna asjakohaseid tootmisharusid ja kohalikke turutingimusi, tagades provintsi igas linnas keemiatööstuse eriomase arengu ning luues tervikliku tööstussüsteemi, milles igal linnal on üksteist täiendavad eelised

42

| (71) | Samal moel sisaldab 14. viisaastakukava perioodil Fujiani provintsis esilekerkivate strateegiliste tööstusvaldkondade arengu erikava (43) provintsi ametiasutuste volitust toetada keemiliste kiudude sektorit ja suunata selle arengut:

  Kiirendada uute riiete arendamist ning suurendada teadusuuringuid ja arendustegevust funktsionaalsete eriomaste kiudude, tugevate kiukombinatsioonide, suure kiudude arvuga ja kvaliteetsete lõngade ning neist valmistatud kangaste, sanitaarotstarbel kasutatavate uute soojust siduvate komposiitkiudude ning tugevate metallkiudude valdkonnas
   (44). [...]


  Toetada Fuzhou uute funktsionaalsete materjalide (membraanmaterjalid, tipptasemel tekstiilitooted, tugevad metallmaterjalid, tugevad komposiitmaterjalid jms) tööstusklastrite, Xiameni uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastrite [...], Putiani uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastri (uued keemilised kiud ja funktsionaalsed tekstiilmaterjalid jms) ning Xiameni biomeditsiini tööstusklastri [...] rajamist. |
| --- | --- |

(71)

Samal moel sisaldab 14. viisaastakukava perioodil Fujiani provintsis esilekerkivate strateegiliste tööstusvaldkondade arengu erikava (43) provintsi ametiasutuste volitust toetada keemiliste kiudude sektorit ja suunata selle arengut:

14. viisaastakukava perioodil Fujiani provintsis esilekerkivate strateegiliste tööstusvaldkondade arengu erikava

43

Kiirendada uute riiete arendamist ning suurendada teadusuuringuid ja arendustegevust funktsionaalsete eriomaste kiudude, tugevate kiukombinatsioonide, suure kiudude arvuga ja kvaliteetsete lõngade ning neist valmistatud kangaste, sanitaarotstarbel kasutatavate uute soojust siduvate komposiitkiudude ning tugevate metallkiudude valdkonnas
   (44). [...]

Kiirendada uute riiete arendamist ning suurendada teadusuuringuid ja arendustegevust funktsionaalsete eriomaste kiudude, tugevate kiukombinatsioonide, suure kiudude arvuga ja kvaliteetsete lõngade ning neist valmistatud kangaste, sanitaarotstarbel kasutatavate uute soojust siduvate komposiitkiudude ning tugevate metallkiudude valdkonnas

44

[...]

Toetada Fuzhou uute funktsionaalsete materjalide (membraanmaterjalid, tipptasemel tekstiilitooted, tugevad metallmaterjalid, tugevad komposiitmaterjalid jms) tööstusklastrite, Xiameni uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastrite [...], Putiani uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastri (uued keemilised kiud ja funktsionaalsed tekstiilmaterjalid jms) ning Xiameni biomeditsiini tööstusklastri [...] rajamist.

Toetada Fuzhou uute funktsionaalsete materjalide (membraanmaterjalid, tipptasemel tekstiilitooted, tugevad metallmaterjalid, tugevad komposiitmaterjalid jms) tööstusklastrite, Xiameni uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastrite [...], Putiani uute funktsionaalsete materjalide tööstusklastri (uued keemilised kiud ja funktsionaalsed tekstiilmaterjalid jms) ning Xiameni biomeditsiini tööstusklastri [...] rajamist.

| (72) | Fujiani ametiasutuste sekkumine keemiliste kiudude sektori arengusse on veelgi ilmsem provintsi 14. viisaastakukavast kvaliteetse tootmistööstuse arendamise kohta, milles antakse sidusrühmadele järgmised juhised:

  Edendada Baihongi polüestrist tööstusliku lõnga projekti rajamist ning töötada välja eriomased keemilisest kiust materjalid, mida kasutatakse autotööstuses, meretehnoloogias, sõjaväe varustuse jaoks, meditsiinis ja muudes valdkondades. Kiirendada uuringuid tipptasemel kiudtehnoloogia valdkonnas, keskenduda läbimurretele sellise määrava tähtsusega kiudtehnoloogia valdkonnas nagu nano-, arukad ja biomeditsiinilised kiud ning proovida saavutada läbimurdeid selliste kõrgetasemeliste kiudude valdkonnas nagu süsinikkiud, aramiidkiud, polüfenüleensulfiid ja ülisuure molekulkaaluga polüetüleen
   (45). |
| --- | --- |

(72)

Fujiani ametiasutuste sekkumine keemiliste kiudude sektori arengusse on veelgi ilmsem provintsi 14. viisaastakukavast kvaliteetse tootmistööstuse arendamise kohta, milles antakse sidusrühmadele järgmised juhised:

14. viisaastakukavast kvaliteetse tootmistööstuse arendamise kohta

Edendada Baihongi polüestrist tööstusliku lõnga projekti rajamist ning töötada välja eriomased keemilisest kiust materjalid, mida kasutatakse autotööstuses, meretehnoloogias, sõjaväe varustuse jaoks, meditsiinis ja muudes valdkondades. Kiirendada uuringuid tipptasemel kiudtehnoloogia valdkonnas, keskenduda läbimurretele sellise määrava tähtsusega kiudtehnoloogia valdkonnas nagu nano-, arukad ja biomeditsiinilised kiud ning proovida saavutada läbimurdeid selliste kõrgetasemeliste kiudude valdkonnas nagu süsinikkiud, aramiidkiud, polüfenüleensulfiid ja ülisuure molekulkaaluga polüetüleen
   (45).

Edendada Baihongi polüestrist tööstusliku lõnga projekti rajamist ning töötada välja eriomased keemilisest kiust materjalid, mida kasutatakse autotööstuses, meretehnoloogias, sõjaväe varustuse jaoks, meditsiinis ja muudes valdkondades. Kiirendada uuringuid tipptasemel kiudtehnoloogia valdkonnas, keskenduda läbimurretele sellise määrava tähtsusega kiudtehnoloogia valdkonnas nagu nano-, arukad ja biomeditsiinilised kiud ning proovida saavutada läbimurdeid selliste kõrgetasemeliste kiudude valdkonnas nagu süsinikkiud, aramiidkiud, polüfenüleensulfiid ja ülisuure molekulkaaluga polüetüleen

45

| (73) | Shandongi 14. viisaastakukavas keemiatööstuse arengu kohta (46) rõhutatakse samuti vajadust „[k]eskenduda järgmise arendamisele: etüleenil põhinevad polüolefiinid ja sünteetilised vaigud lõppkasutuse toodetena, propüleen ja polüpropüleen, muu insenertehniline plast ja muudetud materjalid, buteenist ja C4st sünteetilised materjalid ja kumm, tugevast polüuretaan-isotsüanaadist ja tolueenist valmistatud lõpptooted, nailonist, benseenist ja polüamiidist valmistatud uued materjalid, tekstiilitooted ja insenertehnilised materjalid, PX ja PTA abil valmistatud polüester ning kuus muud olulist tööstusahelat“, (47) sarnane tekst on ka Zhejiangi 14. viisaastakukavas uute materjalide tööstuse arendamise kohta: (48)„Tipptasemel põhimaterjalide valdkonnas tuleb rakendada mitut digi- ja roheülemineku projekti ning tootmise laiendamise projekti tipptasemel ja ebapiisava kättesaadavusega toodete jaoks; selliste oluliste strateegiliste materjalide valdkonnas nagu tipptasemel pooljuhid, uued kuvamismaterjalid, biomeditsiinilised materjalid, tugevad kiud ja komposiitmaterjalid, tuleb rakendada mitut industrialiseerimise ja kasutusalade laiendamise projekti“ (49) ning Chongqingi 14. viisaastakukavas tootmistööstuse kvaliteetse arendamise kohta: (50)„Kasutada toorainete varusid, et ajendada asjaomaseid ettevõtteid uurima, arendama ja tootma tugevaid polüvinüülalkoholist (PVA) funktsionaalseid kiudusid, eriomaseid spandex-kiudusid, eriomaseid polüesterkiudusid, polüamiidkiudusid, PU (polüuretaan) mikrokiude ja muid tooteid.“ (51). |
| --- | --- |

(73)

Shandongi 14. viisaastakukavas keemiatööstuse arengu kohta (46) rõhutatakse samuti vajadust „[k]eskenduda järgmise arendamisele: etüleenil põhinevad polüolefiinid ja sünteetilised vaigud lõppkasutuse toodetena, propüleen ja polüpropüleen, muu insenertehniline plast ja muudetud materjalid, buteenist ja C4st sünteetilised materjalid ja kumm, tugevast polüuretaan-isotsüanaadist ja tolueenist valmistatud lõpptooted, nailonist, benseenist ja polüamiidist valmistatud uued materjalid, tekstiilitooted ja insenertehnilised materjalid, PX ja PTA abil valmistatud polüester ning kuus muud olulist tööstusahelat“, (47) sarnane tekst on ka Zhejiangi 14. viisaastakukavas uute materjalide tööstuse arendamise kohta: (48)„Tipptasemel põhimaterjalide valdkonnas tuleb rakendada mitut digi- ja roheülemineku projekti ning tootmise laiendamise projekti tipptasemel ja ebapiisava kättesaadavusega toodete jaoks; selliste oluliste strateegiliste materjalide valdkonnas nagu tipptasemel pooljuhid, uued kuvamismaterjalid, biomeditsiinilised materjalid, tugevad kiud ja komposiitmaterjalid, tuleb rakendada mitut industrialiseerimise ja kasutusalade laiendamise projekti“ (49) ning Chongqingi 14. viisaastakukavas tootmistööstuse kvaliteetse arendamise kohta: (50)„Kasutada toorainete varusid, et ajendada asjaomaseid ettevõtteid uurima, arendama ja tootma tugevaid polüvinüülalkoholist (PVA) funktsionaalseid kiudusid, eriomaseid spandex-kiudusid, eriomaseid polüesterkiudusid, polüamiidkiudusid, PU (polüuretaan) mikrokiude ja muid tooteid.“ (51).

14. viisaastakukavas keemiatööstuse arengu kohta

46

47

14. viisaastakukavas uute materjalide tööstuse arendamise kohta:

48

49

14. viisaastakukavas tootmistööstuse kvaliteetse arendamise kohta:

50

51

| (74) | Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib Hiina valitsus seega peaaegu kõiki selle sektori arendamise ja toimimise aspekte. |
| --- | --- |

(74)

Nende ja muude vahenditega juhib ja kontrollib Hiina valitsus seega peaaegu kõiki selle sektori arendamise ja toimimise aspekte.

| (75) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude toetamine, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmine. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(75)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude toetamine, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmine. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

3.3.1.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (76) | Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb ametlikult põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui Hiina asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (52). |
| --- | --- |

(76)

Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb ametlikult põhimõtetel, mis sarnanevad nendega, mida kohaldatakse muude riikide kui Hiina asjaomastes seadustes, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas ka seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikkuses ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetluses endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (52).

52

| (77) | Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (53). Kogu maa kuulub riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa) ja selle eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (54). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (55). |
| --- | --- |

(77)

Peale selle on Hiina omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed seoses maaomandiga ja maakasutusõigustega (53). Kogu maa kuulub riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa) ja selle eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Ent sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhinnast madalama hinnaga (54). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, näiteks rakendavad majanduskava (55).

53

54

55

| (78) | Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka eriti tugeva polüesterlõnga tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse norme. Selle tulemusel mõjutavad ka neid äriühinguid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmisest. Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka keemiliste kiudude sektoris. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks. |
| --- | --- |

(78)

Sarnaselt teiste Hiina majandussektoritega kohaldatakse ka eriti tugeva polüesterlõnga tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse norme. Selle tulemusel mõjutavad ka neid äriühinguid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmisest. Olemasolevate tõendite põhjal võib järeldada, et need kaalutlused kehtivad täielikult ka keemiliste kiudude sektoris. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need tulemused kahtluse alla seaks.

| (79) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et keemiliste kiudude sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või nende täitmise tagamine oli ebapiisav. |
| --- | --- |

(79)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et keemiliste kiudude sektoris, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või nende täitmise tagamine oli ebapiisav.

3.3.1.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (80) | Turupõhiste palkade süsteem ei saa Hiinas täielikult välja areneda, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitmeid olulisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) konventsioone, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (56). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (57). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See toob tavaliselt kaasa selle, et töötajad, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiavad end ebasoodsast tööolukorrast ning nende sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (58). Need asjaolud põhjustavad palgakulu moonutusi Hiinas. |
| --- | --- |

(80)

Turupõhiste palkade süsteem ei saa Hiinas täielikult välja areneda, sest töötajate ja tööandjate õigus kollektiivsele esindamisele on takistatud. Hiina ei ole ratifitseerinud mitmeid olulisi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) konventsioone, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (56). Riigisisese õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Samas ei ole see organisatsioon riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (57). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See toob tavaliselt kaasa selle, et töötajad, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiavad end ebasoodsast tööolukorrast ning nende sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (58). Need asjaolud põhjustavad palgakulu moonutusi Hiinas.

56

57

58

| (81) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et keemiliste kiudude sektoris, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootmise sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused keemiliste kiudude sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiinas sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(81)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et keemiliste kiudude sektoris, sealhulgas eriti tugeva polüesterlõnga tootmise sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused keemiliste kiudude sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle tootmiseks kasutatava põhitooraine tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse Hiinas sama tööhõivesüsteemi).

3.3.1.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (82) | Hiina ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(82)

Hiina ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (83) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (59) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (60) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad ka pangad korrapäraselt Hiina valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (61). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (62). |
| --- | --- |

(83)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade tugev positsioon (59) ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik elujõulisus. Sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandi kaudu, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigile kuuluvate finantsettevõtete tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP), (60) ning sarnaselt riigile kuuluvate mittefinantsettevõtetega rakendavad ka pangad korrapäraselt Hiina valitsuse kindlaks määratud avalikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (61). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (62).

59

60

61

62

| (84) | Kuigi tunnistatakse, et mitmesugustes õigusaktides sätestatu kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimise järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll. |
| --- | --- |

(84)

Kuigi tunnistatakse, et mitmesugustes õigusaktides sätestatu kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimise järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

| (85) | Näiteks selgitas Hiina valitsus, et isegi eraomandis olevate äripankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas tegevuse ja juhtimisega seotud teemadel (63). Samuti tuleb äripankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumides võtta arvesse eelkõige seda, kuidas nad „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja kujunemisjärgus tegevusalasid“ (64). |
| --- | --- |

(85)

Näiteks selgitas Hiina valitsus, et isegi eraomandis olevate äripankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas on tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas tegevuse ja juhtimisega seotud teemadel (63). Samuti tuleb äripankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumides võtta arvesse eelkõige seda, kuidas nad „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja kujunemisjärgus tegevusalasid“ (64).

63

64

| (86) | Konkreetselt keemiliste kiudude sektoris on ilmne, et sektoreid eelistatakse lähtuvalt tööstuspoliitikast ja mitte konkreetse projekti krediidikõlblikkusest, lähtuvalt mitmest poliitikadokumendist, näiteks Shandongi provintsi 14. viisaastakukava keemiatööstuse arendamise kohta, milles on keemiatööstuse kohta ette nähtud järgmine: (65)


  Suurendada rahalist toetust. Suurendada eelarvepoliitilisi stiimuleid, tagada erivahendite üldine kaasamine, toetada keemiaettevõtteid, et kiirendada tehnoloogilist üleminekut, arukat üleminekut, tööstuslikku üleminekut, tegevuse ümberpaigutamist tehnoloogiaparkidesse, aegunud tootmismeetodite kõrvaldamist jms, ning võtta selliseid poliitikameetmeid nagu maksuvabastus imporditud olulistele tehnilistele seadmetele, käibemaksu vähendused ja tagasimaksed, täiendavad mahaarvamised teadus- ja arendustegevuse kulude jaoks ning kindlustushüvitis esimeste tehniliste seadmete (komplekti) jaoks. Kutsuda igasuguseid finantsasutusi ja sotsiaalse kapitali allikaid üles investeerima keemiatööstusesse, tuua esile poliitikapõhise rahastamise, arengu rahastamise ja kommertskrediidi eelised ning suurendada keemiatööstuse ja -tehnoloogia olulistele valdkondadele antavat rahalist toetust
   (66). |
| --- | --- |

(86)

Konkreetselt keemiliste kiudude sektoris on ilmne, et sektoreid eelistatakse lähtuvalt tööstuspoliitikast ja mitte konkreetse projekti krediidikõlblikkusest, lähtuvalt mitmest poliitikadokumendist, näiteks Shandongi provintsi 14. viisaastakukava keemiatööstuse arendamise kohta, milles on keemiatööstuse kohta ette nähtud järgmine: (65)

14. viisaastakukava keemiatööstuse arendamise kohta

65

Suurendada rahalist toetust. Suurendada eelarvepoliitilisi stiimuleid, tagada erivahendite üldine kaasamine, toetada keemiaettevõtteid, et kiirendada tehnoloogilist üleminekut, arukat üleminekut, tööstuslikku üleminekut, tegevuse ümberpaigutamist tehnoloogiaparkidesse, aegunud tootmismeetodite kõrvaldamist jms, ning võtta selliseid poliitikameetmeid nagu maksuvabastus imporditud olulistele tehnilistele seadmetele, käibemaksu vähendused ja tagasimaksed, täiendavad mahaarvamised teadus- ja arendustegevuse kulude jaoks ning kindlustushüvitis esimeste tehniliste seadmete (komplekti) jaoks. Kutsuda igasuguseid finantsasutusi ja sotsiaalse kapitali allikaid üles investeerima keemiatööstusesse, tuua esile poliitikapõhise rahastamise, arengu rahastamise ja kommertskrediidi eelised ning suurendada keemiatööstuse ja -tehnoloogia olulistele valdkondadele antavat rahalist toetust
   (66).

Suurendada rahalist toetust. Suurendada eelarvepoliitilisi stiimuleid, tagada erivahendite üldine kaasamine, toetada keemiaettevõtteid, et kiirendada tehnoloogilist üleminekut, arukat üleminekut, tööstuslikku üleminekut, tegevuse ümberpaigutamist tehnoloogiaparkidesse, aegunud tootmismeetodite kõrvaldamist jms, ning võtta selliseid poliitikameetmeid nagu maksuvabastus imporditud olulistele tehnilistele seadmetele, käibemaksu vähendused ja tagasimaksed, täiendavad mahaarvamised teadus- ja arendustegevuse kulude jaoks ning kindlustushüvitis esimeste tehniliste seadmete (komplekti) jaoks. Kutsuda igasuguseid finantsasutusi ja sotsiaalse kapitali allikaid üles investeerima keemiatööstusesse, tuua esile poliitikapõhise rahastamise, arengu rahastamise ja kommertskrediidi eelised ning suurendada keemiatööstuse ja -tehnoloogia olulistele valdkondadele antavat rahalist toetust

66

| (87) | Samal moel on kohalikud omavalitsused kooskõlas Jiangsu provintsi 14. viisaastakukavaga keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta (67) kohustatud „[t]agama täiel määral valitsuse investeerimisfondide suunava rolli, paindlikult laiendama rahastamiskanaleid ning suunama sotsiaalsel kapitalil põhinevaid investeeringuid“ (68). |
| --- | --- |

(87)

Samal moel on kohalikud omavalitsused kooskõlas Jiangsu provintsi 14. viisaastakukavaga keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta (67) kohustatud „[t]agama täiel määral valitsuse investeerimisfondide suunava rolli, paindlikult laiendama rahastamiskanaleid ning suunama sotsiaalsel kapitalil põhinevaid investeeringuid“ (68).

14. viisaastakukavaga keemiatööstuse kõrgetasemelise arengu kohta

67

68

| (88) | Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt väita, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (69). |
| --- | --- |

(88)

Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt väita, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (69).

69

| (89) | Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (70). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja peamistes tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(89)

Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata valitsuse soodustatud või muidu tähtsaks peetavatesse sektoritesse (70). Seetõttu antakse laene pigem riigile kuuluvatele ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtjatele ja peamistes tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

70

| (90) | Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(90)

Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väiksed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (91) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris jõuti nominaalse intressimäära liberaliseerimiseni, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Hetkekursiga või sellest madalama kursiga antud laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (71). Hiina ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (72). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(91)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris jõuti nominaalse intressimäära liberaliseerimiseni, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Hetkekursiga või sellest madalama kursiga antud laenude osatähtsus moodustas 2018. aasta lõpus endiselt vähemalt kolmandiku kõigist antud laenudest (71). Hiina ametlik meedia on hiljuti teatanud, et HKP kutsus üles „juhtima laenuturu intressimäära allapoole“ (72). Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

71

72

| (92) | Laenumahu üldine suurenemine Hiinas viitab kapitalipaigutuse tõhususe vähenemisele, kusjuures ei ole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Seetõttu on viivislaenude arv kiiresti suurenenud, kusjuures Hiina valitsus on mitu korda otsustanud, kas vältida maksejõuetusi, luues nn zombiettevõtteid, või kanda võlad üle (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata. |
| --- | --- |

(92)

Laenumahu üldine suurenemine Hiinas viitab kapitalipaigutuse tõhususe vähenemisele, kusjuures ei ole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Seetõttu on viivislaenude arv kiiresti suurenenud, kusjuures Hiina valitsus on mitu korda otsustanud, kas vältida maksejõuetusi, luues nn zombiettevõtteid, või kanda võlad üle (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

| (93) | Hoolimata turu liberaliseerimiseks võetud meetmetest mõjutavad Hiina ettevõtete krediidisüsteemi märkimisväärsed moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(93)

Hoolimata turu liberaliseerimiseks võetud meetmetest mõjutavad Hiina ettevõtete krediidisüsteemi märkimisväärsed moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

3.3.1.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (94) | Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.3.1.1–3.3.1.5 ja aruande I osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides 3.3.1.6–3.3.1.8 ja aruande II osas kirjeldatud tootmistegurite puhul. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.3.1.1–3.3.1.5 ja aruande I osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka punktides 3.3.1.6–3.3.1.8 ja aruande II osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

| (95) | Komisjon märgib, et eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks on vaja suurt hulka sisendeid. Kui eriti tugeva polüesterlõnga tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgesti samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon märgib, et eriti tugeva polüesterlõnga tootmiseks on vaja suurt hulka sisendeid. Kui eriti tugeva polüesterlõnga tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgesti samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (96) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada eriti tugeva polüesterlõnga omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Õigupoolest toimub kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainega seoses kirjeldatud valitsuse sekkumine kogu Hiinas. See tähendab näiteks seda, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(96)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada eriti tugeva polüesterlõnga omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Õigupoolest toimub kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainega seoses kirjeldatud valitsuse sekkumine kogu Hiinas. See tähendab näiteks seda, et sisendit, mis on toodetud Hiinas eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

3.3.1.10.   Järeldus

Järeldus

| (97) | Punktides 3.3.1.2–3.3.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist Hiina sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka keemiliste kiudude sektorisse (sealhulgas seoses uurimisaluse tootega), näitab, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(97)

Punktides 3.3.1.2–3.3.1.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist Hiina sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka keemiliste kiudude sektorisse (sealhulgas seoses uurimisaluse tootega), näitab, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid.

| (98) | Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(98)

Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.3.1.11.   Huvitatud isikute märkused

Huvitatud isikute märkused

| (99) | Uurimise käigus saadi märkusi Hailidelt ja kasutajate rühmalt. |
| --- | --- |

(99)

Uurimise käigus saadi märkusi Hailidelt ja kasutajate rühmalt.

| (100) | Esimese teate kohta esitatud tootmistegureid käsitlevates märkustes väitis Hailide lisaks sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei oleks WTO nõuetega kooskõlas, et kaebuses esitatud analüüs oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiinas üldiselt ja Hailide puhul konkreetselt, oli puudulik järgmistel põhjustel: i) kaebuses esitatud väited on olemuselt üldised, näiteks osutades energia- või tööjõukuludele, ning need käsitlevad Hiinat või selle keemiasektorit ja mitte eriti tugeva polüesterlõnga turgu; väited tuginevad samuti ainult aruandele ja ei põhine otsesel tõendusmaterjalil; ii) kaebuse esitaja tugineb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel tõenditele, mis kas ei puutu asjasse, on aegunud või faktiliselt valed, osutades varasematele moonutavatele kohustustele, mis Hiina õiguse alusel enam ei kehti; iii) toorained puhas treftaalhape ja monoetüleenglükool on põhitarbeained, millega kaubeldakse kõikjal maailmas ning mille hinnakujundus on läbipaistev ja kooskõlas rahvusvaheliste hindadega, mistõttu on ekslikud kaebuse väited, et nende hinnad on Hiinas moonutatud; iv) kaebuse esitaja ei esitanud otseseid ja konkreetseid tõendeid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b loetletud asjaolude kohta ning seega ei saa teha kehtivat järeldust oluliste moonutuste olemasolu kohta. Kasutajate rühm esitas sarnase väite Hailide toetuseks. |
| --- | --- |

(100)

Esimese teate kohta esitatud tootmistegureid käsitlevates märkustes väitis Hailide lisaks sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei oleks WTO nõuetega kooskõlas, et kaebuses esitatud analüüs oluliste moonutuste olemasolu kohta Hiinas üldiselt ja Hailide puhul konkreetselt, oli puudulik järgmistel põhjustel: i) kaebuses esitatud väited on olemuselt üldised, näiteks osutades energia- või tööjõukuludele, ning need käsitlevad Hiinat või selle keemiasektorit ja mitte eriti tugeva polüesterlõnga turgu; väited tuginevad samuti ainult aruandele ja ei põhine otsesel tõendusmaterjalil; ii) kaebuse esitaja tugineb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel tõenditele, mis kas ei puutu asjasse, on aegunud või faktiliselt valed, osutades varasematele moonutavatele kohustustele, mis Hiina õiguse alusel enam ei kehti; iii) toorained puhas treftaalhape ja monoetüleenglükool on põhitarbeained, millega kaubeldakse kõikjal maailmas ning mille hinnakujundus on läbipaistev ja kooskõlas rahvusvaheliste hindadega, mistõttu on ekslikud kaebuse väited, et nende hinnad on Hiinas moonutatud; iv) kaebuse esitaja ei esitanud otseseid ja konkreetseid tõendeid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b loetletud asjaolude kohta ning seega ei saa teha kehtivat järeldust oluliste moonutuste olemasolu kohta. Kasutajate rühm esitas sarnase väite Hailide toetuseks.

i)

ii)

iii)

iv)

| (101) | Hailide väidetega ei olnud võimalik nõustuda. Komisjon rõhutas algusest peale oma seisukohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Kaebuses esitatud väidetavalt puudulikku oluliste moonutuste analüüsi käsitlevate väidete puhul juhtis komisjon eelkõige tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e on sätestatud kohustus koguda andmeid, mis on vajalikud selle metoodika kohaldamiseks, kui sellest lähtuvalt on algatatud uurimine. Seetõttu ei teinud komisjon kaugeltki järeldusi oluliste moonutuste olemasolu kohta, vaid lihtsalt pidas tõendeid, mille kaebuse esitaja oluliste moonutuste kohta esitas, uurimise algatamiseks piisavaks. Komisjon märkis samuti, et teatavat liiki moonutused Hiinas, näiteks energia või tööjõuga seotud moonutus, on valdkondadeülesed ning mõjutavad kogu Hiina majandust ja sellest tulenevalt ka uurimisaluse toote hindu ja/või tooraineid ning tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(101)

Hailide väidetega ei olnud võimalik nõustuda. Komisjon rõhutas algusest peale oma seisukohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Kaebuses esitatud väidetavalt puudulikku oluliste moonutuste analüüsi käsitlevate väidete puhul juhtis komisjon eelkõige tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis e on sätestatud kohustus koguda andmeid, mis on vajalikud selle metoodika kohaldamiseks, kui sellest lähtuvalt on algatatud uurimine. Seetõttu ei teinud komisjon kaugeltki järeldusi oluliste moonutuste olemasolu kohta, vaid lihtsalt pidas tõendeid, mille kaebuse esitaja oluliste moonutuste kohta esitas, uurimise algatamiseks piisavaks. Komisjon märkis samuti, et teatavat liiki moonutused Hiinas, näiteks energia või tööjõuga seotud moonutus, on valdkondadeülesed ning mõjutavad kogu Hiina majandust ja sellest tulenevalt ka uurimisaluse toote hindu ja/või tooraineid ning tootmiskulusid.

| (102) | Väite puhul, et kaebuses esitatud süüdistused tuginevad ainult aruandele ja põhinevad igal juhul aegunud või valel teabel, tõi komisjon esile, et kaebuses võidakse proovida näidata oluliste moonutuste muutumatust, osutades 12. või 13. planeerimisperioodi poliitikadokumentidele, kaebuses märgiti samuti planeerimisperioodi 2021–2025 asjakohased dokumendid, näiteks 14. viisaastakukava Hiina Rahvavabariigi majandus- ja sotsiaalarengu kohta ning Zhejiangi provintsi nafta- ja keemiatööstuse 14. viisaastaku arengukava. Lisaks sellele juhtis komisjon tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktis d on konkreetselt antud liidu tootmisharule võimalus tugineda kaebuse või läbivaatamise taotluse esitamisel aruandes sisalduvale teabele. Komisjon leidis seega, et kaebuses esitatud ja algatamisteates osutatud tõendid olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel uurimise algatamiseks piisavad. Väide, et toorainetega puhas treftaalhape ja monoetüleenglükool kaubeldakse rahvusvaheliselt ja nende hinnad Hiinas ei ole seega moonutatud, tuleb tagasi lükata eespool, eelkõige põhjendustes 95–97 märgitud põhjustel. |
| --- | --- |

(102)

Väite puhul, et kaebuses esitatud süüdistused tuginevad ainult aruandele ja põhinevad igal juhul aegunud või valel teabel, tõi komisjon esile, et kaebuses võidakse proovida näidata oluliste moonutuste muutumatust, osutades 12. või 13. planeerimisperioodi poliitikadokumentidele, kaebuses märgiti samuti planeerimisperioodi 2021–2025 asjakohased dokumendid, näiteks 14. viisaastakukava Hiina Rahvavabariigi majandus- ja sotsiaalarengu kohta ning Zhejiangi provintsi nafta- ja keemiatööstuse 14. viisaastaku arengukava. Lisaks sellele juhtis komisjon tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktis d on konkreetselt antud liidu tootmisharule võimalus tugineda kaebuse või läbivaatamise taotluse esitamisel aruandes sisalduvale teabele. Komisjon leidis seega, et kaebuses esitatud ja algatamisteates osutatud tõendid olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel uurimise algatamiseks piisavad. Väide, et toorainetega puhas treftaalhape ja monoetüleenglükool kaubeldakse rahvusvaheliselt ja nende hinnad Hiinas ei ole seega moonutatud, tuleb tagasi lükata eespool, eelkõige põhjendustes 95–97 märgitud põhjustel.

3.3.2.   
  Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.3.2.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (103) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | Hiinaga sarnane majandusarengu tase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga; (73) |
| --- | --- | --- |

(103)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

Hiinaga sarnane majandusarengu tase. Sellega seoses kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel Hiina omaga; (73)

73

| — | uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (74) |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine selles riigis; (74)

74

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (104) | Nagu on selgitatud põhjendustes 34–37, avaldas komisjon ja lisas toimikusse kaks teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Teadetes kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mis saadi huvitatud isikutelt nende elementide ja asjaomaste allikate kohta. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt tehakse kindlaks oluliste moonutuste olemasolu. Komisjoni hinnangu võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(104)

Nagu on selgitatud põhjendustes 34–37, avaldas komisjon ja lisas toimikusse kaks teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta. Teadetes kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mis saadi huvitatud isikutelt nende elementide ja asjaomaste allikate kohta. Teises teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt tehakse kindlaks oluliste moonutuste olemasolu. Komisjoni hinnangu võib kokku võtta järgmiselt.

3.3.2.2.   Hiinaga sarnane majandusarengu tase ja uurimisaluse toote tootmine

Hiinaga sarnane majandusarengu tase ja uurimisaluse toote tootmine

| (105) | Uurimisperioodil liigitas Maailmapank Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riigid kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks. Esimeses teates leiti, et uurimisalust toodet toodetakse märkimisväärses koguses ainult viies kõnealuses riigis, nimelt Brasiilias, Mehhikos, Tais, Türgis ja Valgevenes. |
| --- | --- |

(105)

Uurimisperioodil liigitas Maailmapank Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riigid kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riikideks. Esimeses teates leiti, et uurimisalust toodet toodetakse märkimisväärses koguses ainult viies kõnealuses riigis, nimelt Brasiilias, Mehhikos, Tais, Türgis ja Valgevenes.

| (106) | Kuid võttes arvesse asjaolu, et Valgevene ei ole WTO liige ega turumajandusega riik, arvati see riik võimaliku võrdlusriigi edasisest käsitlemisest välja. |
| --- | --- |

(106)

Kuid võttes arvesse asjaolu, et Valgevene ei ole WTO liige ega turumajandusega riik, arvati see riik võimaliku võrdlusriigi edasisest käsitlemisest välja.

| (107) | Komisjon analüüsis seega potentsiaalse võrdlusriigina põhjalikumalt Brasiiliat, Mehhikot, Taid ja Türgit. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon analüüsis seega potentsiaalse võrdlusriigina põhjalikumalt Brasiiliat, Mehhikot, Taid ja Türgit.

3.3.2.3.   Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (108) | Käsitletud potentsiaalsetes võrdlusriikides, mida on eespool nimetatud, kontrollis komisjon põhjalikumalt avalike andmete, sh tootmistegurite impordi andmete ja uurimisaluse toote tootjate finantsandmete kättesaadavust. |
| --- | --- |

(108)

Käsitletud potentsiaalsetes võrdlusriikides, mida on eespool nimetatud, kontrollis komisjon põhjalikumalt avalike andmete, sh tootmistegurite impordi andmete ja uurimisaluse toote tootjate finantsandmete kättesaadavust.

| (109) | Peamiste tootmistegurite impordi analüüs näitas, et Türgi importis Brasiilia, Mehhiko ja Taiga võrreldes kokkuvõttes märkimisväärsemas ja esindavas moonutamata koguses eriti tugeva polüesterlõnga olulisi tootmissisendeid (nimelt puhas treftaalhape, monoetüleenglükool ja polüetüleentereftalaadist graanulid). |
| --- | --- |

(109)

Peamiste tootmistegurite impordi analüüs näitas, et Türgi importis Brasiilia, Mehhiko ja Taiga võrreldes kokkuvõttes märkimisväärsemas ja esindavas moonutamata koguses eriti tugeva polüesterlõnga olulisi tootmissisendeid (nimelt puhas treftaalhape, monoetüleenglükool ja polüetüleentereftalaadist graanulid).

| (110) | Analüüs näitas samuti, et Hiinast või mis tahes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (75) I lisas loetletud riigist pärit import ei mõjutanud oluliselt Türgi importi. Lisaks sellele toodetakse Türgis märkimisväärses koguses ja märkimisväärse tootmisvõimsusega eriti tugevat polüesterlõnga ja riigis ei ilmne konkreetseid kaubanduse moonutusi, mis on seotud tootmistegurite või eriti tugeva polüesterlõngaga. Samuti on andmebaasis Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) Türgi kohta saadaval üksikasjalikud ja piisavalt esindavad oluliste sisendite impordihindade andmed. |
| --- | --- |

(110)

Analüüs näitas samuti, et Hiinast või mis tahes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (75) I lisas loetletud riigist pärit import ei mõjutanud oluliselt Türgi importi. Lisaks sellele toodetakse Türgis märkimisväärses koguses ja märkimisväärse tootmisvõimsusega eriti tugevat polüesterlõnga ja riigis ei ilmne konkreetseid kaubanduse moonutusi, mis on seotud tootmistegurite või eriti tugeva polüesterlõngaga. Samuti on andmebaasis Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) Türgi kohta saadaval üksikasjalikud ja piisavalt esindavad oluliste sisendite impordihindade andmed.

75

| (111) | Võrdlusriikide tootjate ja nende andmete kättesaadavuse puhul tegi komisjon kindlaks eriti tugeva polüesterlõnga tootja KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (edaspidi „Kordsa Türkiye“), kelle kohta on saadaval 2021. aasta konsolideeritud finantstulemused. Samas ei ole Brasiilia (KORDSA BRASIL S.A.), Mehhiko (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations ja Akra Polyester SA DE CV) ja Tai (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD ja TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) eriti tugevat polüesterlõnga tootvate ettevõtete finantsandmed kogu uurimisperioodi kohta kergesti kättesaadavad ning ei vasta (Tai tootjate puhul) täielikult rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele. |
| --- | --- |

(111)

Võrdlusriikide tootjate ja nende andmete kättesaadavuse puhul tegi komisjon kindlaks eriti tugeva polüesterlõnga tootja KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (edaspidi „Kordsa Türkiye“), kelle kohta on saadaval 2021. aasta konsolideeritud finantstulemused. Samas ei ole Brasiilia (KORDSA BRASIL S.A.), Mehhiko (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations ja Akra Polyester SA DE CV) ja Tai (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD ja TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) eriti tugevat polüesterlõnga tootvate ettevõtete finantsandmed kogu uurimisperioodi kohta kergesti kättesaadavad ning ei vasta (Tai tootjate puhul) täielikult rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele.

| (112) | Märgitakse ära, et Kordsa Türkiye ei tooda ainult eriti tugevat polüesterlõnga, vaid ligikaudu 86 % selle 2021. aasta tuludest oli eriti tugevat polüesterlõnga hõlmavas segmendis (76). Komisjon oli sel puhul seisukohal, et kui finantsteave ei ole konkreetselt ja ainult uurimisaluse toote kohta kergesti kättesaadav (mis on peaaegu alati nii), otsib komisjon lähima kergesti kättesaadava asendaja, sh tegutseva(te) tootja(te) konsolideeritud teabe, muu hulgas uurimisalust toodet hõlmavas tegevusvaldkonnas. Selles olukorras peetakse kindlaks tehtud Kordsa Türkiye konsolideeritud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit piisavalt esindavaks, et seda käesoleva uurimise otstarbel kasutada. |
| --- | --- |

(112)

Märgitakse ära, et Kordsa Türkiye ei tooda ainult eriti tugevat polüesterlõnga, vaid ligikaudu 86 % selle 2021. aasta tuludest oli eriti tugevat polüesterlõnga hõlmavas segmendis (76). Komisjon oli sel puhul seisukohal, et kui finantsteave ei ole konkreetselt ja ainult uurimisaluse toote kohta kergesti kättesaadav (mis on peaaegu alati nii), otsib komisjon lähima kergesti kättesaadava asendaja, sh tegutseva(te) tootja(te) konsolideeritud teabe, muu hulgas uurimisalust toodet hõlmavas tegevusvaldkonnas. Selles olukorras peetakse kindlaks tehtud Kordsa Türkiye konsolideeritud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit piisavalt esindavaks, et seda käesoleva uurimise otstarbel kasutada.

76

| (113) | Võttes arvesse, et Kordsa Türkiye täielik ja kõikehõlmav 2021. aasta aruanne (77) on üldsusele kättesaadav, kasutas komisjon selles sisalduvat teavet. |
| --- | --- |

(113)

Võttes arvesse, et Kordsa Türkiye täielik ja kõikehõlmav 2021. aasta aruanne (77) on üldsusele kättesaadav, kasutas komisjon selles sisalduvat teavet.

77

3.3.2.4.   Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (114) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(114)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

3.3.2.5.   Järeldus

Järeldus

| (115) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(115)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks.

3.3.3.   
  Isikute märkused

Isikute märkused

| (116) | Võrdlusriigi valimisel väitis kasutajate rühm vastusena teisele teatele, et Korea Vabariik on kõige sobivam võrdlusriik, võttes arvesse Hiinaga sarnast majandusarengu taset, uurimisaluse toote tootmist, asjakohaste avalike andmete kättesaadavust ning piisavat sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(116)

Võrdlusriigi valimisel väitis kasutajate rühm vastusena teisele teatele, et Korea Vabariik on kõige sobivam võrdlusriik, võttes arvesse Hiinaga sarnast majandusarengu taset, uurimisaluse toote tootmist, asjakohaste avalike andmete kättesaadavust ning piisavat sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

| (117) | Juhime tähelepanu sellele, et Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riikide kindlaksmääramisel võtab komisjon Maailmapanga andmebaasi alusel (78) ainult arvesse kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riike. Kuid Maailmapank on liigitanud Korea Vabariigi uurimisperioodil ja enne seda kõrge sissetulekuga riigiks ning seega ei saa seda käsitada potentsiaalse võrdlusriigina. |
| --- | --- |

(117)

Juhime tähelepanu sellele, et Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riikide kindlaksmääramisel võtab komisjon Maailmapanga andmebaasi alusel (78) ainult arvesse kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riike. Kuid Maailmapank on liigitanud Korea Vabariigi uurimisperioodil ja enne seda kõrge sissetulekuga riigiks ning seega ei saa seda käsitada potentsiaalse võrdlusriigina.

78

| (118) | Hailide väitis oma vastuses teadetele, et GTA andmed eriti tugeva polüesterlõnga tootmise põhitooraine kohta ei ole täpsed, kui võrrelda neid Türgi statistikaameti ametliku andmeportaali statistikaga. Komisjon märkis, et GTA süsteemis Türgi kohta esitatud andmed põhinevad üldisel kaubanduskäsitlusel, samas kui Türgi ametliku statistika andmed põhinevad konkreetsel kaubanduskäsitlusel (millest arvatakse välja kaubad, mis sisenevad vabakaubandusalasse või tollilattu või väljuvad sealt). Seega on erinevused näitajates põhjendatud ja ei saa muuta GTA andmeid ebausaldusväärseks. Seetõttu ei saa Hailide usaldusväärselt väita, et GTA andmed ei ole täpsed, ning see väide tuleb tagasi lükata. |
| --- | --- |

(118)

Hailide väitis oma vastuses teadetele, et GTA andmed eriti tugeva polüesterlõnga tootmise põhitooraine kohta ei ole täpsed, kui võrrelda neid Türgi statistikaameti ametliku andmeportaali statistikaga. Komisjon märkis, et GTA süsteemis Türgi kohta esitatud andmed põhinevad üldisel kaubanduskäsitlusel, samas kui Türgi ametliku statistika andmed põhinevad konkreetsel kaubanduskäsitlusel (millest arvatakse välja kaubad, mis sisenevad vabakaubandusalasse või tollilattu või väljuvad sealt). Seega on erinevused näitajates põhjendatud ja ei saa muuta GTA andmeid ebausaldusväärseks. Seetõttu ei saa Hailide usaldusväärselt väita, et GTA andmed ei ole täpsed, ning see väide tuleb tagasi lükata.

| (119) | Hailide väitis samuti vastuses teisele teatele, et toorainete hinnad Türgis, mis on avaldatud I lisas (Tootmistegurite ja nende hindade loetelu Türgis), ei ole kooskõlas Türgi kohta II lisas (Potentsiaalsete võrdlusriikide impordistatistika võrdlus) avaldatud hindadega. Komisjon märkis, et II lisas esitatud statistika on ainult toorandmed eri riikide võrdlemiseks, mis on koondatud ühisel HS6 tasandil, võtmata arvesse konkreetsete importivate riikide kohaldatavaid tollimakse. I lisa andmetes on teisest küljest esitatud väärtused Türgi riiklike tariifikoodide tasandil ja need hõlmavad ka tollimakse. Seega ei pea I lisa ja II lisa hinnatase olema identne ning isiku väide tuleb põhjendamatuna tagasi lükata. Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hailide, et kuna I lisa imporditollimaksude kohandamise kohta arvutustega töölehte ei esitatud, siis ei saa komisjoni avalikustamist lugeda piisavaks. Komisjon märkis, et andmed, mis hõlmavad tootmistegurite hindu Türgis, koostati automaatselt GTA alusel Türgi riiklike tariifikoodide tasandil (sh turulepääsu teabehoidla (Market Access Map) andmebaasil MacMap põhinevad kõik tavapärased ja soodustollimaksud), need avalikustati nõuetekohaselt ja komisjon kasutas neid käesoleval juhul ilma täiendavate muudatusteta. Märgiti, et komisjon ei koostanud sel otstarbel ühtegi täiendavat arvutustabeli töölehte ega midagi muud sellist. Seetõttu tuleb Hailide väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(119)

Hailide väitis samuti vastuses teisele teatele, et toorainete hinnad Türgis, mis on avaldatud I lisas (Tootmistegurite ja nende hindade loetelu Türgis), ei ole kooskõlas Türgi kohta II lisas (Potentsiaalsete võrdlusriikide impordistatistika võrdlus) avaldatud hindadega. Komisjon märkis, et II lisas esitatud statistika on ainult toorandmed eri riikide võrdlemiseks, mis on koondatud ühisel HS6 tasandil, võtmata arvesse konkreetsete importivate riikide kohaldatavaid tollimakse. I lisa andmetes on teisest küljest esitatud väärtused Türgi riiklike tariifikoodide tasandil ja need hõlmavad ka tollimakse. Seega ei pea I lisa ja II lisa hinnatase olema identne ning isiku väide tuleb põhjendamatuna tagasi lükata. Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hailide, et kuna I lisa imporditollimaksude kohandamise kohta arvutustega töölehte ei esitatud, siis ei saa komisjoni avalikustamist lugeda piisavaks. Komisjon märkis, et andmed, mis hõlmavad tootmistegurite hindu Türgis, koostati automaatselt GTA alusel Türgi riiklike tariifikoodide tasandil (sh turulepääsu teabehoidla (Market Access Map) andmebaasil MacMap põhinevad kõik tavapärased ja soodustollimaksud), need avalikustati nõuetekohaselt ja komisjon kasutas neid käesoleval juhul ilma täiendavate muudatusteta. Märgiti, et komisjon ei koostanud sel otstarbel ühtegi täiendavat arvutustabeli töölehte ega midagi muud sellist. Seetõttu tuleb Hailide väide tagasi lükata.

| (120) | Hailide väitis, et Türgi ei ole võrdlusriigiks valimiseks sobilik. Äriühing väidab esiteks, et vääringu odavnemine ja kõrge inflatsioon tekitasid Türgis ebatavalised turutingimused, mis mõjutas vältimatult kohalikke kulusid ning muutis omakorda Türgi võrdlusriigina kasutamiseks selgelt sobimatuks. Hailide kordas oma väidet vastuseks lõplikele järeldustele, lisades, et kohalikud hinnad ja/või impordihinnad, mida mõjutas kohaliku vääringu märkimisväärne odavnemine Türgis, ei saa kajastada moonutamata hindu ega võrdlusaluseid. Teiseks ei saa Hailide sõnul käsitada Kordsa Türkiyet avatud turule suunatud eriti tugeva polüesterlõnga tootjana, kuna selle piiratud polüesterlõnga tootmisvõimsust kasutatakse peamiselt, kui mitte ainult, tootmisharusiseseks kasutamiseks selle järgmise etapi rehvikoortriide tootmises. Samal moel väitis kasutajate rühm, et Kordsa Türkiye kasutab eriti tugevat polüesterlõnga peamiselt oma tootmise otstarbel rehvides kasutatavate materjalide jaoks. Hailide väitis, et eriti tugeva polüesterlõnga tootmine on ainult kõrvalise tähtsusega alltegevus, mis toetab koortriide tootmist ning valdav enamik, kui mitte kõik, segmendi „Tööstuslik lõng ja koortriie“ välistuludest tuleb tööstusliku riide ja nailonlõnga ning mitte eriti tugeva polüesterlõnga müügist. Hailide kordas seda väidet oma vastuses lõplikele järeldustele. Isikud järeldasid, et äriühingu finantstulemus ei ole seega eriti tugeva polüesterlõnga tootja jaoks tüüpiline ning seega puudub kergesti kättesaadav finantsteave eriti tugeva polüesterlõnga tootmise kohta Türgis. Kolmandaks väitis Hailide, et Kordsa Türkiye toodab ainult üht konkreetset liiki eriti tugevat polüesterlõnga (autodes kasutatav suure lisaväärtusega HMLS-lõng), mistõttu Türgi ei ole võrdlusriigina sobiv, kuna ühe tooteliigi tegevustulemus ei ole tüüpiline Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate jaoks, kes toodavad mitmeid tooteliike. Kokkuvõttes märkis Hailide, et komisjon ei tohiks Kordsa Türkiye kasumimarginaali arvesse võtta ning peaks kasutama Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjaid tüüpilist mõistlikumat kasumimarginaali. Hailide väitis oma vastuses lõplikele järeldustele, et komisjoni määratletud 15,3 % suurune kasumitase on eriti tugeva polüesterlõnga tootjate jaoks liiga kõrge ja et maksimaalselt 6 % suurune kasumitase (võrdväärne käesoleval juhul valimisse kaasatud liidu tootjate taotletava kasumimarginaaliga, mis on määratletud alusmääruse artikli 7 lõike 2c kohaldamise teel) on seega sobiv asendusnäitaja moonutamata ja mõistliku kasum jaoks, mida eriti tugeva polüesterlõnga tootjal tavatingimustes oleks võimalik saavutada. |
| --- | --- |

(120)

Hailide väitis, et Türgi ei ole võrdlusriigiks valimiseks sobilik. Äriühing väidab esiteks, et vääringu odavnemine ja kõrge inflatsioon tekitasid Türgis ebatavalised turutingimused, mis mõjutas vältimatult kohalikke kulusid ning muutis omakorda Türgi võrdlusriigina kasutamiseks selgelt sobimatuks. Hailide kordas oma väidet vastuseks lõplikele järeldustele, lisades, et kohalikud hinnad ja/või impordihinnad, mida mõjutas kohaliku vääringu märkimisväärne odavnemine Türgis, ei saa kajastada moonutamata hindu ega võrdlusaluseid. Teiseks ei saa Hailide sõnul käsitada Kordsa Türkiyet avatud turule suunatud eriti tugeva polüesterlõnga tootjana, kuna selle piiratud polüesterlõnga tootmisvõimsust kasutatakse peamiselt, kui mitte ainult, tootmisharusiseseks kasutamiseks selle järgmise etapi rehvikoortriide tootmises. Samal moel väitis kasutajate rühm, et Kordsa Türkiye kasutab eriti tugevat polüesterlõnga peamiselt oma tootmise otstarbel rehvides kasutatavate materjalide jaoks. Hailide väitis, et eriti tugeva polüesterlõnga tootmine on ainult kõrvalise tähtsusega alltegevus, mis toetab koortriide tootmist ning valdav enamik, kui mitte kõik, segmendi „Tööstuslik lõng ja koortriie“ välistuludest tuleb tööstusliku riide ja nailonlõnga ning mitte eriti tugeva polüesterlõnga müügist. Hailide kordas seda väidet oma vastuses lõplikele järeldustele. Isikud järeldasid, et äriühingu finantstulemus ei ole seega eriti tugeva polüesterlõnga tootja jaoks tüüpiline ning seega puudub kergesti kättesaadav finantsteave eriti tugeva polüesterlõnga tootmise kohta Türgis. Kolmandaks väitis Hailide, et Kordsa Türkiye toodab ainult üht konkreetset liiki eriti tugevat polüesterlõnga (autodes kasutatav suure lisaväärtusega HMLS-lõng), mistõttu Türgi ei ole võrdlusriigina sobiv, kuna ühe tooteliigi tegevustulemus ei ole tüüpiline Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate jaoks, kes toodavad mitmeid tooteliike. Kokkuvõttes märkis Hailide, et komisjon ei tohiks Kordsa Türkiye kasumimarginaali arvesse võtta ning peaks kasutama Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjaid tüüpilist mõistlikumat kasumimarginaali. Hailide väitis oma vastuses lõplikele järeldustele, et komisjoni määratletud 15,3 % suurune kasumitase on eriti tugeva polüesterlõnga tootjate jaoks liiga kõrge ja et maksimaalselt 6 % suurune kasumitase (võrdväärne käesoleval juhul valimisse kaasatud liidu tootjate taotletava kasumimarginaaliga, mis on määratletud alusmääruse artikli 7 lõike 2c kohaldamise teel) on seega sobiv asendusnäitaja moonutamata ja mõistliku kasum jaoks, mida eriti tugeva polüesterlõnga tootjal tavatingimustes oleks võimalik saavutada.

| (121) | Komisjon tõi esile, et võrdlusriigi valimisel lähtuti kolmest kriteeriumist: majandusarengu tase, vaatlusaluse toote tootmine ning asjakohaste avalike andmete kättesaadavus. Vääringu odavnemise või inflatsioonitaseme potentsiaalne mõju ei kuulu nende kriteeriumide hulka. Igal juhul ei ole vastuse esitanud isik näidanud, kuidas Türgi liiri odavnemine ja kõrge inflatsioonitase oleks tegelikult mõjutanud Türgist hangitud sisendite hinda, ning kui selline mõju oli olemas, siis milline oleks tegelik mõju renminbi-jüaanides (CNY) arvutatud normaalväärtusele. Lisaks sellele ei esitanud isikud teavet selle kohta, et (ja millises ulatuses) kasutataks Türgi liiri toorainete imporditehingutes, millega määrataks kindlaks moonutamata kulu võrdlusalused sel juhul. Kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohase normaalväärtuse arvutamiseks kehtestatakse võrdlusalused impordihindade põhjal, konverteeritakse võrdlusriikidesse suunatud impordi väärtused lõpuks ekspordiriigi vääringusse, s.o käesoleval juhul renminbi-jüaan. Seetõttu oli komisjon seisukohal, et see väide ei ole põhjendatud, ja lükkas selle tagasi. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon tõi esile, et võrdlusriigi valimisel lähtuti kolmest kriteeriumist: majandusarengu tase, vaatlusaluse toote tootmine ning asjakohaste avalike andmete kättesaadavus. Vääringu odavnemise või inflatsioonitaseme potentsiaalne mõju ei kuulu nende kriteeriumide hulka. Igal juhul ei ole vastuse esitanud isik näidanud, kuidas Türgi liiri odavnemine ja kõrge inflatsioonitase oleks tegelikult mõjutanud Türgist hangitud sisendite hinda, ning kui selline mõju oli olemas, siis milline oleks tegelik mõju renminbi-jüaanides (CNY) arvutatud normaalväärtusele. Lisaks sellele ei esitanud isikud teavet selle kohta, et (ja millises ulatuses) kasutataks Türgi liiri toorainete imporditehingutes, millega määrataks kindlaks moonutamata kulu võrdlusalused sel juhul. Kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohase normaalväärtuse arvutamiseks kehtestatakse võrdlusalused impordihindade põhjal, konverteeritakse võrdlusriikidesse suunatud impordi väärtused lõpuks ekspordiriigi vääringusse, s.o käesoleval juhul renminbi-jüaan. Seetõttu oli komisjon seisukohal, et see väide ei ole põhjendatud, ja lükkas selle tagasi.

| (122) | Kordsa Türkiye tootmisportfelli ja tuluallikate puhul märkis komisjon, et kui finantsteave ei ole konkreetselt ja ainult uurimise vaatlusaluse toote (sel juhul eriti tugeva polüesterlõnga) kohta kergesti kättesaadav, mis on harva nii, siis proovib komisjon teha kindlaks lähima kergesti kättesaadava asendaja, sh konsolideeritud teabe tegutseva(te) tootja(te) kohta, muu hulgas vaatlusaluse toote valdkonnas. Käesoleval juhul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 112, tekkis ligikaudu 86 % Kordsa Türkiye välistuludest 2021. aastal eriti tugeva polüesterlõnga segmendis. Vastupidiselt isikute väidetele saab Kordsa Türkiye tõepoolest välistulu muu hulgas polüesterlõnga tootmisest ja müügist (79). Kordsa on „[ü]ks [...] HMLS-polüesterlõngade turu eestvedajatest“, kelle „portfelli kuuluvad lõngad, mida saab kasutada näiteks koortriietes, tugevates tekstiiltoodetes, tööstuslikes riietes, rehvriietes, poolile paigaldatud koortides ja nöörides“, (80) mida kasutatakse seega ka muudes tootmisharudes kui autotööstus. Seega ei ole isikute väide eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharusisese kasutamise kohta põhjendatud. Lisaks sellele on rehvivööd üks peamisi eriti tugeva polüesterlõnga kasutusvaldkondi ja Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad, sh Hailide toodavad samuti HMLS-lõnga ning teenindavad kliente autotööstuses. Seega oleks eksitav väita, et Kordsa Türkiye äritegevus eriti tugeva polüesterlõnga valdkonnas ei esinda Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate äritegevust. Isikud ei pakkunud Kordsa Türkiye alternatiivina välja ühtegi muud sobivat eriti tugeva polüesterlõnga tootjat, kelle finantsandmed konkreetselt ja ainult eriti tugeva polüesterlõnga kohta on kergesti kättesaadavad, rääkimata eriti tugeva polüesterlõnga tootjast, kellel oleks Kordsa Türkiyest ulatuslikum eriti tugeva polüesterlõnga portfell. |
| --- | --- |

(122)

Kordsa Türkiye tootmisportfelli ja tuluallikate puhul märkis komisjon, et kui finantsteave ei ole konkreetselt ja ainult uurimise vaatlusaluse toote (sel juhul eriti tugeva polüesterlõnga) kohta kergesti kättesaadav, mis on harva nii, siis proovib komisjon teha kindlaks lähima kergesti kättesaadava asendaja, sh konsolideeritud teabe tegutseva(te) tootja(te) kohta, muu hulgas vaatlusaluse toote valdkonnas. Käesoleval juhul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 112, tekkis ligikaudu 86 % Kordsa Türkiye välistuludest 2021. aastal eriti tugeva polüesterlõnga segmendis. Vastupidiselt isikute väidetele saab Kordsa Türkiye tõepoolest välistulu muu hulgas polüesterlõnga tootmisest ja müügist (79). Kordsa on „[ü]ks [...] HMLS-polüesterlõngade turu eestvedajatest“, kelle „portfelli kuuluvad lõngad, mida saab kasutada näiteks koortriietes, tugevates tekstiiltoodetes, tööstuslikes riietes, rehvriietes, poolile paigaldatud koortides ja nöörides“, (80) mida kasutatakse seega ka muudes tootmisharudes kui autotööstus. Seega ei ole isikute väide eriti tugeva polüesterlõnga tootmisharusisese kasutamise kohta põhjendatud. Lisaks sellele on rehvivööd üks peamisi eriti tugeva polüesterlõnga kasutusvaldkondi ja Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjad, sh Hailide toodavad samuti HMLS-lõnga ning teenindavad kliente autotööstuses. Seega oleks eksitav väita, et Kordsa Türkiye äritegevus eriti tugeva polüesterlõnga valdkonnas ei esinda Hiina eriti tugeva polüesterlõnga tootjate äritegevust. Isikud ei pakkunud Kordsa Türkiye alternatiivina välja ühtegi muud sobivat eriti tugeva polüesterlõnga tootjat, kelle finantsandmed konkreetselt ja ainult eriti tugeva polüesterlõnga kohta on kergesti kättesaadavad, rääkimata eriti tugeva polüesterlõnga tootjast, kellel oleks Kordsa Türkiyest ulatuslikum eriti tugeva polüesterlõnga portfell.

79

[ü]ks [...] HMLS-polüesterlõngade turu eestvedajatest

80

| (123) | Selles olukorras peetakse kindlaks tehtud Kordsa Türkiye konsolideeritud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit piisavalt esindavaks ja sobilikuks, et seda käesoleva uurimise otstarbel kasutada, ning isikute väited lükatakse tagasi. Peale selle täheldati, et Hailide puhul kasutamiseks esitatud 6 % suurune taotletav kasum ja võrdlusriigi kasum osutavad erinevatele mõistetele, mida reguleeritakse erinevates õigusnormides ette nähtud erinevate eeskirjadega. Eelkõige on taotletud kasum selline kasum, mille liidu tootmisharu on saanud liidu omamaise müügi eest tavapärastes konkurentsitingimustes, ning seda kasutatakse alusmääruse artikli 9 lõike 4 alusel kahjumarginaali arvutamiseks. Võrdlusriigi kasumit kasutatakse normaalväärtuse arvutamisel asjakohase võrdlusriigi suhtes vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a. See kasum peab kajastama võrdlusriigis uurimisalust või sarnast toodet tootva äriühingu kasumit. Kuna taotletava kasumi ja võrdlusriigi kasumi mõiste ei ole võrreldavad, lükati Hailide väide tagasi, sest see ei olnud asjakohane. Lisaks ei esitanud Hailide ühtegi tõendit, mis osutaks sellele, et arvestuslikus normaalväärtuses sisalduv kasumisumma ei olnud moonutamata ja põhjendatud artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(123)

Selles olukorras peetakse kindlaks tehtud Kordsa Türkiye konsolideeritud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit piisavalt esindavaks ja sobilikuks, et seda käesoleva uurimise otstarbel kasutada, ning isikute väited lükatakse tagasi. Peale selle täheldati, et Hailide puhul kasutamiseks esitatud 6 % suurune taotletav kasum ja võrdlusriigi kasum osutavad erinevatele mõistetele, mida reguleeritakse erinevates õigusnormides ette nähtud erinevate eeskirjadega. Eelkõige on taotletud kasum selline kasum, mille liidu tootmisharu on saanud liidu omamaise müügi eest tavapärastes konkurentsitingimustes, ning seda kasutatakse alusmääruse artikli 9 lõike 4 alusel kahjumarginaali arvutamiseks. Võrdlusriigi kasumit kasutatakse normaalväärtuse arvutamisel asjakohase võrdlusriigi suhtes vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a. See kasum peab kajastama võrdlusriigis uurimisalust või sarnast toodet tootva äriühingu kasumit. Kuna taotletava kasumi ja võrdlusriigi kasumi mõiste ei ole võrreldavad, lükati Hailide väide tagasi, sest see ei olnud asjakohane. Lisaks ei esitanud Hailide ühtegi tõendit, mis osutaks sellele, et arvestuslikus normaalväärtuses sisalduv kasumisumma ei olnud moonutamata ja põhjendatud artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses.

| (124) | Hailide oli seisukohal, et komisjon peaks valima Türgi asemel sobivaks võrdlusriigiks Brasiilia, kuna finantsandmed on kergesti kättesaadavad Kordsa kontserni äriühingu kohta Brasiilias ja kuna Brasiilia võrreldes Türgiga praktiliselt ei importinud 2021. aastal eriti tugeva polüesterlõnga olulisi tootmissisendeid (puhas treftaalhape, monoetüleenglükool ja polüetüleentereftalaadist graanulid) Hiinast ning seega mõjutavad väidetavad moonutused teda väiksema tõenäosusega. Hailide kordas seda väidet oma vastuses lõplikele järeldustele, lisades, et kui Kordsa Türkiye 2021. aasta majandusaasta aruanne ettevõtete kontserni konsolideeritud tasandil on sobiv allikana kasutamiseks Türgi moonutamata müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaks määramiseks, kehtib sama ka Kordsa Brazili kohta, kuna konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad ka Kordsa Brazili tegevustulemust. |
| --- | --- |

(124)

Hailide oli seisukohal, et komisjon peaks valima Türgi asemel sobivaks võrdlusriigiks Brasiilia, kuna finantsandmed on kergesti kättesaadavad Kordsa kontserni äriühingu kohta Brasiilias ja kuna Brasiilia võrreldes Türgiga praktiliselt ei importinud 2021. aastal eriti tugeva polüesterlõnga olulisi tootmissisendeid (puhas treftaalhape, monoetüleenglükool ja polüetüleentereftalaadist graanulid) Hiinast ning seega mõjutavad väidetavad moonutused teda väiksema tõenäosusega. Hailide kordas seda väidet oma vastuses lõplikele järeldustele, lisades, et kui Kordsa Türkiye 2021. aasta majandusaasta aruanne ettevõtete kontserni konsolideeritud tasandil on sobiv allikana kasutamiseks Türgi moonutamata müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlaks määramiseks, kehtib sama ka Kordsa Brazili kohta, kuna konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad ka Kordsa Brazili tegevustulemust.

| (125) | Esiteks on Kordsa Brazili finantsandmed saadaval ainult 2019. aasta kohta, kui käesoleva juhtumi peamise tähtsusega uuritav periood hõlmab 2021. aastat. Nagu eespool on mainitud, on Kordsa Türkiye puhul kergesti kättesaadavad 2021. aastat käsitlevad kasulikud andmed. Kuigi käesoleval juhul kasutatud Kordsa Türkiye 2021. aasta finantsaruanne koondab ka tema tütarettevõtete, sealhulgas Kordsa Brazili, andmed, on ilmne, et konsolideeritud finantsaruande kasumi- ning müügi-, üld- ja haldusnäitajad esindavad pigem Kordsa Türkiye tegevust kui Kordsa Brazili tegevust. Selle põhjuseks on asjaolu, et Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika geograafilise segmendi teenitud tulu (mis hõlmab ainult tegevust Türgis) on peaaegu kolm korda suurem kui Kordsa Brazili (esindab Lõuna-Ameerika segmenti) teenitud tulu (81). Igal juhul nõutakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a, et arvestusliku normaalväärtusega hõlmatud haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasum oleksid moonutamata ja mõistlikud. Hailide ei lisanud tõendeid selle kohta, et see ei ole nii. Teiseks, kuigi moonutamata impordikoguste osakaal polüetüleentereftalaadist graanulite, puhta treftaalhappe ja monoetüleenglükooli koguimpordist Türki oli väiksem kui vastav moonutamata impordi osakaal Brasiiliasse, oli iga kõnealuse sisendi Türki moonutamata impordi täielik kogus märksa suurem kui Brasiiliasse moonutamata impordi summaarne kogus. Kuigi Brasiilial on piisavalt esindavad andmed polüetüleentereftalaadist graanulite ja monoetüleenglükooli impordi kohta, ei kehti see puhta treftaalhappe impordi puhul, mis ei olnud Türgiga võrreldes märkimisväärne ja moodustas ainult ligikaudu 7 % puhta treftaalhappe impordist Türki. Hailide väide tuleb seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(125)

Esiteks on Kordsa Brazili finantsandmed saadaval ainult 2019. aasta kohta, kui käesoleva juhtumi peamise tähtsusega uuritav periood hõlmab 2021. aastat. Nagu eespool on mainitud, on Kordsa Türkiye puhul kergesti kättesaadavad 2021. aastat käsitlevad kasulikud andmed. Kuigi käesoleval juhul kasutatud Kordsa Türkiye 2021. aasta finantsaruanne koondab ka tema tütarettevõtete, sealhulgas Kordsa Brazili, andmed, on ilmne, et konsolideeritud finantsaruande kasumi- ning müügi-, üld- ja haldusnäitajad esindavad pigem Kordsa Türkiye tegevust kui Kordsa Brazili tegevust. Selle põhjuseks on asjaolu, et Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika geograafilise segmendi teenitud tulu (mis hõlmab ainult tegevust Türgis) on peaaegu kolm korda suurem kui Kordsa Brazili (esindab Lõuna-Ameerika segmenti) teenitud tulu (81). Igal juhul nõutakse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a, et arvestusliku normaalväärtusega hõlmatud haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasum oleksid moonutamata ja mõistlikud. Hailide ei lisanud tõendeid selle kohta, et see ei ole nii. Teiseks, kuigi moonutamata impordikoguste osakaal polüetüleentereftalaadist graanulite, puhta treftaalhappe ja monoetüleenglükooli koguimpordist Türki oli väiksem kui vastav moonutamata impordi osakaal Brasiiliasse, oli iga kõnealuse sisendi Türki moonutamata impordi täielik kogus märksa suurem kui Brasiiliasse moonutamata impordi summaarne kogus. Kuigi Brasiilial on piisavalt esindavad andmed polüetüleentereftalaadist graanulite ja monoetüleenglükooli impordi kohta, ei kehti see puhta treftaalhappe impordi puhul, mis ei olnud Türgiga võrreldes märkimisväärne ja moodustas ainult ligikaudu 7 % puhta treftaalhappe impordist Türki. Hailide väide tuleb seega tagasi lükata.

81

| (126) | Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusumma puhul, mida kasutatakse käesoleval juhul arvestusliku normaalväärtuse saamiseks, väitis Hailide, et arvestusliku normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks tuleks välja arvata pakendamiskulud, mis Hailide andmetel on osa haldus-, müügi- ja üldkulusummast (lähtuvalt Kordsa Türkiye finantsaruande märkusest nr 21). |
| --- | --- |

(126)

Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusumma puhul, mida kasutatakse käesoleval juhul arvestusliku normaalväärtuse saamiseks, väitis Hailide, et arvestusliku normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks tuleks välja arvata pakendamiskulud, mis Hailide andmetel on osa haldus-, müügi- ja üldkulusummast (lähtuvalt Kordsa Türkiye finantsaruande märkusest nr 21).

| (127) | Esiteks kasutas komisjon Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusumma arvutamiseks kasumiaruannet ja selles märgitud jooksva äritegevusega seotud objekte. Hailide osutatud finantsaruande märkuses nr 21 on loetletud „Olemuspõhine kululiigitus“, mis ei hõlma ainult tegevuskulusid, vaid ka materjalikulusid, sh müüdud kauba kulus sisalduvaid pakendamiskulusid. Kasumiaruande tegevuskulude kogusumma ja märkuse nr 21 kulude kogusumma lihtne võrdlus näitab samuti, et viimatinimetatud summa on märksa suurem. Seega oleks otseselt vale tuletada osutades ainult märkusele nr 21 kasumiaruande jooksva äritegevusega seotud objekte loetlevas osas, et kõik märkuses nr 21 nimetatud kulud vastavad tegevuskuludele. Eespool öeldut arvesse võttes tuli Hailide väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(127)

Esiteks kasutas komisjon Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusumma arvutamiseks kasumiaruannet ja selles märgitud jooksva äritegevusega seotud objekte. Hailide osutatud finantsaruande märkuses nr 21 on loetletud „Olemuspõhine kululiigitus“, mis ei hõlma ainult tegevuskulusid, vaid ka materjalikulusid, sh müüdud kauba kulus sisalduvaid pakendamiskulusid. Kasumiaruande tegevuskulude kogusumma ja märkuse nr 21 kulude kogusumma lihtne võrdlus näitab samuti, et viimatinimetatud summa on märksa suurem. Seega oleks otseselt vale tuletada osutades ainult märkusele nr 21 kasumiaruande jooksva äritegevusega seotud objekte loetlevas osas, et kõik märkuses nr 21 nimetatud kulud vastavad tegevuskuludele. Eespool öeldut arvesse võttes tuli Hailide väide tagasi lükata.

| (128) | Lisaks sellele kutsus kasutajate rühm komisjoni üles kasutama Hiina eksportivate tootjate endi haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit normaalväärtuse arvutamiseks. |
| --- | --- |

(128)

Lisaks sellele kutsus kasutajate rühm komisjoni üles kasutama Hiina eksportivate tootjate endi haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit normaalväärtuse arvutamiseks.

| (129) | Komisjon märkis, et pärast ekspordiriigis oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b viidatakse iga eksportiva tootja puhul normaalväärtuse arvutamisel moonutamata hindadele või võrdlusalustele asjakohases võrdlusriigis (käesoleval juhul Türgi) kooskõlas artikli 2 lõike 6a punktiga a. Komisjon rõhutab, et selles sättes nõutakse ühtlasi sõnaselgelt, et arvutatud normaalväärtus peab hõlmama ka põhjendatud moonutamata haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit sobivas võrdlusriigis. Pärast ekspordiriigis uurimisalust toodet mõjutavate oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist ei saa komisjon enam kasutada üksikute eksportivate tootjate tegelikke haldus-, müügi- ja üldkulusummasid ning kasumeid, kuna need osutusid selle tulemusena moonutatuteks. Hailide ei esitanud tõendeid selle kohta, et tema tegelik haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasum on moonutamata. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon märkis, et pärast ekspordiriigis oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga b viidatakse iga eksportiva tootja puhul normaalväärtuse arvutamisel moonutamata hindadele või võrdlusalustele asjakohases võrdlusriigis (käesoleval juhul Türgi) kooskõlas artikli 2 lõike 6a punktiga a. Komisjon rõhutab, et selles sättes nõutakse ühtlasi sõnaselgelt, et arvutatud normaalväärtus peab hõlmama ka põhjendatud moonutamata haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumit sobivas võrdlusriigis. Pärast ekspordiriigis uurimisalust toodet mõjutavate oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist ei saa komisjon enam kasutada üksikute eksportivate tootjate tegelikke haldus-, müügi- ja üldkulusummasid ning kasumeid, kuna need osutusid selle tulemusena moonutatuteks. Hailide ei esitanud tõendeid selle kohta, et tema tegelik haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasum on moonutamata. Seepärast lükati see väide tagasi.

3.3.4.   
  Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (130) | Huvitatud isikute esitatud teabe ja toimikus olemasoleva muu asjakohase teabe põhjal koostas komisjon esimeses teates esialgse loetelu tootmisteguritest, nagu uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud materjalid, energia ja tööjõud. |
| --- | --- |

(130)

Huvitatud isikute esitatud teabe ja toimikus olemasoleva muu asjakohase teabe põhjal koostas komisjon esimeses teates esialgse loetelu tootmisteguritest, nagu uurimisaluse toote tootmiseks kasutatud materjalid, energia ja tööjõud.

| (131) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tegi komisjon kindlaks ka allikad moonutamata hindade ja võrdlusaluste kindlaksmääramiseks. Peamine allikas, mida komisjon kavatses kasutada, oli andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“). Lõpuks tegi komisjon kindlaks tootmistegurite harmoneeritud süsteemi (HS) kohased koodid, mida esimeses teates kavatseti esialgu GTA analüüsis kasutada, tuginedes huvitatud isikute esitatud teabele. |
| --- | --- |

(131)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt tegi komisjon kindlaks ka allikad moonutamata hindade ja võrdlusaluste kindlaksmääramiseks. Peamine allikas, mida komisjon kavatses kasutada, oli andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“). Lõpuks tegi komisjon kindlaks tootmistegurite harmoneeritud süsteemi (HS) kohased koodid, mida esimeses teates kavatseti esialgu GTA analüüsis kasutada, tuginedes huvitatud isikute esitatud teabele.

| (132) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga esimeses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. Seejärel ajakohastas komisjon huvitatud isikutelt saadud märkuste põhjal teises teates teavet tariifse klassifikatsiooni kohta ning lisas loetellu mitu tootmistegurit. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga esimeses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. Seejärel ajakohastas komisjon huvitatud isikutelt saadud märkuste põhjal teises teates teavet tariifse klassifikatsiooni kohta ning lisas loetellu mitu tootmistegurit.

| (133) | Eespool märgitut arvesse võttes tehti Türgi puhul kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Tootmistegurid eriti tugeva polüesterlõnga puhul










  Tootmistegur | Tariifirida | Komisjoni kasutatav andmete allikas
  Tooraine | Hinnad (renminbi-jüaan (CNY)) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| Puhas treftaalhape | 291736 00 0011 | Global Trade Atlas (GTA) (82)

  Market Access Map, International Trade Centre (MacMap (83)) | 4,91 CNY/kg |
| Monoetüleenglükool | 290531 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, International Trade Centre (MacMap) | 4,73 CNY/kg |
| Polü(etüleentereftalaadist) laastud | 390769 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, International Trade Centre (MacMap) | 7,14 CNY/kg |
| Poolimise kalaõli | 340311
  340391 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, International Trade Centre (MacMap) | 17,41 CNY/kg |
| Tööjõud |
| Tööjõud | [ei kohaldata] | Türgi statistikaamet (84) | 37,83 CNY/inimtöötund |
| Energia |
| Elektrienergia | [ei kohaldata] | Türgi statistikaamet | Tarbimisvahemik (MWh) |
| T > 150 000 | 0,47 CNY/kWh |
| Gaas | [ei kohaldata] | Türgi statistikaamet | Tarbimisvahemik (m3 )
  2 610 000 ≤ T < 26 100 000 1,63 CNY/m3 |
| | | | |
| Kõrvalsaadus/jäätmed |
| Lõngajäätmed | 550510 30 0011
  550510 30 0019 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, International Trade Centre (MacMap) | 3,15 CNY/kg |

(133)

Eespool märgitut arvesse võttes tehti Türgi puhul kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Tootmistegurid eriti tugeva polüesterlõnga puhul

Tootmistegurid eriti tugeva polüesterlõnga puhul

Tootmistegur

Tariifirida

Komisjoni kasutatav andmete allikas

Tooraine

Hinnad (renminbi-jüaan (CNY))

Puhas treftaalhape

291736 00 0011

Global Trade Atlas (GTA) (82)

82

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap (83))

83

4,91 CNY/kg

Monoetüleenglükool

290531

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap)

4,73 CNY/kg

Polü(etüleentereftalaadist) laastud

390769

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap)

7,14 CNY/kg

Poolimise kalaõli

340311

340391

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap)

17,41 CNY/kg

Tööjõud

Tööjõud

[ei kohaldata]

Türgi statistikaamet (84)

84

37,83 CNY/inimtöötund

Energia

Elektrienergia

[ei kohaldata]

Türgi statistikaamet

Tarbimisvahemik (MWh)

T > 150 000

0,47 CNY/kWh

Gaas

[ei kohaldata]

Türgi statistikaamet

Tarbimisvahemik (m3 )

3

2 610 000 ≤ T < 26 100 000 1,63 CNY/m3

3

Kõrvalsaadus/jäätmed

Lõngajäätmed

550510 30 0011

550510 30 0019

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, International Trade Centre (MacMap)

3,15 CNY/kg

3.3.5.   
  Tootmisprotsessis kasutatavad toorained

Tootmisprotsessis kasutatavad toorained

| (134) | Toorainete moonutamata hinna kindlaksmääramiseks võttis komisjon aluseks kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast ning määruse (EL) 2015/755 (85) I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi kaalutud keskmise hinna (CIF-hind), nagu see oli esitatud GTAs. Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi, sest ta järeldas, et Hiinas ei ole omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b määratletud oluliste moonutuste tõttu (vt põhjendus 97). Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad eksporti. Kaalutud keskmist impordihinda kohandati vajaduse korral imporditollimaksude arvessevõtmiseks. Pärast Hiinast ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(134)

Toorainete moonutamata hinna kindlaksmääramiseks võttis komisjon aluseks kõigist kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast ning määruse (EL) 2015/755 (85) I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi kaalutud keskmise hinna (CIF-hind), nagu see oli esitatud GTAs. Komisjon otsustas jätta välja Hiinast pärit impordi, sest ta järeldas, et Hiinas ei ole omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b määratletud oluliste moonutuste tõttu (vt põhjendus 97). Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad eksporti. Kaalutud keskmist impordihinda kohandati vajaduse korral imporditollimaksude arvessevõtmiseks. Pärast Hiinast ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline.

85

| (135) | Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana nende toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata transpordikulusid. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon väljendas koostööd tegeva eksportiva tootja toorainete tarne eest kantud transpordikulu protsendimäärana nende toorainete tegelikust kulust ja rakendas siis sama protsendimäära samade toorainete moonutamata kulule, et määrata kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata transpordikulusid.

| (136) | Komisjon käsitas väikest arvu tootmistegureid olenemata kasutatavast allikast kulumaterjalina, kuna nende osakaal toorainete kogukuludest ei olnud uurimisperioodil märkimisväärne, nagu on selgitatud põhjenduses 146. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon käsitas väikest arvu tootmistegureid olenemata kasutatavast allikast kulumaterjalina, kuna nende osakaal toorainete kogukuludest ei olnud uurimisperioodil märkimisväärne, nagu on selgitatud põhjenduses 146.

3.3.5.1.   Tööjõud

Tööjõud

| (137) | Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikaameti kõige värskemat statistikat (86). Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet tööjõukulude kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon võttis võrdlusaluse väljaselgitamise aluseks NACE Rev.2 klassifikaatori kohase majandustegevuse „Kemikaalitootmine“ NACE koodiga 20 hõlmatud 2020. aasta tööjõukulude tunniarvestuse. Väärtusi kohandati veelgi vastavalt inflatsioonile, kasutades riiklikku tarbijahinnaindeksit, (87) et kajastada uurimisperioodi kulusid. Võrreldes teise teatega ja pärast Hailide esitatud väidet muudeti tööjõu võrdlusväärtust, et võtta arvesse iga-aastast keskmist inflatsioonimäära. |
| --- | --- |

(137)

Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikaameti kõige värskemat statistikat (86). Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet tööjõukulude kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon võttis võrdlusaluse väljaselgitamise aluseks NACE Rev.2 klassifikaatori kohase majandustegevuse „Kemikaalitootmine“ NACE koodiga 20 hõlmatud 2020. aasta tööjõukulude tunniarvestuse. Väärtusi kohandati veelgi vastavalt inflatsioonile, kasutades riiklikku tarbijahinnaindeksit, (87) et kajastada uurimisperioodi kulusid. Võrreldes teise teatega ja pärast Hailide esitatud väidet muudeti tööjõu võrdlusväärtust, et võtta arvesse iga-aastast keskmist inflatsioonimäära.

86

87

3.3.5.2.   Energia

Energia

| (138) | Elektri ja gaasi võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgis äriühingutele (tööstuslikul eesmärgil kasutajad) kehtivaid hindu, mida avaldab Türgi statistikaamet (88). Võrdlusalus määrati kindlaks 31. märtsil 2022 avaldatud elektri ja gaasi hinna alusel. Osutatud hind on 2021. aasta keskmine hind. Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektri ja gaasi hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta, võtmata arvesse käibemaksu. |
| --- | --- |

(138)

Elektri ja gaasi võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgis äriühingutele (tööstuslikul eesmärgil kasutajad) kehtivaid hindu, mida avaldab Türgi statistikaamet (88). Võrdlusalus määrati kindlaks 31. märtsil 2022 avaldatud elektri ja gaasi hinna alusel. Osutatud hind on 2021. aasta keskmine hind. Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektri ja gaasi hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta, võtmata arvesse käibemaksu.

88

| (139) | Hailide väitis, et lisaks käibemaksule, mida kohaldatakse Türgi jaoks kindlaks määratud elektri ja gaasi hindade suhtes, sisaldavad elektri hinnad täiendavaid makse ja tasusid (tarbimismaks, TRT ja energiafondi tasud), mille komisjon peaks elektri võrdlushinna määramisel maha arvama. Esiteks märgiti, et toimikus ei olnud tõendeid selle kohta, et Türgi ettevõtted on sisse nõudnud mis tahes makse ja tasusid (ja millises ulatuses, kui seda on tehtud), mille peaks võrdluskuludest maha arvama. Lisaks sellele ei tõendanud Hailide oma väidet konkreetselt Türgi statistikaameti avaldatud andmekomplekti puhul, mida käesoleval juhul kasutati. |
| --- | --- |

(139)

Hailide väitis, et lisaks käibemaksule, mida kohaldatakse Türgi jaoks kindlaks määratud elektri ja gaasi hindade suhtes, sisaldavad elektri hinnad täiendavaid makse ja tasusid (tarbimismaks, TRT ja energiafondi tasud), mille komisjon peaks elektri võrdlushinna määramisel maha arvama. Esiteks märgiti, et toimikus ei olnud tõendeid selle kohta, et Türgi ettevõtted on sisse nõudnud mis tahes makse ja tasusid (ja millises ulatuses, kui seda on tehtud), mille peaks võrdluskuludest maha arvama. Lisaks sellele ei tõendanud Hailide oma väidet konkreetselt Türgi statistikaameti avaldatud andmekomplekti puhul, mida käesoleval juhul kasutati.

| (140) | CIRFS esitas lõplike järelduste avalikustamisele vastusena avalduse, et komisjon peaks selgitama, miks on normaalväärtuse arvutamise otstarbel valitud Türgi 2021. aasta gaasi hind märkimisväärselt vähenenud, kui Türgi statistikaameti andmetel suurenes maagaasi ühikuhind Türgis 2021. aastal järsult 2020. aastaga võrreldes. Nagu avalikustatud teises teates juba kirjeldatud, hankis komisjon gaasihindade andmed otse Türgi statistikaameti andmebaasist, kasutades vastavate tarbimisvahemike 2021. aasta keskmisi hindu, samal ajal teisendades vastava ametliku vahetuskursi abil arvnäitajad Türgi liiridest renminbidesse, et arvutada eksportivate tootjate normaalväärtus. |
| --- | --- |

(140)

CIRFS esitas lõplike järelduste avalikustamisele vastusena avalduse, et komisjon peaks selgitama, miks on normaalväärtuse arvutamise otstarbel valitud Türgi 2021. aasta gaasi hind märkimisväärselt vähenenud, kui Türgi statistikaameti andmetel suurenes maagaasi ühikuhind Türgis 2021. aastal järsult 2020. aastaga võrreldes. Nagu avalikustatud teises teates juba kirjeldatud, hankis komisjon gaasihindade andmed otse Türgi statistikaameti andmebaasist, kasutades vastavate tarbimisvahemike 2021. aasta keskmisi hindu, samal ajal teisendades vastava ametliku vahetuskursi abil arvnäitajad Türgi liiridest renminbidesse, et arvutada eksportivate tootjate normaalväärtus.

| (141) | CIRFS märkis oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele samuti, et komisjon peaks selgitama gaasi puhul metoodikat, mida kasutati iga Hiina tootja jaoks kõige sobilikuma tarbimisvahemiku valimiseks. Sellega seoses märgiti, nagu on kirjeldatud põhjenduses 138, et komisjon omistas Hailidele gaasikulud tarbimisvahemikus, mis vastas tema tegelikule gaasi kogutarbimisele uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(141)

CIRFS märkis oma vastuses lõplike järelduste avalikustamisele samuti, et komisjon peaks selgitama gaasi puhul metoodikat, mida kasutati iga Hiina tootja jaoks kõige sobilikuma tarbimisvahemiku valimiseks. Sellega seoses märgiti, nagu on kirjeldatud põhjenduses 138, et komisjon omistas Hailidele gaasikulud tarbimisvahemikus, mis vastas tema tegelikule gaasi kogutarbimisele uurimisperioodil.

3.3.6.   
  Haldus-, müügi- ja üldkulusummad ning kasum

Haldus-, müügi- ja üldkulusummad ning kasum

| (142) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(142)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

| (143) | Komisjon kasutas moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummade ning kasumite kindlaksmääramiseks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootja Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusummat (6,6 %) ning kasumit (15,3 %), kelle 2021. aasta finantsandmed (s.o uurimisperioodiga täielikult kattuva ajavahemiku kohta) olid kergesti kättesaadavad. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon kasutas moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummade ning kasumite kindlaksmääramiseks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootja Kordsa Türkiye haldus-, müügi- ja üldkulusummat (6,6 %) ning kasumit (15,3 %), kelle 2021. aasta finantsandmed (s.o uurimisperioodiga täielikult kattuva ajavahemiku kohta) olid kergesti kättesaadavad.

3.3.7.   
  Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (144) | Eespool esitatud moonutamata hindade ja võrdlusaluste põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(144)

Eespool esitatud moonutamata hindade ja võrdlusaluste põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (145) | Esiteks määras komisjon kindlaks Hailide moonutamata tootmiskulud, lähtuvalt äriühingu ostetud tootmisteguritest, mis on määratud kindlaks tabelis 1. Seejärel kohaldas komisjon moonutamata ühikukulusid Hailide konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon arvestas tootmiskuludest maha edasimüüdud kõrvalsaaduste (sel juhul lõngajäätmed) moonutamata kulud. |
| --- | --- |

(145)

Esiteks määras komisjon kindlaks Hailide moonutamata tootmiskulud, lähtuvalt äriühingu ostetud tootmisteguritest, mis on määratud kindlaks tabelis 1. Seejärel kohaldas komisjon moonutamata ühikukulusid Hailide konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Komisjon arvestas tootmiskuludest maha edasimüüdud kõrvalsaaduste (sel juhul lõngajäätmed) moonutamata kulud.

| (146) | Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusumma saamiseks tootmise üldkulud. Hailide tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 136 osutatud kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana Hailide tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(146)

Teiseks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusumma saamiseks tootmise üldkulud. Hailide tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 136 osutatud kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana Hailide tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (147) | Lõpuks lisas komisjon haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasumi, mis määrati kindlaks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootja põhjal (vt põhjendus 143). Moonutamata tootmiskulude kogusummale lisatud müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum, mida väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest, olid vastavalt 6,6 % ja 15,3 %. |
| --- | --- |

(147)

Lõpuks lisas komisjon haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning kasumi, mis määrati kindlaks Türgi eriti tugeva polüesterlõnga tootja põhjal (vt põhjendus 143). Moonutamata tootmiskulude kogusummale lisatud müügi-, üld- ja halduskulud ja kasum, mida väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest, olid vastavalt 6,6 % ja 15,3 %.

| (148) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(148)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (149) | Hailide väitis vastuseks lõplikele järeldustele, et komisjon seostas alusetult kulumaterjalide ja tootmise üldkulude väärtuse muude sisendite omaga. Hailide sõnul määrab komisjon kulumaterjalide ja tootmise üldkulude võrdlusaluse kindlaks muudest sisenditest eraldi või kinnitab muul viisil äriühingu tegelikke kulumaterjalide kulusid ja tootmise üldkulusid. Samasuguse väite esitas Hailide ka toorainete tarnega seotud transpordikulude arvutamise kohta. |
| --- | --- |

(149)

Hailide väitis vastuseks lõplikele järeldustele, et komisjon seostas alusetult kulumaterjalide ja tootmise üldkulude väärtuse muude sisendite omaga. Hailide sõnul määrab komisjon kulumaterjalide ja tootmise üldkulude võrdlusaluse kindlaks muudest sisenditest eraldi või kinnitab muul viisil äriühingu tegelikke kulumaterjalide kulusid ja tootmise üldkulusid. Samasuguse väite esitas Hailide ka toorainete tarnega seotud transpordikulude arvutamise kohta.

| (150) | Nagu on selgitatud põhjenduses 97, leiti uurimise käigus, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hailide ei suutnud tõendada, et tema kulumaterjalide hinnad, tootmise üldkulud ja transpordikulud ei ole moonutatud. Ei olnud võimalik usaldusväärselt kindlaks teha, et need kulud ei ole moonutatud, ja seega ei saa neid kasutada normaalväärtuse arvutamiseks, võttes arvesse artikli 2 lõike 6a punkti a kolmandat taanet. Komisjonil ei õnnestunud leida nende kulude jaoks ühtegi põhjendatud võrdlusalust, samuti ei pakkunud Hailide ega ükski teine huvitatud isik nende kulude jaoks ühtegi põhjendatud võrdlusalust. Kui kulu jaoks ei õnnestu sobivat võrdlusalust leida, siis võib komisjon põhimõtteliselt määrata need kindlaks suhtarvuna nendega seotud kulurühmast (nt kõigi toorainete kulu või tootmiskulud). Kui moonutamata toorainete kulud või tootmiskulud on kindlaks määratud, siis kasutab komisjon võrdlusalust, et hinnata kõnealuseid moonutamata kulusid, säilitades seeläbi eksportiva tootja kulustruktuuri. See tähendab näiteks, et kui kulumaterjalid moodustavad eksportiva tootja raamatupidamisarvestuses 1 % kõigist toorainekuludest, siis moodustavad need pärast normaalväärtuse arvutamist ikka 1 % toorainekuludest. |
| --- | --- |

(150)

Nagu on selgitatud põhjenduses 97, leiti uurimise käigus, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Hailide ei suutnud tõendada, et tema kulumaterjalide hinnad, tootmise üldkulud ja transpordikulud ei ole moonutatud. Ei olnud võimalik usaldusväärselt kindlaks teha, et need kulud ei ole moonutatud, ja seega ei saa neid kasutada normaalväärtuse arvutamiseks, võttes arvesse artikli 2 lõike 6a punkti a kolmandat taanet. Komisjonil ei õnnestunud leida nende kulude jaoks ühtegi põhjendatud võrdlusalust, samuti ei pakkunud Hailide ega ükski teine huvitatud isik nende kulude jaoks ühtegi põhjendatud võrdlusalust. Kui kulu jaoks ei õnnestu sobivat võrdlusalust leida, siis võib komisjon põhimõtteliselt määrata need kindlaks suhtarvuna nendega seotud kulurühmast (nt kõigi toorainete kulu või tootmiskulud). Kui moonutamata toorainete kulud või tootmiskulud on kindlaks määratud, siis kasutab komisjon võrdlusalust, et hinnata kõnealuseid moonutamata kulusid, säilitades seeläbi eksportiva tootja kulustruktuuri. See tähendab näiteks, et kui kulumaterjalid moodustavad eksportiva tootja raamatupidamisarvestuses 1 % kõigist toorainekuludest, siis moodustavad need pärast normaalväärtuse arvutamist ikka 1 % toorainekuludest.

| (151) | Nagu on märgitud põhjenduses 146, rakendati moonutamata kulumaterjalide kulude ja tootmise üldkulude saamiseks moonutamata tootmiskulude puhul Hailide kulumaterjalide ning tootmise üldkulude kuluosa tegelikult kantud tootmiskuludest. Nagu on selgitatud põhjenduses 150, määras komisjon seda meetodit kasutades kindlaks eksportiva tootja moonutamata tootmise üldkulude andmed, kuna võrdlusriigi tootja(te) olemasolevates finantsandmetes puudusid konkreetsed andmed moonutamata tootmise üldkulude kohta. Peale selle, arvestades, et käesoleval juhul tuvastati arvukalt tootmistegureid, mis tavaliselt moodustasid ebaolulise osa tooraine kogukuludest, pidas komisjon põhjendatuks lisada sellised sisendid (taas kasutades Hailide tegelikke kulusid) kulumaterjalide hulka ja käsitleda neid asjakohaselt. Veelgi enam, seoses transpordikuludega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 135 ja kuna toimikus puuduvad andmed võrdlusriigi moonutamata transpordikulude kohta, leidis komisjon, et eksportiva tootja tooraine- ja teatatud transpordikulude suhtarvu saab põhjendatult kasutada indikaatorina, et hinnata toorainete moonutamata transpordikulusid äriühingu tehasesse tarnimise korral. Seepärast lükati Hailide väide tagasi. |
| --- | --- |

(151)

Nagu on märgitud põhjenduses 146, rakendati moonutamata kulumaterjalide kulude ja tootmise üldkulude saamiseks moonutamata tootmiskulude puhul Hailide kulumaterjalide ning tootmise üldkulude kuluosa tegelikult kantud tootmiskuludest. Nagu on selgitatud põhjenduses 150, määras komisjon seda meetodit kasutades kindlaks eksportiva tootja moonutamata tootmise üldkulude andmed, kuna võrdlusriigi tootja(te) olemasolevates finantsandmetes puudusid konkreetsed andmed moonutamata tootmise üldkulude kohta. Peale selle, arvestades, et käesoleval juhul tuvastati arvukalt tootmistegureid, mis tavaliselt moodustasid ebaolulise osa tooraine kogukuludest, pidas komisjon põhjendatuks lisada sellised sisendid (taas kasutades Hailide tegelikke kulusid) kulumaterjalide hulka ja käsitleda neid asjakohaselt. Veelgi enam, seoses transpordikuludega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 135 ja kuna toimikus puuduvad andmed võrdlusriigi moonutamata transpordikulude kohta, leidis komisjon, et eksportiva tootja tooraine- ja teatatud transpordikulude suhtarvu saab põhjendatult kasutada indikaatorina, et hinnata toorainete moonutamata transpordikulusid äriühingu tehasesse tarnimise korral. Seepärast lükati Hailide väide tagasi.

3.4.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (152) | Hailide eksportis vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ning ka Hongkongis asuva seotud äriühingu kaudu. Hailide ekspordihind oli liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt. Hongkongis asuva seotud äriühingu kaudu toimunud müügi kohta on esitatud täpsemad andmed põhjendustes 162-163. |
| --- | --- |

(152)

Hailide eksportis vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ning ka Hongkongis asuva seotud äriühingu kaudu. Hailide ekspordihind oli liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt. Hongkongis asuva seotud äriühingu kaudu toimunud müügi kohta on esitatud täpsemad andmed põhjendustes 162-163.

| (153) | Hailide müüs vaatlusalust toodet liitu samuti liidus importijana tegutseva täiendava seotud äriühingu kaudu. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihind sellise müügi puhul kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi. Tehtud kohandused olid seotud kõigi impordi ja edasimüügi vahel tekkinud kuludega, sh liidus tegutseva seotud importija haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning mõistlik kasum (milleks määrati 6,89 % teise kemikaali jaoks polüvinüülalkohole käsitleva hiljutise uurimise käigus (89) ning mida kasutati käesolevas uurimises, võttes arvesse tootmisharu sarnasust ning seda, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd), et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind liidu piiril. |
| --- | --- |

(153)

Hailide müüs vaatlusalust toodet liitu samuti liidus importijana tegutseva täiendava seotud äriühingu kaudu. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihind sellise müügi puhul kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi. Tehtud kohandused olid seotud kõigi impordi ja edasimüügi vahel tekkinud kuludega, sh liidus tegutseva seotud importija haldus-, müügi- ja üldkulusumma ning mõistlik kasum (milleks määrati 6,89 % teise kemikaali jaoks polüvinüülalkohole käsitleva hiljutise uurimise käigus (89) ning mida kasutati käesolevas uurimises, võttes arvesse tootmisharu sarnasust ning seda, et sõltumatud importijad ei teinud koostööd), et määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind liidu piiril.

89

| (154) | Hailide märkis vastuseks lõplikele järeldustele, et polüvinüülalkohole käsitlevast hiljutisest uurimisest pärit 6,89 % suuruse tingliku kasumitaseme kasutamine on alusetu ja ülehinnatud. Hailide väitis, et polüvinüülalkoholil ja eriti tugeval polüesterlõngal puuduvad sarnased keemilised ja füüsikalised omadused, neil on erinev lõppkasutus ja lõppkasutajad ning nende kahe toote turud on erinevad. Seetõttu ei kajasta Hailide sõnul polüvinüülalkoholi sektori kasum kuidagi seda, mida üks äriühing võiks eriti tugeva polüesterlõngaga kauplemisel saavutada. Peale selle väitis Hailide, et kui kasumitase, mida liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootjad võivad saavutada tavalistes turutingimustes ilma dumpinguhinnaga impordita, on väiksem kui 6 %, siis oleks veider, kui selle tootega kauplejad saaksid samal turul suuremat kasumit. |
| --- | --- |

(154)

Hailide märkis vastuseks lõplikele järeldustele, et polüvinüülalkohole käsitlevast hiljutisest uurimisest pärit 6,89 % suuruse tingliku kasumitaseme kasutamine on alusetu ja ülehinnatud. Hailide väitis, et polüvinüülalkoholil ja eriti tugeval polüesterlõngal puuduvad sarnased keemilised ja füüsikalised omadused, neil on erinev lõppkasutus ja lõppkasutajad ning nende kahe toote turud on erinevad. Seetõttu ei kajasta Hailide sõnul polüvinüülalkoholi sektori kasum kuidagi seda, mida üks äriühing võiks eriti tugeva polüesterlõngaga kauplemisel saavutada. Peale selle väitis Hailide, et kui kasumitase, mida liidu eriti tugeva polüesterlõnga tootjad võivad saavutada tavalistes turutingimustes ilma dumpinguhinnaga impordita, on väiksem kui 6 %, siis oleks veider, kui selle tootega kauplejad saaksid samal turul suuremat kasumit.

| (155) | Lisaks leidis CIRFS samuti, et kasutatav tinglik kasum ei ole eriti tugeva polüesterlõnga puhul asjakohane võrdlusalus, väites vastupidiselt Hailide seisukohale, et selline kasumimarginaal alahindab suuresti eriti tugeva polüesterlõnga sektori importijate kasumit. Selle asemel pakkus CIRFS välja, et kunstkiududega seotud hiljutine juhtum, st kiudoptilisi kaableid käsitlev juhtum, (90) esindaks paremini sõltumatute importijate kasumimarginaali, mis jäi vahemikku 15–25 %. Lisaks väitis CIRFS, et komisjon ei tohiks soodustada sõltumatute importijate koostööst keeldumist, mille toob kaasa kasumimarginaali alahindamine. Selle asemel peaks komisjon CIRFSi kohaselt kasutama ennetavat lähenemisviisi, tutvudes teadaolevate importijate finantsaruannetega ja tuginedes nendele aruannetele kui parimatele kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(155)

Lisaks leidis CIRFS samuti, et kasutatav tinglik kasum ei ole eriti tugeva polüesterlõnga puhul asjakohane võrdlusalus, väites vastupidiselt Hailide seisukohale, et selline kasumimarginaal alahindab suuresti eriti tugeva polüesterlõnga sektori importijate kasumit. Selle asemel pakkus CIRFS välja, et kunstkiududega seotud hiljutine juhtum, st kiudoptilisi kaableid käsitlev juhtum, (90) esindaks paremini sõltumatute importijate kasumimarginaali, mis jäi vahemikku 15–25 %. Lisaks väitis CIRFS, et komisjon ei tohiks soodustada sõltumatute importijate koostööst keeldumist, mille toob kaasa kasumimarginaali alahindamine. Selle asemel peaks komisjon CIRFSi kohaselt kasutama ennetavat lähenemisviisi, tutvudes teadaolevate importijate finantsaruannetega ja tuginedes nendele aruannetele kui parimatele kättesaadavatele faktidele.

90

| (156) | Esiteks, nagu on märgitud põhjenduses 153, kasutas komisjon sõltumatute importijate koostöö puudumisel käesoleval juhul keemiatööstuses läbiviidud hiljutisest uurimisest saadud tinglikku kasumit, millega tehti kindlaks, et sellist kasumit saab pidada põhjendatuks. Teiseks on Hailide võrdlus kaupleja kasumi ja liidu tootjate võimaliku saadava kasumi kohta alusetu, arvestades põhimõttelisi erinevusi tootmisettevõtte ja kaubandusettevõtte tegevuses. |
| --- | --- |

(156)

Esiteks, nagu on märgitud põhjenduses 153, kasutas komisjon sõltumatute importijate koostöö puudumisel käesoleval juhul keemiatööstuses läbiviidud hiljutisest uurimisest saadud tinglikku kasumit, millega tehti kindlaks, et sellist kasumit saab pidada põhjendatuks. Teiseks on Hailide võrdlus kaupleja kasumi ja liidu tootjate võimaliku saadava kasumi kohta alusetu, arvestades põhimõttelisi erinevusi tootmisettevõtte ja kaubandusettevõtte tegevuses.

| (157) | Lisaks polüvinüülalkoholi ja eriti tugeva polüesterlõnga sarnasusele, kuigi ei ole vaidlustatud, et polüvinüülalkoholil ja eriti tugeval polüesterlõngal on erinevad keemilised ja füüsikalised omadused, kasutusotstarve, kasutajad ja turud, on kindlaks määratud asjaolu, et mõlemad tooted on osa keemiatööstusest. Veelgi enam, Hailide ei suutnud põhjendada, miks kasutatav nominaalne kasum ei oleks esinduslik eriti tugeva polüesterlõngaga kaupleja saadava kasumi suhtes. Seetõttu järeldas komisjon, et polüvinüülalkoholi sektori kasum peegeldab seda, mida üks äriühing võiks eriti tugeva polüesterlõngaga kauplemisel saavutada. Seevastu kiudoptilisi kaableid ja nende valmistamisel kasutatavat põhitoorainet (optiline kiud) kasutatakse telekommunikatsioonitööstuses, ilma et need oleks isegi kaudselt seotud keemiatööstusega. Seetõttu oleks kohatu käesolevas eriti tugevat polüesterlõnga käsitlevas uurimises kasutada sõltumatute importijate kasumimarginaale, mida kasutati kiudoptilisi kaableid käsitleva juhtumi puhul. |
| --- | --- |

(157)

Lisaks polüvinüülalkoholi ja eriti tugeva polüesterlõnga sarnasusele, kuigi ei ole vaidlustatud, et polüvinüülalkoholil ja eriti tugeval polüesterlõngal on erinevad keemilised ja füüsikalised omadused, kasutusotstarve, kasutajad ja turud, on kindlaks määratud asjaolu, et mõlemad tooted on osa keemiatööstusest. Veelgi enam, Hailide ei suutnud põhjendada, miks kasutatav nominaalne kasum ei oleks esinduslik eriti tugeva polüesterlõngaga kaupleja saadava kasumi suhtes. Seetõttu järeldas komisjon, et polüvinüülalkoholi sektori kasum peegeldab seda, mida üks äriühing võiks eriti tugeva polüesterlõngaga kauplemisel saavutada. Seevastu kiudoptilisi kaableid ja nende valmistamisel kasutatavat põhitoorainet (optiline kiud) kasutatakse telekommunikatsioonitööstuses, ilma et need oleks isegi kaudselt seotud keemiatööstusega. Seetõttu oleks kohatu käesolevas eriti tugevat polüesterlõnga käsitlevas uurimises kasutada sõltumatute importijate kasumimarginaale, mida kasutati kiudoptilisi kaableid käsitleva juhtumi puhul.

| (158) | Peale selle, vastupidiselt CIRFSi soovitusele, kasutas komisjon polüvinüülalkoholi käsitlevast juhtumist saadud tinglikku kasumit alles pärast seda, kui ta oli julgustanud sõltumatuid importijaid endast teada andma ja uurimises koostööd tegema (kas kutsudes teadaolevaid importijaid konkreetselt väljavõttelises uuringus osalema või avaldades veebisaidil spetsiaalse küsimustiku, mis oli mõeldud koostööd teha soovivatele sõltumatutele importijatele) ning pärast sellise koostöö puudumist. Seega ei saanud komisjon mingil juhul julgustada sõltumatuid importijaid koostööst keelduma, mis tõi kaasa lõpuks kasutatud kasumimarginaali alahindamise. |
| --- | --- |

(158)

Peale selle, vastupidiselt CIRFSi soovitusele, kasutas komisjon polüvinüülalkoholi käsitlevast juhtumist saadud tinglikku kasumit alles pärast seda, kui ta oli julgustanud sõltumatuid importijaid endast teada andma ja uurimises koostööd tegema (kas kutsudes teadaolevaid importijaid konkreetselt väljavõttelises uuringus osalema või avaldades veebisaidil spetsiaalse küsimustiku, mis oli mõeldud koostööd teha soovivatele sõltumatutele importijatele) ning pärast sellise koostöö puudumist. Seega ei saanud komisjon mingil juhul julgustada sõltumatuid importijaid koostööst keelduma, mis tõi kaasa lõpuks kasutatud kasumimarginaali alahindamise.

| (159) | Seoses importijate avalikult kättesaadavate finantsandmete kindlaksmääramise ja kasutamisega kasutab komisjon väljakujunenud tava kohaselt mõistliku kasumi määramiseks (näiteks artikli 2 lõike 9 alusel) nõuetekohaselt kontrollitud liidu kasumlikkuse andmeid, mis on spetsiaalselt koostatud ja kogutud tema uurimiste jaoks. Selliseid andmeid, kui need on kättesaadavad, loetakse enamasti rohkem põhjendatuks. Seetõttu tuleb Hailide ja CIRFSi väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(159)

Seoses importijate avalikult kättesaadavate finantsandmete kindlaksmääramise ja kasutamisega kasutab komisjon väljakujunenud tava kohaselt mõistliku kasumi määramiseks (näiteks artikli 2 lõike 9 alusel) nõuetekohaselt kontrollitud liidu kasumlikkuse andmeid, mis on spetsiaalselt koostatud ja kogutud tema uurimiste jaoks. Selliseid andmeid, kui need on kättesaadavad, loetakse enamasti rohkem põhjendatuks. Seetõttu tuleb Hailide ja CIRFSi väited tagasi lükata.

3.5.   Võrdlus

Võrdlus

| (160) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja Hailide ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja Hailide ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (161) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Ekspordihinda kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, allahindluste, vahendustasude, krediidikulude, pangatasude ning muude impordikulude alusel. |
| --- | --- |

(161)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Ekspordihinda kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, allahindluste, vahendustasude, krediidikulude, pangatasude ning muude impordikulude alusel.

| (162) | Hailide eksportis osa eriti tugevast polüesterlõngast liitu seotud kaupleja kaudu, kes tegutseb väljaspool liitu, Hongkongis, täpsemalt HALEAD (H.K.) CO., LIMITED (edaspidi „Halead“) kaudu. |
| --- | --- |

(162)

Hailide eksportis osa eriti tugevast polüesterlõngast liitu seotud kaupleja kaudu, kes tegutseb väljaspool liitu, Hongkongis, täpsemalt HALEAD (H.K.) CO., LIMITED (edaspidi „Halead“) kaudu.

| (163) | Sellest tulenevalt tehti õiglase võrdluse tagamiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 sissejuhatusele artikli 2 lõike 10 punkti i kohased kohandused eelkõige Hailide kontserniga seotud asjaomase kaubandusettevõtte kaudu toimuva müügi osas. Kohandus seisneb kaupleva äriühingu haldus-, müügi- ja üldkulusummade mahaarvamises ning selle juhtumi jaoks kindlaks määratud tinglikus kasumis 6,89 % (vt põhjendus 153). |
| --- | --- |

(163)

Sellest tulenevalt tehti õiglase võrdluse tagamiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 10 sissejuhatusele artikli 2 lõike 10 punkti i kohased kohandused eelkõige Hailide kontserniga seotud asjaomase kaubandusettevõtte kaudu toimuva müügi osas. Kohandus seisneb kaupleva äriühingu haldus-, müügi- ja üldkulusummade mahaarvamises ning selle juhtumi jaoks kindlaks määratud tinglikus kasumis 6,89 % (vt põhjendus 153).

| (164) | Hailide väitis oma vastuses lõplikele järeldustele, et Haleadi ekspordihinda ei kohandata, arvates maha kaubandusettevõtte müügi-, üld- ja halduskulud ning 6,89 % suuruse tingliku kasumi. Hailide väitis, et seotud kauplejat tuleb käsitleda osana Hailidest ja et tema roll ei sarnane komisjonitasu alusel töötava esindaja funktsioonidega, kirjeldades lõplikele järeldustele oma väite toetuseks esitatud konfidentsiaalses vastuses mitmeid põhjuseid. |
| --- | --- |

(164)

Hailide väitis oma vastuses lõplikele järeldustele, et Haleadi ekspordihinda ei kohandata, arvates maha kaubandusettevõtte müügi-, üld- ja halduskulud ning 6,89 % suuruse tingliku kasumi. Hailide väitis, et seotud kauplejat tuleb käsitleda osana Hailidest ja et tema roll ei sarnane komisjonitasu alusel töötava esindaja funktsioonidega, kirjeldades lõplikele järeldustele oma väite toetuseks esitatud konfidentsiaalses vastuses mitmeid põhjuseid.

| (165) | Sel puhul märkis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt tuleb ekspordihinda ja normaalväärtust õiglaselt võrrelda. Selles sättes on märgitud, et kui normaalväärtus ja ekspordihinnad ei ole võrreldavatel alustel, võetakse eraldi kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse neid tegurite väidetavaid ja ilmnenud erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis i on märgitud tegurite kohta, mille puhul kohandusi võib teha, et kohandusi võib teha vaatlusaluse müügiga seotud komisjonitasude erinevuste puhul. Selle sätte kohaselt hõlmab mõiste komisjonitasu toote või samasuguse toote müüja saadud hinnalisandit, kui sellise müüja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Kuid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel ei saa kohandust teha, kui kolmandas riigis asutatud tootja ja temaga seotud turustaja, kes vastutab Euroopa Liitu ekspordi eest, moodustavad ühtse majandusüksuse. |
| --- | --- |

(165)

Sel puhul märkis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt tuleb ekspordihinda ja normaalväärtust õiglaselt võrrelda. Selles sättes on märgitud, et kui normaalväärtus ja ekspordihinnad ei ole võrreldavatel alustel, võetakse eraldi kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse neid tegurite väidetavaid ja ilmnenud erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hinna võrreldavust. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis i on märgitud tegurite kohta, mille puhul kohandusi võib teha, et kohandusi võib teha vaatlusaluse müügiga seotud komisjonitasude erinevuste puhul. Selle sätte kohaselt hõlmab mõiste komisjonitasu toote või samasuguse toote müüja saadud hinnalisandit, kui sellise müüja funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Kuid alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel ei saa kohandust teha, kui kolmandas riigis asutatud tootja ja temaga seotud turustaja, kes vastutab Euroopa Liitu ekspordi eest, moodustavad ühtse majandusüksuse.

| (166) | Kui analüüsitakse, kas tootja ja temaga seotud turustaja moodustavad ühtse majandusüksuse, siis on väga oluline võtta arvesse kõnealuse tootja ja turustaja vahelist tegelikku majanduslikku suhet. Selleks et teha otsus kõnealuse tootja ja turustaja tegeliku majandusliku suhte kohta, peab komisjon võtma arvesse kõiki tegureid, mis on vajalikud, et teha kindlaks, kas kõnealune turustaja täidab selle tootja integreeritud müügiosakonna ülesandeid või täidab omakorda muud liiki ülesandeid. Kuna tuleb võtta arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja võttes arvesse komisjonile antud üldist kaalutlusõigust keerukate majandusolukordade hindamiseks, peab komisjon viima oma hindamise läbi juhtumipõhiselt ja terviklikult. |
| --- | --- |

(166)

Kui analüüsitakse, kas tootja ja temaga seotud turustaja moodustavad ühtse majandusüksuse, siis on väga oluline võtta arvesse kõnealuse tootja ja turustaja vahelist tegelikku majanduslikku suhet. Selleks et teha otsus kõnealuse tootja ja turustaja tegeliku majandusliku suhte kohta, peab komisjon võtma arvesse kõiki tegureid, mis on vajalikud, et teha kindlaks, kas kõnealune turustaja täidab selle tootja integreeritud müügiosakonna ülesandeid või täidab omakorda muud liiki ülesandeid. Kuna tuleb võtta arvesse kõiki asjakohaseid tegureid ja võttes arvesse komisjonile antud üldist kaalutlusõigust keerukate majandusolukordade hindamiseks, peab komisjon viima oma hindamise läbi juhtumipõhiselt ja terviklikult.

| (167) | Tõendamiskoormise puhul, kui komisjon on esitanud järjepidevad tõendid selle kohta, et tootjaga seotud kaupleja täidab ülesandeid, mis on võrreldavad komisjonitasu eest töötava volitatud kauplejaga, siis peab kõnealune kaupleja või tootja tõendama, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel kohanduse tegemine ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(167)

Tõendamiskoormise puhul, kui komisjon on esitanud järjepidevad tõendid selle kohta, et tootjaga seotud kaupleja täidab ülesandeid, mis on võrreldavad komisjonitasu eest töötava volitatud kauplejaga, siis peab kõnealune kaupleja või tootja tõendama, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel kohanduse tegemine ei ole põhjendatud.

| (168) | Komisjon leidis, et Haleadi tuleks käsitleda pigem komisjonitasu alusel töötava esindajana kui Hailide sisese müügiüksusena. Oma hinnangus võttis komisjon arvesse kahe äriühingu vahelisi suhteid, pidades silmas kontserni omandistruktuuri ning lepingulisi sätteid, millega reguleeritakse kahe äriühingu suhteid. Komisjon analüüsis nii Hailide kui ka Haleadi müügitegevust, pöörates erilist tähelepanu sisese müügiüksuse olemasolule Hailides. Komisjon esitas järjekindlaid tõendeid selle kohta, et Halead täitis komisjonitasu alusel töötava esindajaga võrreldavaid funktsioone. Hailide seevastu ei esitanud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohane kohandamine ei ole põhjendatud. Seepärast lükati see väide tagasi. Üksikasjalik analüüs esitati tulenevalt selle konfidentsiaalsusest Hailidele käesoleva määruse avaldamisel. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon leidis, et Haleadi tuleks käsitleda pigem komisjonitasu alusel töötava esindajana kui Hailide sisese müügiüksusena. Oma hinnangus võttis komisjon arvesse kahe äriühingu vahelisi suhteid, pidades silmas kontserni omandistruktuuri ning lepingulisi sätteid, millega reguleeritakse kahe äriühingu suhteid. Komisjon analüüsis nii Hailide kui ka Haleadi müügitegevust, pöörates erilist tähelepanu sisese müügiüksuse olemasolule Hailides. Komisjon esitas järjekindlaid tõendeid selle kohta, et Halead täitis komisjonitasu alusel töötava esindajaga võrreldavaid funktsioone. Hailide seevastu ei esitanud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohane kohandamine ei ole põhjendatud. Seepärast lükati see väide tagasi. Üksikasjalik analüüs esitati tulenevalt selle konfidentsiaalsusest Hailidele käesoleva määruse avaldamisel.

| (169) | Eespool märgitut arvesse võttes ja kuna rahaülekanne toimub kahe omavahel seotud üksuse vahel, oli komisjoni tegevus põhjendatud, kui ta hindas, kas hinnalisandi tegelik väärtus erineb sellest, mida oleks kasutatud sõltumatu kaupleja puhul. Tuginedes käesoleval juhul kindlaks määratud nominaalsele kasumile, nagu on selgitatud põhjenduses 153, ei leidnud komisjon, et hinnalisand kajastaks piisaval määral komisjonitasu, mis oleks tulnud tasuda sõltumatute osapoolte vaheliste tehingute puhul. Nagu on põhjenduses 163 mainitud, leidis komisjon seetõttu, et kohandamine peaks põhinema kaupleja müügi-, üld- ja halduskuludel ning käesoleval juhul kindlaks määratud nominaalsel kasumil. |
| --- | --- |

(169)

Eespool märgitut arvesse võttes ja kuna rahaülekanne toimub kahe omavahel seotud üksuse vahel, oli komisjoni tegevus põhjendatud, kui ta hindas, kas hinnalisandi tegelik väärtus erineb sellest, mida oleks kasutatud sõltumatu kaupleja puhul. Tuginedes käesoleval juhul kindlaks määratud nominaalsele kasumile, nagu on selgitatud põhjenduses 153, ei leidnud komisjon, et hinnalisand kajastaks piisaval määral komisjonitasu, mis oleks tulnud tasuda sõltumatute osapoolte vaheliste tehingute puhul. Nagu on põhjenduses 163 mainitud, leidis komisjon seetõttu, et kohandamine peaks põhinema kaupleja müügi-, üld- ja halduskuludel ning käesoleval juhul kindlaks määratud nominaalsel kasumil.

| (170) | Oma vastuses lõplikele järeldustele taotles Hailide arvestusliku normaalväärtuse kohandamist, et tagada õiglane võrdlus ekspordihinnaga alusmääruse artikli 2 lõike 10 alusel. Hailide kohaselt tuleks sellised elemendid nagu vedu ja kindlustus, mille oleks võinud lisada normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud müügi-, üld- ja halduskuludesse, neist välja arvata, kuna need arvati ekspordihinnast maha, põhjustades sellega nende kahe vahelise vastuolu. |
| --- | --- |

(170)

Oma vastuses lõplikele järeldustele taotles Hailide arvestusliku normaalväärtuse kohandamist, et tagada õiglane võrdlus ekspordihinnaga alusmääruse artikli 2 lõike 10 alusel. Hailide kohaselt tuleks sellised elemendid nagu vedu ja kindlustus, mille oleks võinud lisada normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud müügi-, üld- ja halduskuludesse, neist välja arvata, kuna need arvati ekspordihinnast maha, põhjustades sellega nende kahe vahelise vastuolu.

| (171) | Komisjon märkis, et Hailide ei suutnud tõendada, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude hulka kuulusid vedu ja kindlustus. Sellest tulenevalt ei olnud soovitud kohandus põhjendatud ega arvuliselt kindlaks määratud ja seega lükati taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon märkis, et Hailide ei suutnud tõendada, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude hulka kuulusid vedu ja kindlustus. Sellest tulenevalt ei olnud soovitud kohandus põhjendatud ega arvuliselt kindlaks määratud ja seega lükati taotlus tagasi.

3.6.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (172) | Komisjon võrdles dumpingumarginaali arvutamiseks samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon võrdles dumpingumarginaali arvutamiseks samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (173) | Vastuseks lõplikele järeldustele esitas Hailide mitmed konkreetsed väited seoses Hailide liidus tegutseva seotud importija kaudu toimunud eksportmüügiga. Need väited olid seotud importijaga seotud hinnalisandite kohandamise, CIF-summade ümberarvestamisel kasutatud vahetuskursi tehnilise vea ning mahaarvatavate müügi-, üld- ja halduskulude protsentuaalse väärtusega ning need loeti põhjendatuks. Lisaks võttis komisjon teadmiseks ja parandas seotud importija müügiga seotud hinnalisandisumma ümberarvestamiseks kasutatud vahetuskursi tehnilise vea. Selle tulemusena arvutati Hailide dumpingumarginaal ümber ja muudetud arvutused avalikustati täiendavalt. |
| --- | --- |

(173)

Vastuseks lõplikele järeldustele esitas Hailide mitmed konkreetsed väited seoses Hailide liidus tegutseva seotud importija kaudu toimunud eksportmüügiga. Need väited olid seotud importijaga seotud hinnalisandite kohandamise, CIF-summade ümberarvestamisel kasutatud vahetuskursi tehnilise vea ning mahaarvatavate müügi-, üld- ja halduskulude protsentuaalse väärtusega ning need loeti põhjendatuks. Lisaks võttis komisjon teadmiseks ja parandas seotud importija müügiga seotud hinnalisandisumma ümberarvestamiseks kasutatud vahetuskursi tehnilise vea. Selle tulemusena arvutati Hailide dumpingumarginaal ümber ja muudetud arvutused avalikustati täiendavalt.

| (174) | Sellisel viisil kindlaks määratud lõplik dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, on Hailide puhul 6,9 %. |
| --- | --- |

(174)

Sellisel viisil kindlaks määratud lõplik dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, on Hailide puhul 6,9 %.

| (175) | Komisjon oli seisukohal, et artikli 7 lõike 2 sätted olid lõpliku tollimaksumäära kehtestamiseks kohaldatavad. |
| --- | --- |

(175)

Komisjon oli seisukohal, et artikli 7 lõike 2 sätted olid lõpliku tollimaksumäära kehtestamiseks kohaldatavad.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (176) | Vaatlusalusel perioodil tootis liidus samasugust toodet kuus tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(176)

Vaatlusalusel perioodil tootis liidus samasugust toodet kuus tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (177) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 117 000 tonni. Osa tootmisest (22 322 tonni) tarbitakse tootmisharusiseselt. Komisjon tegi kõnealuse arvu kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe, näiteks liidu tootjate esitatud näitajate alusel. Nagu on viidatud põhjenduses 12, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(177)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 117 000 tonni. Osa tootmisest (22 322 tonni) tarbitakse tootmisharusiseselt. Komisjon tegi kõnealuse arvu kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe, näiteks liidu tootjate esitatud näitajate alusel. Nagu on viidatud põhjenduses 12, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (178) | Komisjon arvutas liidu tarbimise, võttes aluseks liidu tootmisharu müügi liidu turul ning kogu eriti tugeva polüesterlõnga impordi koguse kõigist kolmandatest riikidest. Kuna Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtisid vaatlusalusel perioodil meetmed, kasutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 6 kogutud statistikat (91) (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“) sellest riigist vaatlusalusel perioodil pärit impordi mahu ja keskmiste hindade kindlaksmääramiseks, sest see sisaldas piisavalt üksikasjalikku teavet kümnekohaliste TARICi koodide ning TARICi lisakoodide tasandil konkreetsete äriühingute kohta. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon arvutas liidu tarbimise, võttes aluseks liidu tootmisharu müügi liidu turul ning kogu eriti tugeva polüesterlõnga impordi koguse kõigist kolmandatest riikidest. Kuna Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtisid vaatlusalusel perioodil meetmed, kasutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 6 kogutud statistikat (91) (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“) sellest riigist vaatlusalusel perioodil pärit impordi mahu ja keskmiste hindade kindlaksmääramiseks, sest see sisaldas piisavalt üksikasjalikku teavet kümnekohaliste TARICi koodide ning TARICi lisakoodide tasandil konkreetsete äriühingute kohta.

91

| (179) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 244 112 | 228 168 | 208 516 | 253 039 |
| Indeks | 100 | 93 | 85 | 104 |
| Tootmisharusisene turg | 16 046 | 13 911 | 16 563 | 22 322 |
| Indeks | 100 | 87 | 103 | 139 |
| Vabaturg | 228 065 | 214 256 | 191 953 | 230 717 |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 101 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused, Eurostat ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(179)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

244 112

228 168

208 516

253 039

Indeks

Indeks

100

100

93

93

85

85

104

104

Tootmisharusisene turg

16 046

13 911

16 563

22 322

Indeks

Indeks

100

100

87

87

103

103

139

139

Vabaturg

228 065

214 256

191 953

230 717

Indeks

Indeks

100

100

94

94

84

84

101

101

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused, Eurostat ja artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (180) | Liidu tarbimine vabaturul vaatlusalusel perioodil kõigepealt vähenes 6 protsendipunkti võrra 2018. aastast 2019. aastani ning vähenes seejärel järsult 10 protsendipunkti võrra COVID-19 tõttu 2020. aastal. Tarbimine taastus siiski seejärel ja oli uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra suurem kui 2018. aastal. |
| --- | --- |

(180)

Liidu tarbimine vabaturul vaatlusalusel perioodil kõigepealt vähenes 6 protsendipunkti võrra 2018. aastast 2019. aastani ning vähenes seejärel järsult 10 protsendipunkti võrra COVID-19 tõttu 2020. aastal. Tarbimine taastus siiski seejärel ja oli uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra suurem kui 2018. aastal.

4.3.   Hailide import Hiinast

Hailide import Hiinast

| (181) | Komisjon määras impordi koguse ja impordi turuosa kindlaks lähtuvalt artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist, milles on esitatud andmed kümnekohalise TARICi koodi ja eksportiva tootja alusel (TARICi lisakood). |
| --- | --- |

(181)

Komisjon määras impordi koguse ja impordi turuosa kindlaks lähtuvalt artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist, milles on esitatud andmed kümnekohalise TARICi koodi ja eksportiva tootja alusel (TARICi lisakood).

| (182) | Hailide import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide China impordi maht liitu (tonnides) | [50 000  – 55 000 ] | [51 000  – 56 000 ] | [43 000  – 48 000 ] | [43 000  – 48 000 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 86 | 86 |
| Turuosa | [20 –25  %] | [23 –28  %] | [21 –26  %] | [18 –23  %] |
| Indeks | 100 | 109 | 102 | 85 |
| Allikas: | artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(182)

Hailide import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Hailide China impordi maht liitu (tonnides)

[50 000  – 55 000 ]

[51 000  – 56 000 ]

[43 000  – 48 000 ]

[43 000  – 48 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

86

86

86

86

Turuosa

[20 –25  %]

[23 –28  %]

[21 –26  %]

[18 –23  %]

Indeks

Indeks

100

100

109

109

102

102

85

85

Allikas:

Allikas:

artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

| (183) | Hailide eksport Hiinast liitu vähenes vaatlusalusel perioodil 14 %. Samuti vähenes vaatlusalusel perioodil Hailide turuosa. Sellest hoolimata oli Hailide turuosa liidu turul uurimisperioodi vältel jätkuvalt suur ([18–23 %]). |
| --- | --- |

(183)

Hailide eksport Hiinast liitu vähenes vaatlusalusel perioodil 14 %. Samuti vähenes vaatlusalusel perioodil Hailide turuosa. Sellest hoolimata oli Hailide turuosa liidu turul uurimisperioodi vältel jätkuvalt suur ([18–23 %]).

4.4.   Hailide impordi hinnad

Hailide impordi hinnad

| (184) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi impordistatistika alusel. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks, võrreldes artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate kontrollitud hindadega. |
| --- | --- |

(184)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi impordistatistika alusel. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks, võrreldes artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate kontrollitud hindadega.

| (185) | Hailide liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide | [1 700  – 1 800 ] | [1 600  – 1 700 ] | [1 300  – 1 400 ] | [1 500  – 1 600 ] |
| Indeks | 100 | 96 | 77 | 91 |
| Allikas: | artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(185)

Hailide liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Hailide

[1 700  – 1 800 ]

[1 600  – 1 700 ]

[1 300  – 1 400 ]

[1 500  – 1 600 ]

Indeks

Indeks

100

100

96

96

77

77

91

91

Allikas:

Allikas:

artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

| (186) | Hailide impordihind kõikus palju, vähenes 2020. aastal 23 % hinnale [1 300 – 1 400] eurot tonni kohta ja suurenes seejärel uurimisperioodil 14 protsendipunkti võrra. Hoolimata sellest, et hind taastus uurimisperioodil [1 500 – 1 600] eurole tonni kohta, vähenes see vaatlusalusel perioodil siiski kokkuvõttes 9 %. Suurenemise uurimisperioodil põhjustasid suuremad transpordikulud ja COVID-19 järgne taastumine, mis põhjustas uurimisperioodil suure nõudluse. |
| --- | --- |

(186)

Hailide impordihind kõikus palju, vähenes 2020. aastal 23 % hinnale [1 300 – 1 400] eurot tonni kohta ja suurenes seejärel uurimisperioodil 14 protsendipunkti võrra. Hoolimata sellest, et hind taastus uurimisperioodil [1 500 – 1 600] eurole tonni kohta, vähenes see vaatlusalusel perioodil siiski kokkuvõttes 9 %. Suurenemise uurimisperioodil põhjustasid suuremad transpordikulud ja COVID-19 järgne taastumine, mis põhjustas uurimisperioodil suure nõudluse.

| (187) | Uurimisperioodil hinna allalöömise kindlaksmääramiseks võrdles komisjon






  a) | valimisse kaasatud liidu kolme tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(187)

Uurimisperioodil hinna allalöömise kindlaksmääramiseks võrdles komisjon

a)

valimisse kaasatud liidu kolme tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| b) | vastavaid Hailide impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

b)

vastavaid Hailide impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) alusel, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| c) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. |
| --- | --- |

c)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil.

| d) | Sellest nähtus, et Hailide kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on [17–20 %]. Lisaks sellele, nagu on täpsemalt kirjeldatud põhjenduses 203, ei saanud liidu tootmisharu suurendada oma hindu üle tootmiskulude taseme Hailide hinnasurve tõttu, kelle hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil alla liidu tootmisharu tootmiskulude. |
| --- | --- |

d)

Sellest nähtus, et Hailide kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on [17–20 %]. Lisaks sellele, nagu on täpsemalt kirjeldatud põhjenduses 203, ei saanud liidu tootmisharu suurendada oma hindu üle tootmiskulude taseme Hailide hinnasurve tõttu, kelle hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil alla liidu tootmisharu tootmiskulude.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   
  Üldised märkused

Üldised märkused

| (188) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud kõikide majanduslike näitajate hindamist. |
| --- | --- |

(188)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud kõikide majanduslike näitajate hindamist.

| (189) | Nagu põhjenduses 12 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(189)

Nagu põhjenduses 12 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

| (190) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmete ning valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(190)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmete ning valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (191) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(191)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (192) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(192)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   
  Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (193) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 104 834 | 100 373 | 90 470 | 116 803 |
| Indeks | 100 | 96 | 86 | 111 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 128 826 | 133 544 | 134 426 | 133 517 |
| Indeks | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 81  % | 75  % | 67  % | 87  % |
| Indeks | 100 | 92 | 83 | 108 |
| Tootmismaht vabaturul (tonnides) | 88 788 | 86 462 | 73 907 | 94 481 |
| Indeks | 100 | 97 | 83 | 106 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(193)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

104 834

100 373

90 470

116 803

Indeks

Indeks

100

100

96

96

86

86

111

111

Tootmisvõimsus (tonnides)

128 826

133 544

134 426

133 517

Indeks

Indeks

100

100

104

104

104

104

104

104

Tootmisvõimsuse rakendamine

81  %

75  %

67  %

87  %

Indeks

Indeks

100

100

92

92

83

83

108

108

Tootmismaht vabaturul (tonnides)

88 788

86 462

73 907

94 481

Indeks

Indeks

100

100

97

97

83

83

106

106

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (194) | Tootmismaht vähenes kõigepealt 2018. aastast 2020. aastani 14 % ja suurenes seejärel uurimisperioodil 25 protsendipunkti võrra, seega suurenes see vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 11 %. Tootmismaht vabaturul vähenes kõigepealt 2018. aastast 2020. aastani 17 % ja suurenes seejärel uurimisperioodil 23 protsendipunkti võrra, seega suurenes see vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 6 %. Tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 2018. aastast 2020. aastani 17 %, aga suurenes vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 8 %. |
| --- | --- |

(194)

Tootmismaht vähenes kõigepealt 2018. aastast 2020. aastani 14 % ja suurenes seejärel uurimisperioodil 25 protsendipunkti võrra, seega suurenes see vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 11 %. Tootmismaht vabaturul vähenes kõigepealt 2018. aastast 2020. aastani 17 % ja suurenes seejärel uurimisperioodil 23 protsendipunkti võrra, seega suurenes see vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 6 %. Tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 2018. aastast 2020. aastani 17 %, aga suurenes vaatlusalusel perioodil kokkuvõttes 8 %.

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (195) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 70 753 | 64 150 | 59 880 | 67 335 |
| Indeks | 100 | 91 | 85 | 95 |
| Turuosa | 31  % | 30  % | 31  % | 29  % |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(195)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

Müügimaht ja turuosa (tonnides)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

70 753

64 150

59 880

67 335

Indeks

Indeks

100

100

91

91

85

85

95

95

Turuosa

31  %

30  %

31  %

29  %

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (196) | Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 2 protsendipunkti võrra. Turuosa üldiselt vähenes vaatlusalusel perioodil, v.a ajutine suurenemine 2020. aastal, mille põhjuseks oli COVID-19 pandeemia ja konteinerite puudus 2020. aastal, mis muutis transpordi Ida-Aasia riikidest keerulisemaks. |
| --- | --- |

(196)

Liidu tootmisharu kogumüük liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 2 protsendipunkti võrra. Turuosa üldiselt vähenes vaatlusalusel perioodil, v.a ajutine suurenemine 2020. aastal, mille põhjuseks oli COVID-19 pandeemia ja konteinerite puudus 2020. aastal, mis muutis transpordi Ida-Aasia riikidest keerulisemaks.

4.5.2.3.   Kasv

Kasv

| (197) | Vabaturu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 1 %, liidu tootmisharu müügimaht vähenes 5 %, mis tõi vaatlusalusel perioodil kaasa turuosa kaotamise 2 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(197)

Vabaturu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 1 %, liidu tootmisharu müügimaht vähenes 5 %, mis tõi vaatlusalusel perioodil kaasa turuosa kaotamise 2 protsendipunkti võrra.

4.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (198) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 1 024 | 1 014 | 993 | 1 034 |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 102 | 99 | 91 | 113 |
| Indeks | 100 | 97 | 89 | 110 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(198)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Töötajate arv

1 024

1 014

993

1 034

Indeks

Indeks

100

100

99

99

97

97

101

101

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

102

99

91

113

Indeks

Indeks

100

100

97

97

89

89

110

110

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (199) | Lähtuvalt nõudluse taastumisest uurimisperioodil, suurenes tööhõive liidu tootmisharus vaatlusalusel perioodil 1 %, kuigi see oli 2018. aastast kuni 2020. aastani vähenenud. Samal moel vähenes tootlikkus 2018. aastast 2020. aastani ja oli vaatlusalusel perioodil positiivne ainult uurimisperioodi tõttu. |
| --- | --- |

(199)

Lähtuvalt nõudluse taastumisest uurimisperioodil, suurenes tööhõive liidu tootmisharus vaatlusalusel perioodil 1 %, kuigi see oli 2018. aastast kuni 2020. aastani vähenenud. Samal moel vähenes tootlikkus 2018. aastast 2020. aastani ja oli vaatlusalusel perioodil positiivne ainult uurimisperioodi tõttu.

4.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus

Dumpingumarginaali suurus

| (200) | Hailide dumpingumarginaal oli üle miinimumtaseme. Tegeliku dumpingumarginaali suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Hailide Hiinast impordi mahtu ja hindu. Nagu eespool märgitud, lõid Hailide hinnad liidu tootmisharu hinnad alla [17–20 %]. Lisaks sellele oli Hailide impordihind, mis on märgitud tabelis 4, vähemalt 23 % väiksem kui keskmine impordihind Lõuna-Koreast, vähemalt 12 % väiksem kui impordihind Taiwanist ja vähemalt 42 % väiksem kui keskmine impordihind muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(200)

Hailide dumpingumarginaal oli üle miinimumtaseme. Tegeliku dumpingumarginaali suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Hailide Hiinast impordi mahtu ja hindu. Nagu eespool märgitud, lõid Hailide hinnad liidu tootmisharu hinnad alla [17–20 %]. Lisaks sellele oli Hailide impordihind, mis on märgitud tabelis 4, vähemalt 23 % väiksem kui keskmine impordihind Lõuna-Koreast, vähemalt 12 % väiksem kui impordihind Taiwanist ja vähemalt 42 % väiksem kui keskmine impordihind muudest kolmandatest riikidest.

4.5.3.   
  Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (201) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot tonni kohta) | 2 042 | 1 974 | 1 713 | 1 957 |
| Indeks | 100 | 97 | 84 | 96 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 2 371 | 2 357 | 2 039 | 2 246 |
| Indeks | 100 | 99 | 86 | 95 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(201)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot tonni kohta)

2 042

1 974

1 713

1 957

Indeks

Indeks

100

100

97

97

84

84

96

96

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

2 371

2 357

2 039

2 246

Indeks

Indeks

100

100

99

99

86

86

95

95

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (202) | Liidu tootmisharu keskmine ühikuhind sõltumatutele klientidele liidus vähenes 2018. aastast 2020. aastani 16 % ja taastus uurimisperioodil ainult osaliselt 12 protsendipunkti võrra, jõudes 1 957 euroni tonni kohta. Müügihinna vähenemine on peamiselt seotud Hiina impordist tuleneva hinnasurvega. Lisaks sellele mõjutas 2019. ja 2020. aastal üleilmne majanduslangus toorainete hindu ja sellest tulenevalt ka tööstusliku polüesterlõnga hindu. |
| --- | --- |

(202)

Liidu tootmisharu keskmine ühikuhind sõltumatutele klientidele liidus vähenes 2018. aastast 2020. aastani 16 % ja taastus uurimisperioodil ainult osaliselt 12 protsendipunkti võrra, jõudes 1 957 euroni tonni kohta. Müügihinna vähenemine on peamiselt seotud Hiina impordist tuleneva hinnasurvega. Lisaks sellele mõjutas 2019. ja 2020. aastal üleilmne majanduslangus toorainete hindu ja sellest tulenevalt ka tööstusliku polüesterlõnga hindu.

| (203) | Tootmiskuludes toimunud muutused järgisid sarnast seaduspära, osaliselt toorainete hindade vähenemise tõttu 2019. ja 2020. aasta üleilmse majanduslanguse ajal ning osaliselt kulude kokkuhoiu meetmete tõttu, näiteks töötajate arvu vähendamine nendel aastatel. 2019. aastal vähenesid ühikukulud 1 protsendipunkti võrra ja 2020. aastal 13 protsendipunkti võrra. Kuid hinnad vähenesid neil kahel aastal kiiremini, 16 protsendipunkti võrra. See näitab, et liidu tootmisharu ei saanud nendest kulude vähenemistest kasu. Uurimisperioodil suurenesid ühikukulud 9 protsendipunkti võrra ja müügihind 12 protsendipunkti võrra. Kuid võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega vähenesid hinnad peaaegu sama protsendi võrra kui ühikukulud, mis näitas hindade allasurumist. Liidu tootmisharu ei saanud kulude vähenemisest kasu, see ei saanud hinda tõsta ega isegi säilitada hinda algsel tasemel. |
| --- | --- |

(203)

Tootmiskuludes toimunud muutused järgisid sarnast seaduspära, osaliselt toorainete hindade vähenemise tõttu 2019. ja 2020. aasta üleilmse majanduslanguse ajal ning osaliselt kulude kokkuhoiu meetmete tõttu, näiteks töötajate arvu vähendamine nendel aastatel. 2019. aastal vähenesid ühikukulud 1 protsendipunkti võrra ja 2020. aastal 13 protsendipunkti võrra. Kuid hinnad vähenesid neil kahel aastal kiiremini, 16 protsendipunkti võrra. See näitab, et liidu tootmisharu ei saanud nendest kulude vähenemistest kasu. Uurimisperioodil suurenesid ühikukulud 9 protsendipunkti võrra ja müügihind 12 protsendipunkti võrra. Kuid võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega vähenesid hinnad peaaegu sama protsendi võrra kui ühikukulud, mis näitas hindade allasurumist. Liidu tootmisharu ei saanud kulude vähenemisest kasu, see ei saanud hinda tõsta ega isegi säilitada hinda algsel tasemel.

4.5.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (204) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 48 153 | 49 499 | 46 821 | 51 680 |
| Indeks | 100 | 103 | 97 | 107 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(204)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

48 153

49 499

46 821

51 680

Indeks

Indeks

100

100

103

103

97

97

107

107

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (205) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil 7 %. See suundumus katkes ainult 2020. aastal osaliselt kulude kokkuhoiu meetmete ja osaliselt COVID-19 pandeemiast tulenevate meetmete (näiteks lühendatud tööajaga töötamine) tõttu. |
| --- | --- |

(205)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil 7 %. See suundumus katkes ainult 2020. aastal osaliselt kulude kokkuhoiu meetmete ja osaliselt COVID-19 pandeemiast tulenevate meetmete (näiteks lühendatud tööajaga töötamine) tõttu.

4.5.3.3.   Varud

Varud

| (206) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Varud | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 7 721 | 8 052 | 6 510 | 6 991 |
| Indeks | 100 | 104 | 84 | 91 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 14 | 16 | 13 | 12 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(206)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Varud

Varud

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

7 721

8 052

6 510

6 991

Indeks

Indeks

100

100

104

104

84

84

91

91

Lõppvarud protsendina toodangust

14

16

13

12

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (207) | Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 %. Uurimisperioodil moodustasid laovarud ligikaudu 12 % nende toodangust. |
| --- | --- |

(207)

Valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 %. Uurimisperioodil moodustasid laovarud ligikaudu 12 % nende toodangust.

4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (208) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | –10 | –15 | –17 | –8 |
| Indeks | – 100 | – 153 | – 174 | –86 |
| Rahavoog (eurodes) | –8 902 195 | –4 318 803 | –2 067 021 | –5 374 726 |
| Indeks | – 100 | –49 | –23 | –60 |
| Investeeringud (eurodes) | 12 926 148 | 7 405 795 | 2 087 298 | 4 495 812 |
| Indeks | 100 | 57 | 16 | 35 |
| Investeeringutasuvus | –4  % | –6  % | –6  % | –4  % |
| Indeks | – 100 | – 158 | – 154 | – 101 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(208)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

–10

–15

–17

–8

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 153

– 153

– 174

– 174

–86

–86

Rahavoog (eurodes)

–8 902 195

–4 318 803

–2 067 021

–5 374 726

Indeks

Indeks

– 100

– 100

–49

–49

–23

–23

–60

–60

Investeeringud (eurodes)

12 926 148

7 405 795

2 087 298

4 495 812

Indeks

Indeks

100

100

57

57

16

16

35

35

Investeeringutasuvus

–4  %

–6  %

–6  %

–4  %

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 158

– 158

– 154

– 154

– 101

– 101

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (209) | Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu ei olnud vaatlusalusel perioodil kasumlik. Kasumlikkus oli 2018. aastal –10 % ja see vähenes 2020. aastani veelgi, jõudes –17 %ni. Uurimisperioodil võib see suure nõudluse tõttu mõnevõrra paraneda ja jõuda –8 %ni. |
| --- | --- |

(209)

Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu ei olnud vaatlusalusel perioodil kasumlik. Kasumlikkus oli 2018. aastal –10 % ja see vähenes 2020. aastani veelgi, jõudes –17 %ni. Uurimisperioodil võib see suure nõudluse tõttu mõnevõrra paraneda ja jõuda –8 %ni.

| (210) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil netorahavoog vähenes. Kuigi see paranes järk-järgult 2018. aastast 2020. aastani, vähenes see uurimisperioodil uuesti. See paranes vaatlusalusel perioodil 40 %, kuid jäi sellest hoolimata negatiivseks. Seetõttu ei näita rahavoo paranemine liidu tootmisharu finantsolukorra stabiliseerumist, kuna see on jätkuvalt negatiivne. |
| --- | --- |

(210)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil netorahavoog vähenes. Kuigi see paranes järk-järgult 2018. aastast 2020. aastani, vähenes see uurimisperioodil uuesti. See paranes vaatlusalusel perioodil 40 %, kuid jäi sellest hoolimata negatiivseks. Seetõttu ei näita rahavoo paranemine liidu tootmisharu finantsolukorra stabiliseerumist, kuna see on jätkuvalt negatiivne.

| (211) | Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 65 %. Investeeringud olid seotud tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnanõuete täitmise parandamisega ning tootmisettevõtete võimsuse ja tõhususe suurendamisega. Kui 2018. aastal oli võimalik investeerida tootmisvõimsuse suurendamisse, siis sellele järgnevatel aastatel ei olnud see enam võimalik. |
| --- | --- |

(211)

Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 65 %. Investeeringud olid seotud tervishoiu-, ohutus- ja keskkonnanõuete täitmise parandamisega ning tootmisettevõtete võimsuse ja tõhususe suurendamisega. Kui 2018. aastal oli võimalik investeerida tootmisvõimsuse suurendamisse, siis sellele järgnevatel aastatel ei olnud see enam võimalik.

| (212) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus muutus kasumlikkusega samal moel. See vähenes 2018. aastast 2020. aastani ja jõudis seejärel uurimisperioodil 2018. aasta tasemele lähemale. See jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks. Seega näitab investeeringutasuvus kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu negatiivset finantsolukorda. |
| --- | --- |

(212)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. Samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus muutus kasumlikkusega samal moel. See vähenes 2018. aastast 2020. aastani ja jõudis seejärel uurimisperioodil 2018. aasta tasemele lähemale. See jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks. Seega näitab investeeringutasuvus kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu negatiivset finantsolukorda.

4.5.4.   
  Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (213) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu üldine olukord makrotasandil ei paranenud vaatlusalusel perioodil, mida võiks eeldada uurimisperioodil suurenenud nõudlusest. Hoolimata kaitsest muude eksportijate puhul toimus Hailide madala hinnaga eksport ikkagi tingimustel, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul kahjustavast dumpingust taastuda. Hailide impordimaht oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ([43 000 – 56 000]), mille tulemuseks oli samuti märkimisväärne turuosa ([18–28 %]), ning see tegi Hailidest suurima individuaalse eksportiva tootja liidu turul. Hailide hinnad olid vaatlusalusel perioodil pidevalt alla liidu tootmisharu tootmiskulude ja leiti, et need lõid uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla [17–20 %]. Selle mahu ja hinnasurve tõttu jäid liidu tootmisharu hinnad pidevalt alla selle tootmiskulude ning tootmisharu oli seetõttu kogu vaatlusalusel perioodil kahjumis. Isegi hoolimata suuremast nõudlusest uurimisperioodil ei olnud müük ELi turul vaatlusaluse perioodi alguse müügist suurem. Hoolimata investeeringutest tootmisvõimsuse suurendamisse, ei suutnud liit isegi oma turuosa säilitada. |
| --- | --- |

(213)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu üldine olukord makrotasandil ei paranenud vaatlusalusel perioodil, mida võiks eeldada uurimisperioodil suurenenud nõudlusest. Hoolimata kaitsest muude eksportijate puhul toimus Hailide madala hinnaga eksport ikkagi tingimustel, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul kahjustavast dumpingust taastuda. Hailide impordimaht oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ([43 000 – 56 000]), mille tulemuseks oli samuti märkimisväärne turuosa ([18–28 %]), ning see tegi Hailidest suurima individuaalse eksportiva tootja liidu turul. Hailide hinnad olid vaatlusalusel perioodil pidevalt alla liidu tootmisharu tootmiskulude ja leiti, et need lõid uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla [17–20 %]. Selle mahu ja hinnasurve tõttu jäid liidu tootmisharu hinnad pidevalt alla selle tootmiskulude ning tootmisharu oli seetõttu kogu vaatlusalusel perioodil kahjumis. Isegi hoolimata suuremast nõudlusest uurimisperioodil ei olnud müük ELi turul vaatlusaluse perioodi alguse müügist suurem. Hoolimata investeeringutest tootmisvõimsuse suurendamisse, ei suutnud liit isegi oma turuosa säilitada.

| (214) | Uurimine näitas samuti, et tootmisharu olukord mikrotasandil ei jõudnud kestliku tasemeni ja tootmisharu oli uurimisperioodil kahjumis, kuigi nõudlus taastus uurimisperioodil pärast eelmiste aastate majanduslangust. Liidu tootmisharu oli seega kahjulikus majanduslikus olukorras. |
| --- | --- |

(214)

Uurimine näitas samuti, et tootmisharu olukord mikrotasandil ei jõudnud kestliku tasemeni ja tootmisharu oli uurimisperioodil kahjumis, kuigi nõudlus taastus uurimisperioodil pärast eelmiste aastate majanduslangust. Liidu tootmisharu oli seega kahjulikus majanduslikus olukorras.

| (215) | Eespool öeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(215)

Eespool öeldut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (216) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hailide dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui Hailide dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(216)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hailide dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui Hailide dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (217) | Kogu vaatlusalusel perioodil moodustas Hailide eksport märkimisväärse osa impordist ELi. Kuigi Hailide turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 3 protsendipunkti võrra, moodustas Hailide eksport uurimisperioodil ikka [18–23 %] liidu turuosast. Hailide ekspordi hinnatase vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %: uurimisperioodil oli see [1 500–1 600] eurot tonni kohta, s.o liidu tootmisharude hinnast vähemalt 17 % madalam. Nagu on märgitud tabelis 8, suutsid liidu tootjad vähendada vaatlusalusel perioodil tootmise ühikukulu 5 %. Hailide madalatest hindadest avaldatud surve tõttu ei suutnud nad suurendada oma hinnataset ega isegi seda kasumlikkuse suurendamiseks säilitada. Hailide surus seega alla liidu tootmisharu hinnataseme ning oli üks põhjustest, miks liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil jätkuvalt kahjumis. Ilmnes selge ajaline kokkulangevus olulise turuosaga [18–23 %] Hailide impordi hinnasurve ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju vahel. Seega, võttes arvesse Hailide ekspordi märkimisväärset kogust ja hinnasurvet, oli tegelik ja märkimisväärne põhjuslik seos Hailide eriti tugeva polüesterlõnga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. |
| --- | --- |

(217)

Kogu vaatlusalusel perioodil moodustas Hailide eksport märkimisväärse osa impordist ELi. Kuigi Hailide turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 3 protsendipunkti võrra, moodustas Hailide eksport uurimisperioodil ikka [18–23 %] liidu turuosast. Hailide ekspordi hinnatase vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %: uurimisperioodil oli see [1 500–1 600] eurot tonni kohta, s.o liidu tootmisharude hinnast vähemalt 17 % madalam. Nagu on märgitud tabelis 8, suutsid liidu tootjad vähendada vaatlusalusel perioodil tootmise ühikukulu 5 %. Hailide madalatest hindadest avaldatud surve tõttu ei suutnud nad suurendada oma hinnataset ega isegi seda kasumlikkuse suurendamiseks säilitada. Hailide surus seega alla liidu tootmisharu hinnataseme ning oli üks põhjustest, miks liidu tootmisharu oli vaatlusalusel perioodil jätkuvalt kahjumis. Ilmnes selge ajaline kokkulangevus olulise turuosaga [18–23 %] Hailide impordi hinnasurve ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju vahel. Seega, võttes arvesse Hailide ekspordi märkimisväärset kogust ja hinnasurvet, oli tegelik ja märkimisväärne põhjuslik seos Hailide eriti tugeva polüesterlõnga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   
  Hangzhou Huachun Chemical Fiberi import

Hangzhou Huachun Chemical Fiberi import

| (218) | Hangzhou Huachun Chemical Fiber lõpetas tegevuse 2021. aastal. Selle eksport on vaatlusalusel perioodil vähenenud 99 % ja oli uurimisperioodil alla 1 % liidu turuosast. Samuti oli ekspordihind liidu tootmisharu hinnast märksa suurem. Järelikult ei mõjutanud see eksport tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(218)

Hangzhou Huachun Chemical Fiber lõpetas tegevuse 2021. aastal. Selle eksport on vaatlusalusel perioodil vähenenud 99 % ja oli uurimisperioodil alla 1 % liidu turuosast. Samuti oli ekspordihind liidu tootmisharu hinnast märksa suurem. Järelikult ei mõjutanud see eksport tekitatud kahju.

5.2.2.   
  Import muudelt eksportivatelt tootjatelt, kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu

Import muudelt eksportivatelt tootjatelt, kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu

| (219) | Import muudelt eksportivatelt tootjatelt, kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu, muutus järgmiselt.

  Tabel 12


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi kogus eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu (tonni) | [58 000 –63 000 ] | [59 000 –64 000 ] | [58 000 –63 000 ] | [69 000 –74 000 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 117 |
| Turuosa | [25 –30  %] | [27 –32  %] | [30 –35  %] | [29 –34  %] |
| Indeks | 100 | 107 | 118 | 115 |
| Allikas: | artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas |

(219)

Import muudelt eksportivatelt tootjatelt, kelle suhtes kohaldatakse tollimaksu, muutus järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Impordi kogus eksportijatelt, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu (tonni)

[58 000 –63 000 ]

[59 000 –64 000 ]

[58 000 –63 000 ]

[69 000 –74 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

99

99

117

117

Turuosa

[25 –30  %]

[27 –32  %]

[30 –35  %]

[29 –34  %]

Indeks

Indeks

100

100

107

107

118

118

115

115

Allikas:

Allikas:

artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas

| (220) | Nende impordihinnad muutusid järgmiselt.

  Tabel 13


  Impordihinnad tollimaksudeta (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina (eksportijad, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse) | 1 655 | 1 531 | 1 195 | 1 440 |
| Indeks | 100 | 92 | 72 | 87 |

(220)

Nende impordihinnad muutusid järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Impordihinnad tollimaksudeta (eurot tonni kohta)

Impordihinnad tollimaksudeta (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Hiina (eksportijad, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse)

1 655

1 531

1 195

1 440

Indeks

Indeks

100

100

92

92

72

72

87

87

| (221) | Suurendades vaatlusalusel perioodil oma ekspordimahtu Euroopa Liitu 17 % liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega, on tootjad, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest. Nende eksportijate müügihind, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, oli uurimisperioodil 1 440 eurot tonni kohta ja üldine hind vähenes kogu vaatlusalusel perioodil 13 %. Kõnealused eksportijad suutsid suurendada vaatlusalusel perioodil veelgi oma turuosa 4 protsendipunkti võrra. Seega järeldas komisjon, et need eksportijad olid ühed liidu tootmisharu kahjuliku olukorra põhjustajatest. |
| --- | --- |

(221)

Suurendades vaatlusalusel perioodil oma ekspordimahtu Euroopa Liitu 17 % liidu tootmisharu hindadest madalamate hindadega, on tootjad, kelle suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest. Nende eksportijate müügihind, kelle suhtes praegu tollimaksu kohaldatakse, oli uurimisperioodil 1 440 eurot tonni kohta ja üldine hind vähenes kogu vaatlusalusel perioodil 13 %. Kõnealused eksportijad suutsid suurendada vaatlusalusel perioodil veelgi oma turuosa 4 protsendipunkti võrra. Seega järeldas komisjon, et need eksportijad olid ühed liidu tootmisharu kahjuliku olukorra põhjustajatest.

| (222) | Kuid see import ei nõrgendanud seost Hailide dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel, millest tulenevalt ei saa seda seost iseloomustada tegeliku ja märkimisväärse põhjusliku seosena. Hailide ekspordi turuosa liidu turul oli uurimisperioodil [18–23 %] ja tema hinnad olid lähedal muude Hiina eksportivate tootjate hindadele, millele oli lisatud dumpinguvastane tollimaks. See suur turuosa (mis on rohkem kui kaks kolmandikku liidu tootmisharu turuosast ja sama suur kui kõigi kolmandate riikide, v.a Hiina, turuosa kokku) koos madalate hindadega avaldas turul sedavõrd suurt mõju, et sellest tekkis liidu tootmisharule märkimisväärne sõltumatu hinnasurve. |
| --- | --- |

(222)

Kuid see import ei nõrgendanud seost Hailide dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel, millest tulenevalt ei saa seda seost iseloomustada tegeliku ja märkimisväärse põhjusliku seosena. Hailide ekspordi turuosa liidu turul oli uurimisperioodil [18–23 %] ja tema hinnad olid lähedal muude Hiina eksportivate tootjate hindadele, millele oli lisatud dumpinguvastane tollimaks. See suur turuosa (mis on rohkem kui kaks kolmandikku liidu tootmisharu turuosast ja sama suur kui kõigi kolmandate riikide, v.a Hiina, turuosa kokku) koos madalate hindadega avaldas turul sedavõrd suurt mõju, et sellest tekkis liidu tootmisharule märkimisväärne sõltumatu hinnasurve.

| (223) | Seega ei vähendanud muude tootjate kui Hailide ekspordi mõju oluliselt Hailide dumpinguhinnaga impordi suhtelist olulisust jätkuva kahju põhjustamisel, kuigi see aitas kõnealuse kahju tekkele kaasa. |
| --- | --- |

(223)

Seega ei vähendanud muude tootjate kui Hailide ekspordi mõju oluliselt Hailide dumpinguhinnaga impordi suhtelist olulisust jätkuva kahju põhjustamisel, kuigi see aitas kõnealuse kahju tekkele kaasa.

5.2.3.   
  Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (224) | Lisaks Hiinale olid peamised kolmandad riigid, millest eriti tugevat polüesterlõnga liitu imporditi, Lõuna-Korea, Vietnam ja Taiwan. |
| --- | --- |

(224)

Lisaks Hiinale olid peamised kolmandad riigid, millest eriti tugevat polüesterlõnga liitu imporditi, Lõuna-Korea, Vietnam ja Taiwan.

| (225) | Liitu suunatud impordi (koond)maht ning muudest kolmandatest riikidest pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

  Tabel 14


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Korea | Maht (tonnides) | 15 150 | 13 025 | 9 259 | 15 167 |
| | Indeks | 100 | 86 | 61 | 100 |
| | Turuosa | 7  % | 6  % | 5  % | 7  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 024 | 2 051 | 1 803 | 2 077 |
| | Indeks | 100 | 101 | 89 | 103 |
| Vietnam | Maht (tonnides) | 500 | 129 | 776 | 12 231 |
| | Indeks | 100 | 26 | 155 | 2 444 |
| | Turuosa | 0  % | 0  % | 0  % | 5  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 340 | 4 136 | 2 276 | 1 537 |
| | Indeks | 100 | 177 | 97 | 66 |
| Taiwan | Maht (tonnides) | 6 776 | 4 485 | 3 795 | 7 375 |
| | Indeks | 100 | 66 | 56 | 109 |
| | Turuosa | 3  % | 2  % | 2  % | 3  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 1 874 | 1 858 | 1 636 | 1 816 |
| | Indeks | 100 | 99 | 87 | 97 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 19 759 | 15 261 | 11 917 | 11 364 |
| | Indeks | 100 | 77 | 60 | 58 |
| | Turuosa | 9  % | 7  % | 6  % | 5  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 586 | 2 780 | 2 683 | 2 740 |
| | Indeks | 100 | 108 | 104 | 106 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik | Maht (tonnides) | 42 185 | 32 900 | 25 747 | 46 137 |
| | Indeks | 100 | 78 | 61 | 109 |
| | Turuosa | 18  % | 15  % | 13  % | 20  % |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 267 | 2 371 | 2 200 | 2 055 |
| | Indeks | 100 | 105 | 97 | 91 |
| Allikas: | Eurostat |

(225)

Liitu suunatud impordi (koond)maht ning muudest kolmandatest riikidest pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 14

Tabel 14

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Lõuna-Korea

Maht (tonnides)

15 150

13 025

9 259

15 167

Indeks

Indeks

100

100

86

86

61

61

100

100

Turuosa

7  %

6  %

5  %

7  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 024

2 051

1 803

2 077

Indeks

Indeks

100

100

101

101

89

89

103

103

Vietnam

Maht (tonnides)

500

129

776

12 231

Indeks

Indeks

100

100

26

26

155

155

2 444

2 444

Turuosa

0  %

0  %

0  %

5  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 340

4 136

2 276

1 537

Indeks

Indeks

100

100

177

177

97

97

66

66

Taiwan

Maht (tonnides)

6 776

4 485

3 795

7 375

Indeks

Indeks

100

100

66

66

56

56

109

109

Turuosa

3  %

2  %

2  %

3  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

1 874

1 858

1 636

1 816

Indeks

Indeks

100

100

99

99

87

87

97

97

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

19 759

15 261

11 917

11 364

Indeks

Indeks

100

100

77

77

60

60

58

58

Turuosa

9  %

7  %

6  %

5  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 586

2 780

2 683

2 740

Indeks

100

108

104

106

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik

Maht (tonnides)

42 185

32 900

25 747

46 137

Indeks

Indeks

100

100

78

78

61

61

109

109

Turuosa

18  %

15  %

13  %

20  %

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 267

2 371

2 200

2 055

Indeks

Indeks

100

100

105

105

97

97

91

91

Allikas:

Allikas:

Eurostat

| (226) | Uurimisperioodil imporditi muudest kolmandatest riikidest kui Hiina eriti tugevat polüesterlõnga 46 137 tonni, mis moodustab 20 % liidu turust. Kokku vähenes nende riikide turuosa 2018. aastast 2020. aastani 18 %-lt 13 %-le ja suurenes seejärel uurimisperioodil 20 %-le. See järgib sama trendi, mis ELi tarbimine, aga järsemate kõikumistega. Keskmine impordihind muudest kolmandatest riikidest kui Hiina suurenes 2019. aastal 5 % ja vähenes seejärel 2020. aastal 8 protsendipunkti võrra ning uurimisperioodil täiendava 6 protsendipunkti võrra. See import pärineb peamiselt Lõuna-Koreast (7 % liidu turust), Vietnamist (5 % liidu turust) ja Taiwanist (3 % liidu turust). Kuna kõik need riigid asuvad Ida-Aasias, mõjutasid neid transpordikonteinerite puudujääk ja sellest tulenevad suured transpordikulud, mis selgitab nende kolmandate riikide turuosa vähenemist 2020. aastal. |
| --- | --- |

(226)

Uurimisperioodil imporditi muudest kolmandatest riikidest kui Hiina eriti tugevat polüesterlõnga 46 137 tonni, mis moodustab 20 % liidu turust. Kokku vähenes nende riikide turuosa 2018. aastast 2020. aastani 18 %-lt 13 %-le ja suurenes seejärel uurimisperioodil 20 %-le. See järgib sama trendi, mis ELi tarbimine, aga järsemate kõikumistega. Keskmine impordihind muudest kolmandatest riikidest kui Hiina suurenes 2019. aastal 5 % ja vähenes seejärel 2020. aastal 8 protsendipunkti võrra ning uurimisperioodil täiendava 6 protsendipunkti võrra. See import pärineb peamiselt Lõuna-Koreast (7 % liidu turust), Vietnamist (5 % liidu turust) ja Taiwanist (3 % liidu turust). Kuna kõik need riigid asuvad Ida-Aasias, mõjutasid neid transpordikonteinerite puudujääk ja sellest tulenevad suured transpordikulud, mis selgitab nende kolmandate riikide turuosa vähenemist 2020. aastal.

| (227) | Kõigi kolmandate riikide impordi koondarvestuses on nad suurendanud oma turuosa liidu turul 2 protsendipunkti võrra. Kuid kõigi kolmandate riikide impordi keskmine hind uurimisperioodil, aga samuti vaatlusaluse perioodi kõigil varasematel aastatel oli märkimisväärselt suurem ELi keskmisest müügihinnast. Seega ei ole kõik kolmandad riigid ühiselt võttes üks liidu tootmisharule kahju põhjustajatest. Komisjon analüüsis seega, kas konkreetse kolmanda riigi import on üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest. |
| --- | --- |

(227)

Kõigi kolmandate riikide impordi koondarvestuses on nad suurendanud oma turuosa liidu turul 2 protsendipunkti võrra. Kuid kõigi kolmandate riikide impordi keskmine hind uurimisperioodil, aga samuti vaatlusaluse perioodi kõigil varasematel aastatel oli märkimisväärselt suurem ELi keskmisest müügihinnast. Seega ei ole kõik kolmandad riigid ühiselt võttes üks liidu tootmisharule kahju põhjustajatest. Komisjon analüüsis seega, kas konkreetse kolmanda riigi import on üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest.

| (228) | Import Lõuna-Koreast järgis ELi tarbimises toimunud muutuste trendi järsemate kõikumistega, see vähenes 2018. aastast 2020. aastani ning taastus uurimisperioodil 2018. aasta tasemest veidi kõrgemale tasemele. Turuosa vähenes 2018. aastast 2020. aastani järk-järgult 7 %-lt 5 %-le ja suurenes seejärel uurimisperioodil 7 %-le. Lõuna-Korea impordi hinnatase suurenes järk-järgult vaatlusalusel perioodil, v.a 2020. aastal, mil hind vähenes selle aasta väikese nõudluse tõttu. |
| --- | --- |

(228)

Import Lõuna-Koreast järgis ELi tarbimises toimunud muutuste trendi järsemate kõikumistega, see vähenes 2018. aastast 2020. aastani ning taastus uurimisperioodil 2018. aasta tasemest veidi kõrgemale tasemele. Turuosa vähenes 2018. aastast 2020. aastani järk-järgult 7 %-lt 5 %-le ja suurenes seejärel uurimisperioodil 7 %-le. Lõuna-Korea impordi hinnatase suurenes järk-järgult vaatlusalusel perioodil, v.a 2020. aastal, mil hind vähenes selle aasta väikese nõudluse tõttu.

| (229) | Lõuna-Koreast pärit impordi hinnatase oli uurimisperioodil ja kahel sellele eelnenud aastal liidu tootmisharu müügihinnast kõrgem. Kõrge hinnataseme tõttu järeldas komisjon, et import Lõuna-Koreast ei ole olnud üks kahju põhjustajatest. |
| --- | --- |

(229)

Lõuna-Koreast pärit impordi hinnatase oli uurimisperioodil ja kahel sellele eelnenud aastal liidu tootmisharu müügihinnast kõrgem. Kõrge hinnataseme tõttu järeldas komisjon, et import Lõuna-Koreast ei ole olnud üks kahju põhjustajatest.

| (230) | Import Vietnamist oli 2018. aastast 2020. aastani väga madalal tasemel, selle turuosa oli kõnealuses ajavahemikus selgelt alla 1 %, ning import suurenes uurimisperioodil 5 %ni liidu turuosast. See langes kokku hinna vähenemisega liidu tootmisharu keskmisest müügihinnast kõrgemalt tasemelt hinnani 1 537 eurot tonni kohta uurimisperioodil, mis ei ole ainult liidu tootmisharu müügihinnast märksa madalam, vaid ka lähedal Hailide ekspordihinnale Hiinast, mis on [1 500 – 1 600] eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(230)

Import Vietnamist oli 2018. aastast 2020. aastani väga madalal tasemel, selle turuosa oli kõnealuses ajavahemikus selgelt alla 1 %, ning import suurenes uurimisperioodil 5 %ni liidu turuosast. See langes kokku hinna vähenemisega liidu tootmisharu keskmisest müügihinnast kõrgemalt tasemelt hinnani 1 537 eurot tonni kohta uurimisperioodil, mis ei ole ainult liidu tootmisharu müügihinnast märksa madalam, vaid ka lähedal Hailide ekspordihinnale Hiinast, mis on [1 500 – 1 600] eurot tonni kohta.

| (231) | Kuid Hailide eksport ELi oli uurimisperioodil märksa suurem. Vastav kogus oli [43 000 – 48 000] tonni, samas kui Vietnamist imporditi ainult 12 231 tonni, mis moodustas seega ainult väikese osa Hailide ekspordist ELi. |
| --- | --- |

(231)

Kuid Hailide eksport ELi oli uurimisperioodil märksa suurem. Vastav kogus oli [43 000 – 48 000] tonni, samas kui Vietnamist imporditi ainult 12 231 tonni, mis moodustas seega ainult väikese osa Hailide ekspordist ELi.

| (232) | Seega järeldas komisjon, et kuigi import Vietnamist võis olla üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost, kuna impordimaht Vietnamist moodustab ainult väikese osa Hailide ekspordist liitu ning selle osakaal ei ole liidu tootmisharule surve avaldamiseks võrreldav. |
| --- | --- |

(232)

Seega järeldas komisjon, et kuigi import Vietnamist võis olla üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost, kuna impordimaht Vietnamist moodustab ainult väikese osa Hailide ekspordist liitu ning selle osakaal ei ole liidu tootmisharule surve avaldamiseks võrreldav.

| (233) | Taiwanist pärit impordi turuosa oli vaatlusaluse perioodi alguses ning uurimisperioodil 3 %. Kuigi impordihind 1 816 eurot tonni kohta uurimisperioodil oli liidu tootmisharu müügihinnast mõnevõrra väiksem, oli see märksa suurem kui Hailide ekspordihind Hiinast, mis oli [1 400 – 1 600] eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(233)

Taiwanist pärit impordi turuosa oli vaatlusaluse perioodi alguses ning uurimisperioodil 3 %. Kuigi impordihind 1 816 eurot tonni kohta uurimisperioodil oli liidu tootmisharu müügihinnast mõnevõrra väiksem, oli see märksa suurem kui Hailide ekspordihind Hiinast, mis oli [1 400 – 1 600] eurot tonni kohta.

| (234) | Seega järeldas komisjon, et kuigi import Taiwanist võis olla üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost, kuna impordimaht Taiwanist moodustab ainult väikese osa Hailide impordist Hiinast, Taiwanist pärit impordi hind oli märksa suurem Hailide Hiinast pärit impordi müügihinnast ning Taiwanist pärit impordi osakaal ei ole liidu tootmisharule surve avaldamiseks võrreldav. |
| --- | --- |

(234)

Seega järeldas komisjon, et kuigi import Taiwanist võis olla üks liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustajatest, ei nõrgendanud see põhjuslikku seost, kuna impordimaht Taiwanist moodustab ainult väikese osa Hailide impordist Hiinast, Taiwanist pärit impordi hind oli märksa suurem Hailide Hiinast pärit impordi müügihinnast ning Taiwanist pärit impordi osakaal ei ole liidu tootmisharule surve avaldamiseks võrreldav.

| (235) | Import Taiwanist ja Vietnamist koondarvestuses nende Hiina eksportijate impordiga, kelles suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ei nõrgendanud seost Hailide dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel, millest tulenevalt ei saa seda seost iseloomustada tegeliku ja märkimisväärse põhjusliku seosena. Hailide ekspordi turuosa liidu turul oli uurimisperioodil [18–23 %] ning eksporditud tooteid müüdi keskmiselt hinnaga, mis jäi märkimisväärselt alla liidu tootmisharu tootmiskulude. Võttes arvesse seda ulatust ja sellest tulenevat hinnasurvet ei vähendanud import Taiwanist ja Vietnamist ning muude Hiina eksportivate tootjate import märkimisväärselt Hailide dumpinguhinnaga impordi suhtelist olulisust kõnealuse kahju põhjustamisel. |
| --- | --- |

(235)

Import Taiwanist ja Vietnamist koondarvestuses nende Hiina eksportijate impordiga, kelles suhtes kohaldatakse praegu tollimaksu, ei nõrgendanud seost Hailide dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel, millest tulenevalt ei saa seda seost iseloomustada tegeliku ja märkimisväärse põhjusliku seosena. Hailide ekspordi turuosa liidu turul oli uurimisperioodil [18–23 %] ning eksporditud tooteid müüdi keskmiselt hinnaga, mis jäi märkimisväärselt alla liidu tootmisharu tootmiskulude. Võttes arvesse seda ulatust ja sellest tulenevat hinnasurvet ei vähendanud import Taiwanist ja Vietnamist ning muude Hiina eksportivate tootjate import märkimisväärselt Hailide dumpinguhinnaga impordi suhtelist olulisust kõnealuse kahju põhjustamisel.

5.2.4.   
  Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (236) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 15


  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 21 674 | 19 603 | 18 729 | 21 299 |
| Indeks | 100 | 90 | 86 | 98 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 2 208 | 2 161 | 1 767 | 2 272 |
| Indeks | 100 | 98 | 80 | 103 |
| Allikas: | liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused |

(236)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 15

Tabel 15

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

21 674

19 603

18 729

21 299

Indeks

Indeks

100

100

90

90

86

86

98

98

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

2 208

2 161

1 767

2 272

Indeks

Indeks

100

100

98

98

80

80

103

103

Allikas:

Allikas:

liidu tootmisharu esitatud kontrollitud andmed ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastused

| (237) | Kuigi ekspordikogused järgisid vaatlusalusel perioodil liidu turul müügiga sarnast suundumust, olid kogused uurimisperioodil ainult 2 % alla 2018. aasta näitajate ja taastusid tugevamana kui müük liidu turul, mis jäi ikka 5 % alla 2018. aasta mahtude. |
| --- | --- |

(237)

Kuigi ekspordikogused järgisid vaatlusalusel perioodil liidu turul müügiga sarnast suundumust, olid kogused uurimisperioodil ainult 2 % alla 2018. aasta näitajate ja taastusid tugevamana kui müük liidu turul, mis jäi ikka 5 % alla 2018. aasta mahtude.

| (238) | Ekspordi keskmine hind oli igal aastal selgelt üle müügihinna ELi turul ja uurimisperioodil oli see rohkem kui 10 % kõrgem. Ekspordi keskmine hind järgis sarnast seaduspära hindadega ELi turul. Kuid kuigi ekspordihind langes 2020. aastal rohkem, taastus see uurimisperioodil kiiremini kui hinnad ELi turul ja jõudis 2018. aasta keskmisest hinnast 3 % kõrgema tasemeni, samas kui müügihind ELi turul oli uurimisperioodil ikka 4 % alla 2018. aasta hinna taseme. |
| --- | --- |

(238)

Ekspordi keskmine hind oli igal aastal selgelt üle müügihinna ELi turul ja uurimisperioodil oli see rohkem kui 10 % kõrgem. Ekspordi keskmine hind järgis sarnast seaduspära hindadega ELi turul. Kuid kuigi ekspordihind langes 2020. aastal rohkem, taastus see uurimisperioodil kiiremini kui hinnad ELi turul ja jõudis 2018. aasta keskmisest hinnast 3 % kõrgema tasemeni, samas kui müügihind ELi turul oli uurimisperioodil ikka 4 % alla 2018. aasta hinna taseme.

| (239) | Võrdlus näitab, et liidu tootjad on liidu turule kindlalt pühendunud, samas kui neil on võimalik küsida eksportmüügi eest kõrgemat hinda. |
| --- | --- |

(239)

Võrdlus näitab, et liidu tootjad on liidu turule kindlalt pühendunud, samas kui neil on võimalik küsida eksportmüügi eest kõrgemat hinda.

| (240) | Seega järeldas komisjon, et liidu tootmisharu eksporditulemused ei olnud üks kahju põhjustajatest, vaid aitasid vastupidiselt kahju piirata. |
| --- | --- |

(240)

Seega järeldas komisjon, et liidu tootmisharu eksporditulemused ei olnud üks kahju põhjustajatest, vaid aitasid vastupidiselt kahju piirata.

5.2.5.   
  Tootmisharusisene tarbimine

Tootmisharusisene tarbimine

| (241) | Liidu tootmisharusisene tarbimine on uurimisperioodil märkimisväärselt suurenenud. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 39 %. Kuid otsus suurendada tootmisharusisest tarbimist, et müüa järgmise etapi tooteid kõrgemal tootmistasandil, ei kahjusta liidu tootmisharu, vaid on otseselt põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, kuna liidu tootjatel ei olnud võimalik saavutada eriti tugeva polüesterlõnga õiglast turuhinda vabal turul dumpinguhinnaga impordist tekkiva hinnasurve tõttu. Seetõttu järeldas komisjon, et see ei ole üks kahju põhjustavatest teguritest. |
| --- | --- |

(241)

Liidu tootmisharusisene tarbimine on uurimisperioodil märkimisväärselt suurenenud. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 39 %. Kuid otsus suurendada tootmisharusisest tarbimist, et müüa järgmise etapi tooteid kõrgemal tootmistasandil, ei kahjusta liidu tootmisharu, vaid on otseselt põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, kuna liidu tootjatel ei olnud võimalik saavutada eriti tugeva polüesterlõnga õiglast turuhinda vabal turul dumpinguhinnaga impordist tekkiva hinnasurve tõttu. Seetõttu järeldas komisjon, et see ei ole üks kahju põhjustavatest teguritest.

5.2.6.   
  Kõrged energiahinnad ja inflatsioon

Kõrged energiahinnad ja inflatsioon

| (242) | Lähtuvalt taotluse esitaja esitatud avaldusest uurimisperioodi järgsete sündmuste kohta väitsid mitu kasutajat ja kasutajate ühendus, et suurenevad energiakulud ja inflatsioonikriis lõhuvad põhjusliku seose Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. Suurenevad energiakulud ja inflatsioon, nagu on taotluse esitaja avalduses märgitud, tekkisid siiski pärast uurimisperioodi. Kasutajad ei ole kirjeldanud ühtegi kõnealust sündmust, mis oleks tekkinud uurimisperioodil. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(242)

Lähtuvalt taotluse esitaja esitatud avaldusest uurimisperioodi järgsete sündmuste kohta väitsid mitu kasutajat ja kasutajate ühendus, et suurenevad energiakulud ja inflatsioonikriis lõhuvad põhjusliku seose Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. Suurenevad energiakulud ja inflatsioon, nagu on taotluse esitaja avalduses märgitud, tekkisid siiski pärast uurimisperioodi. Kasutajad ei ole kirjeldanud ühtegi kõnealust sündmust, mis oleks tekkinud uurimisperioodil. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (243) | Hailide märkimisväärne import Hiinast ja liidu tootmisharu olukorra halvenemine langesid selgelt ajaliselt kokku. |
| --- | --- |

(243)

Hailide märkimisväärne import Hiinast ja liidu tootmisharu olukorra halvenemine langesid selgelt ajaliselt kokku.

| (244) | Komisjon on uurinud ka muid kahju asjaolusid ja ei ole leidnud ühtegi muud tegurit, mis leevendaks põhjuslikku seost Hailide Hiinast pärineva ekspordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel ulatuses, mille tulemusena puuduks tegelik ja märkimisväärne seos Hailide impordi ja leitud kahju vahel. |
| --- | --- |

(244)

Komisjon on uurinud ka muid kahju asjaolusid ja ei ole leidnud ühtegi muud tegurit, mis leevendaks põhjuslikku seost Hailide Hiinast pärineva ekspordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel ulatuses, mille tulemusena puuduks tegelik ja märkimisväärne seos Hailide impordi ja leitud kahju vahel.

| (245) | Eespool märgitust lähtuvalt järeldas komisjon, et Hailide dumpinguhinnaga eksport Hiinast põhjustas olulist kahju liidu tootmisharule ja ükski muu tegur eraldiseisvalt või üheliselt arvestatuna ei leevendanud põhjuslikku seost Hailide dumpinguhinnaga ekspordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel. |
| --- | --- |

(245)

Eespool märgitust lähtuvalt järeldas komisjon, et Hailide dumpinguhinnaga eksport Hiinast põhjustas olulist kahju liidu tootmisharule ja ükski muu tegur eraldiseisvalt või üheliselt arvestatuna ei leevendanud põhjuslikku seost Hailide dumpinguhinnaga ekspordi ja liidu tootmisharule tekkinud kahju vahel.

6.   MEETMETE TASE

MEETMETE TASE

| (246) | Komisjoni järelduste põhjal dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta (mida on käsitletud punktis 7) tuleks kehtestada lõplikud meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(246)

Komisjoni järelduste põhjal dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta (mida on käsitletud punktis 7) tuleks kehtestada lõplikud meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.

| (247) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust. |
| --- | --- |

(247)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust.

6.1.   Kahjumarginaal

Kahjumarginaal

| (248) | Kõigepealt selgitas komisjon välja tollimaksu summa, mis on vajalik liidu tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks. Käesoleval juhul saaks kahju kõrvaldatud, kui liidu tootmisharu suudaks katta oma tootmiskulud, sealhulgas mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning samuti alusmääruse Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest tulenevad kulud, ja saavutada mõistliku kasumi (edaspidi „taotletav kasum“), müües sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses. |
| --- | --- |

(248)

Kõigepealt selgitas komisjon välja tollimaksu summa, mis on vajalik liidu tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks. Käesoleval juhul saaks kahju kõrvaldatud, kui liidu tootmisharu suudaks katta oma tootmiskulud, sealhulgas mitmepoolsetest keskkonnalepingutest ja nende protokollidest, mille osaline liit on, ning samuti alusmääruse Ia lisas loetletud ILO konventsioonidest tulenevad kulud, ja saavutada mõistliku kasumi (edaspidi „taotletav kasum“), müües sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses.

| (249) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse kasumlikkuse taset enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist ja tavapärastel konkurentsitingimustel eeldatavat kasumlikkuse taset. Komisjon analüüsis valimisse kaasatud liidu tootjate kasumit enne Hiinast pärit impordi kasvu. Kuid see oli väiksem miinimumist 6 %, mida nõutakse alusmääruse artikli 7 lõikega 2c. Seega asendati kõnealune kasumimarginaal vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2c marginaaliga 6 %. |
| --- | --- |

(249)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlaksmääramisel arvesse kasumlikkuse taset enne asjaomasest riigist pärit impordi suurenemist ja tavapärastel konkurentsitingimustel eeldatavat kasumlikkuse taset. Komisjon analüüsis valimisse kaasatud liidu tootjate kasumit enne Hiinast pärit impordi kasvu. Kuid see oli väiksem miinimumist 6 %, mida nõutakse alusmääruse artikli 7 lõikega 2c. Seega asendati kõnealune kasumimarginaal vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2c marginaaliga 6 %.

| (250) | Keegi ei väitnud, et liidu tootmisharu investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tase oleks vaatlusalusel perioodil olnud tavapärastes konkurentsitingimustes kõrgem. |
| --- | --- |

(250)

Keegi ei väitnud, et liidu tootmisharu investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tase oleks vaatlusalusel perioodil olnud tavapärastes konkurentsitingimustes kõrgem.

| (251) | Üks valimisse kaasatud ELi tootja (Glanzstoff) suutis tõendada tulevaste nõuete täitmise kulude olemasolu alusmääruse artikli 7 lõike 2d tähenduses. Vastava tootja sihthinnale lisati summa 6,6 eurot tonni kohta, et kajastada täiendavaid keskkonnakulusid meetmete kohaldamise perioodil. See moodustab vähem kui 1 % Glanzstoffi keskmisest tootmiskulust tonni kohta. |
| --- | --- |

(251)

Üks valimisse kaasatud ELi tootja (Glanzstoff) suutis tõendada tulevaste nõuete täitmise kulude olemasolu alusmääruse artikli 7 lõike 2d tähenduses. Vastava tootja sihthinnale lisati summa 6,6 eurot tonni kohta, et kajastada täiendavaid keskkonnakulusid meetmete kohaldamise perioodil. See moodustab vähem kui 1 % Glanzstoffi keskmisest tootmiskulust tonni kohta.

| (252) | Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava hinna, kohaldades 6 % suurust taotletavat kasumimarginaali valimisse kaasatud liidu tootjate uurimisperioodil kantud tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(252)

Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks välja samasuguse toote mittekahjustava hinna, kohaldades 6 % suurust taotletavat kasumimarginaali valimisse kaasatud liidu tootjate uurimisperioodil kantud tootmiskuludele.

| (253) | Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes tooteliikide kaupa Hailide kaalutud keskmist ekspordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu vabaturul. Võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi väljendati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Leitud turuhinnast madalama hinnaga müügi keskmine osakaal oli lõplike järelduste avalikustamise ajal 39 %. |
| --- | --- |

(253)

Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes tooteliikide kaupa Hailide kaalutud keskmist ekspordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu vabaturul. Võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi väljendati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Leitud turuhinnast madalama hinnaga müügi keskmine osakaal oli lõplike järelduste avalikustamise ajal 39 %.

| (254) | Vastuseks lõplikele järeldustele esitas Hailide mitmeid konkreetseid väiteid seoses Hailide liidus tegutseva seotud importija kaudu toimunud eksportmüügiga, nagu on eespool punktis 2.6 üksikasjalikult kirjeldatud. Lisaks võttis komisjon teadmiseks ja parandas kahjumarginaali arvude ümardamisel tehtud tehnilise vea. Selle tulemusena arvutati ümber Hailide kahjumarginaal ja hinna allalöömine. Komisjon leidis, et ümberarvutamisel ei olnud hinna allalöömisele olulist mõju. Muudetud arvutused avalikustati täiendavalt. |
| --- | --- |

(254)

Vastuseks lõplikele järeldustele esitas Hailide mitmeid konkreetseid väiteid seoses Hailide liidus tegutseva seotud importija kaudu toimunud eksportmüügiga, nagu on eespool punktis 2.6 üksikasjalikult kirjeldatud. Lisaks võttis komisjon teadmiseks ja parandas kahjumarginaali arvude ümardamisel tehtud tehnilise vea. Selle tulemusena arvutati ümber Hailide kahjumarginaal ja hinna allalöömine. Komisjon leidis, et ümberarvutamisel ei olnud hinna allalöömisele olulist mõju. Muudetud arvutused avalikustati täiendavalt.

| (255) | Seega on lõplik kahju kõrvaldamist võimaldav tase järgmine.







  Riik | Äriühing | Lõplik kahjumarginaal (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 38,7  % |

(255)

Seega on lõplik kahju kõrvaldamist võimaldav tase järgmine.

Riik

Äriühing

Lõplik kahjumarginaal (%)

Hiina

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

38,7  %

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (256) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine praegusel juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(256)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine praegusel juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (257) | Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharule tekib oluline kahju Hailide Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi mõju tõttu, mis lööb alla liidu tootmisharu hinnad ja suurendab hinnasurvet, mille põhjustavad Hiina eksportijad, kelle suhtes juba kohaldatakse tollimakse. Liidu tootmisharu ei suutnud saada täielikku kasu Hiina vastu dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest. |
| --- | --- |

(257)

Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharule tekib oluline kahju Hailide Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi mõju tõttu, mis lööb alla liidu tootmisharu hinnad ja suurendab hinnasurvet, mille põhjustavad Hiina eksportijad, kelle suhtes juba kohaldatakse tollimakse. Liidu tootmisharu ei suutnud saada täielikku kasu Hiina vastu dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest.

| (258) | Liidu tootmisharu saab kasu Hailide suhtes kehtivate meetmete pikendamisest, mis eeldatavasti takistab madalate hindadega Hiinast pärit impordi mahu täiendavat järsku suurenemist. Ilma meetmeteta jätkab Hailide eriti tugeva polüesterlõnga dumpinguga liidu turul, takistades liidu tootmisharul eriti tugeva polüesterlõnga müümist piisava hinnaga ja tekitades seega liidu tootmisharule täiendavat olulist kahju. |
| --- | --- |

(258)

Liidu tootmisharu saab kasu Hailide suhtes kehtivate meetmete pikendamisest, mis eeldatavasti takistab madalate hindadega Hiinast pärit impordi mahu täiendavat järsku suurenemist. Ilma meetmeteta jätkab Hailide eriti tugeva polüesterlõnga dumpinguga liidu turul, takistades liidu tootmisharul eriti tugeva polüesterlõnga müümist piisava hinnaga ja tekitades seega liidu tootmisharule täiendavat olulist kahju.

7.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (259) | Käesoleva uurimise käigus ei teinud koostööd ükski sõltumatu importija. |
| --- | --- |

(259)

Käesoleva uurimise käigus ei teinud koostööd ükski sõltumatu importija.

| (260) | Komisjon järeldas, et sõltumatute importijate seisukohast ei olnud mõjuvat põhjust Hailide suhtes meetmeid mitte kehtestada. |
| --- | --- |

(260)

Komisjon järeldas, et sõltumatute importijate seisukohast ei olnud mõjuvat põhjust Hailide suhtes meetmeid mitte kehtestada.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (261) | On mitu peamist rühma erinevaid eriti tugeva polüesterlõnga kasutajaid: rehvitootjad, kes moodustavad ligikaudu 50 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga nõudlusest, ning tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjad, kes moodustavad ligikaudu 50 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga nõudlusest. Tehnilisi kangaid, võrke, rihmasid, nööre ja vöösid kasutatakse autotööstuses, tõsteseadmetes, transporditava kauba fikseerimiseks ja igasugustes masinates. |
| --- | --- |

(261)

On mitu peamist rühma erinevaid eriti tugeva polüesterlõnga kasutajaid: rehvitootjad, kes moodustavad ligikaudu 50 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga nõudlusest, ning tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjad, kes moodustavad ligikaudu 50 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga nõudlusest. Tehnilisi kangaid, võrke, rihmasid, nööre ja vöösid kasutatakse autotööstuses, tõsteseadmetes, transporditava kauba fikseerimiseks ja igasugustes masinates.

| (262) | Alguses võeti ühendust 64 teadaoleva kasutaja ja kasutajate ühendusega liidus ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Pärast uurimise algatamist andsid endast teada viis kasutajat ja kasutajate ühendus. Endast teada andnud kasutajad kuuluvad tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjate segmenti. Osalevad kasutajad moodustavad 10 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga tarbimisest. Endast ei andnud teada ükski rehvitootjate segmendi kasutaja. |
| --- | --- |

(262)

Alguses võeti ühendust 64 teadaoleva kasutaja ja kasutajate ühendusega liidus ning kutsuti neid üles koostööd tegema. Pärast uurimise algatamist andsid endast teada viis kasutajat ja kasutajate ühendus. Endast teada andnud kasutajad kuuluvad tehniliste kangaste, lintide, võrkude, rihmade, nööride ja vööde tootjate segmenti. Osalevad kasutajad moodustavad 10 % liidu eriti tugeva polüesterlõnga tarbimisest. Endast ei andnud teada ükski rehvitootjate segmendi kasutaja.

| (263) | Küsimustikule ei vastanud ükski Hailide toodetud eriti tugeva polüesterlõnga kasutaja. Kuid kasutajate ühendus ja viis Hailide toodetud eriti tugeva polüesterlõnga kasutajat esitasid teabe Hailide suhtes kehtivate tollimaksude pikendamise finantsmõju ja tarnestabiilsuse vajaduse kohta. |
| --- | --- |

(263)

Küsimustikule ei vastanud ükski Hailide toodetud eriti tugeva polüesterlõnga kasutaja. Kuid kasutajate ühendus ja viis Hailide toodetud eriti tugeva polüesterlõnga kasutajat esitasid teabe Hailide suhtes kehtivate tollimaksude pikendamise finantsmõju ja tarnestabiilsuse vajaduse kohta.

| (264) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid kümme kasutajat, kasutajate ühendus ja üks integreeritud tootja, kes toodab ka kootud tooteid, oma märkused lõplike järelduste kohta ning nad olid vastu komisjoni kavatsusele kehtestada dumpinguvastased tollimaksud Hailide eriti tugeva polüesterlõnga suhtes. |
| --- | --- |

(264)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid kümme kasutajat, kasutajate ühendus ja üks integreeritud tootja, kes toodab ka kootud tooteid, oma märkused lõplike järelduste kohta ning nad olid vastu komisjoni kavatsusele kehtestada dumpinguvastased tollimaksud Hailide eriti tugeva polüesterlõnga suhtes.

| (265) | Mitmed kasutajad ja kasutajate ühendus väitsid, et komisjoni analüüs põhineb mittetäielikel faktidel, kuna komisjon eiras kasutajate ettevõtete, kes on VKEd, esitatud teavet, olenemata nende ettepanekust kontrollida nende andmeid kohapeal või kaugkontrolli teel. |
| --- | --- |

(265)

Mitmed kasutajad ja kasutajate ühendus väitsid, et komisjoni analüüs põhineb mittetäielikel faktidel, kuna komisjon eiras kasutajate ettevõtete, kes on VKEd, esitatud teavet, olenemata nende ettepanekust kontrollida nende andmeid kohapeal või kaugkontrolli teel.

| (266) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Tegelikult, nagu nähtub järgmistest punktidest, võttis komisjon liidu huvide analüüsimisel arvesse kõikide kasutajate esitatud teavet, kuigi teatavad konkreetsed andmed esitati 64 päeva pärast tähtaega toimunud ärakuulamise käigus tehtud ettekande raames, mida täiendati rohkemate andmetega 7 kuud pärast tähtaega, mis oli liiga hilja, et neid andmeid kontrollida. Komisjon oli isikuid tähtaja möödumisest juba teavitanud, kui nad taotlesid luba küsimustike hilisemaks esitamiseks kaks kuud pärast tähtaega. |
| --- | --- |

(266)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Tegelikult, nagu nähtub järgmistest punktidest, võttis komisjon liidu huvide analüüsimisel arvesse kõikide kasutajate esitatud teavet, kuigi teatavad konkreetsed andmed esitati 64 päeva pärast tähtaega toimunud ärakuulamise käigus tehtud ettekande raames, mida täiendati rohkemate andmetega 7 kuud pärast tähtaega, mis oli liiga hilja, et neid andmeid kontrollida. Komisjon oli isikuid tähtaja möödumisest juba teavitanud, kui nad taotlesid luba küsimustike hilisemaks esitamiseks kaks kuud pärast tähtaega.

7.3.1.   
  Finantsmõju

Finantsmõju

| (267) | Kasutajate ühendus ja viis Hailide toodetud eriti tugeva polüesterlõnga kasutajat esitasid oma seisukoha, et Hiina eksportijate suhtes kehtivate tollimaksude määra 5,1 %st 9,8 %ni puhul oli leitud õige tasakaal ELi eriti tugeva polüesterlõnga tootjate ning kasutavate tootmisharude huvide vahel. Seetõttu tuleksid kasutavad tootmisharud toime, kui meetmed jäetaks algsele tasemele. Kuigi Hailide suhtes varem tollimakse ei kohaldatud, jääb Hailide impordi suhtes kohaldatav tollimaks 6,9 % varem muude Hiina eksportijate suhtes kehtestatud tollimaksude vahemikku. Komisjon järeldas seega, et finantsaspektist puudub mõjuv põhjus mitte kehtestada Hailide suhtes kohaldatavat tollimaksu 6,9 %. |
| --- | --- |

(267)

Kasutajate ühendus ja viis Hailide toodetud eriti tugeva polüesterlõnga kasutajat esitasid oma seisukoha, et Hiina eksportijate suhtes kehtivate tollimaksude määra 5,1 %st 9,8 %ni puhul oli leitud õige tasakaal ELi eriti tugeva polüesterlõnga tootjate ning kasutavate tootmisharude huvide vahel. Seetõttu tuleksid kasutavad tootmisharud toime, kui meetmed jäetaks algsele tasemele. Kuigi Hailide suhtes varem tollimakse ei kohaldatud, jääb Hailide impordi suhtes kohaldatav tollimaks 6,9 % varem muude Hiina eksportijate suhtes kehtestatud tollimaksude vahemikku. Komisjon järeldas seega, et finantsaspektist puudub mõjuv põhjus mitte kehtestada Hailide suhtes kohaldatavat tollimaksu 6,9 %.

| (268) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kümme kasutajat, kasutajate ühendus ja integreeritud tootja, et nende põhitooraine tollimaksudest tulenev täiendav kulude kasv kahandab veelgi nende konkurentsipositsiooni ELis asuvate tootjatena. Nad esitasid mitu näidet Hiina tootjate pakutavate järgmise etapi toodete kohta, mis on valmistatud eriti tugevast polüesterlõngast Euroopa klientide jaoks ja mille hinnad olid väga lähedal eriti tugeva polüesterlõnga hinnale pärast väljapakutud tollimaksu lisamist või isegi sellest madalamad. Nad väitsid, et Hailide eriti tugevale polüesterlõngale kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude suurim probleem seisneb selles, et need ei laiene järgmise etapi toodetele, nagu kangad, rihmad, kinnitusrihmad, ringtropid ja linttropid. |
| --- | --- |

(268)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kümme kasutajat, kasutajate ühendus ja integreeritud tootja, et nende põhitooraine tollimaksudest tulenev täiendav kulude kasv kahandab veelgi nende konkurentsipositsiooni ELis asuvate tootjatena. Nad esitasid mitu näidet Hiina tootjate pakutavate järgmise etapi toodete kohta, mis on valmistatud eriti tugevast polüesterlõngast Euroopa klientide jaoks ja mille hinnad olid väga lähedal eriti tugeva polüesterlõnga hinnale pärast väljapakutud tollimaksu lisamist või isegi sellest madalamad. Nad väitsid, et Hailide eriti tugevale polüesterlõngale kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude suurim probleem seisneb selles, et need ei laiene järgmise etapi toodetele, nagu kangad, rihmad, kinnitusrihmad, ringtropid ja linttropid.

| (269) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid taotluse esitajad samuti, et kasutajate peamised probleemid on seotud kõlvatu konkurentsiga, mis pärineb Hiina järgmise etapi turgudelt. See probleem süveneks veelgi, kui Hailidest pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtestataks dumpinguvastased tollimaksud. Teiselt poolt märkisid kasutajad korduvalt, et nad ei ole vastu esialgsete dumpinguvastaste meetmete pikendamisele, mille kohaldamisvahemik oli 5,1–9,8 %. |
| --- | --- |

(269)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid taotluse esitajad samuti, et kasutajate peamised probleemid on seotud kõlvatu konkurentsiga, mis pärineb Hiina järgmise etapi turgudelt. See probleem süveneks veelgi, kui Hailidest pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes kehtestataks dumpinguvastased tollimaksud. Teiselt poolt märkisid kasutajad korduvalt, et nad ei ole vastu esialgsete dumpinguvastaste meetmete pikendamisele, mille kohaldamisvahemik oli 5,1–9,8 %.

| (270) | Selleks et lahendada järgmise etapi toodete kõlvatust konkurentsist tulenev probleem, palusid viis kasutajat ja kasutajate ühendus komisjonil pikendada imporditud kootud nöörides ja tuletõrjevoolikutes sisalduva eriti tugeva polüesterlõnga tollimaksu. Nad osutasid komisjoni määrusele Hiinast pärinevate terasest tuuleturbiinimastide kohta, (92) milles kohaldati dumpinguvastast tollimaksu lisaks tuuleturbiinimastidele ka tuuleturbiinide suhtes, mille üks komponent on tuuleturbiinimastid. |
| --- | --- |

(270)

Selleks et lahendada järgmise etapi toodete kõlvatust konkurentsist tulenev probleem, palusid viis kasutajat ja kasutajate ühendus komisjonil pikendada imporditud kootud nöörides ja tuletõrjevoolikutes sisalduva eriti tugeva polüesterlõnga tollimaksu. Nad osutasid komisjoni määrusele Hiinast pärinevate terasest tuuleturbiinimastide kohta, (92) milles kohaldati dumpinguvastast tollimaksu lisaks tuuleturbiinimastidele ka tuuleturbiinide suhtes, mille üks komponent on tuuleturbiinimastid.

92

| (271) | Esiteks tunnistab komisjon, et Hiina järgmise etapi toodete eksportijate konkurents piirab kasutajate võimalust tõsta hindu ja üle kanda suurenenud tollimaksudest tulenevat lisakulu. Kuid potentsiaalne kõlvatu konkurents kasutajate tasandil ei saa iseenesest olla mõjuv põhjus, miks mitte tegeleda kahjuliku dumpinguhinnaga müügiga eelneval turul. Kuigi kasutajad on tõendanud, et eriti tugeva polüesterlõnga suhtes kehtestatud tollimaksud põhjustavad samasuguse järgmise etapi toote Hiina tootjate suhtes ebasoodsat konkurentsiolukorda, on nad ka märkinud, et kaitse järgmise etapi toodete sellise impordi eest on võimalik saavutada nendele toodetele kehtestatavate dumpinguvastaste tollimaksude abil. Nad ei ole tõendanud, et kasutaval tööstusel ei ole otstarbekas esitada kaebust, et algatada uurimine eriti tugevast polüesterlõngast kangaste või muude teiseste toodete potentsiaalse dumpinguhinnaga impordi asjus. |
| --- | --- |

(271)

Esiteks tunnistab komisjon, et Hiina järgmise etapi toodete eksportijate konkurents piirab kasutajate võimalust tõsta hindu ja üle kanda suurenenud tollimaksudest tulenevat lisakulu. Kuid potentsiaalne kõlvatu konkurents kasutajate tasandil ei saa iseenesest olla mõjuv põhjus, miks mitte tegeleda kahjuliku dumpinguhinnaga müügiga eelneval turul. Kuigi kasutajad on tõendanud, et eriti tugeva polüesterlõnga suhtes kehtestatud tollimaksud põhjustavad samasuguse järgmise etapi toote Hiina tootjate suhtes ebasoodsat konkurentsiolukorda, on nad ka märkinud, et kaitse järgmise etapi toodete sellise impordi eest on võimalik saavutada nendele toodetele kehtestatavate dumpinguvastaste tollimaksude abil. Nad ei ole tõendanud, et kasutaval tööstusel ei ole otstarbekas esitada kaebust, et algatada uurimine eriti tugevast polüesterlõngast kangaste või muude teiseste toodete potentsiaalse dumpinguhinnaga impordi asjus.

| (272) | Peale selle kuuluvad Hailide eriti tugevale polüesterlõngale kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud suurusjärgus 6,9 % võrreldes teiste Hiina eksportivate tootjate suhtes juba kehtestatud tollimaksudega madalamasse suurusjärku. Kasutajad on mitu korda väitnud, et tollimaksude esialgse taseme abil saavutati erinevate huvide vaheline tasakaal. Lisaks on kasutajatel võimalus leida tarnijaid muudest kolmandatest riikidest, nagu Lõuna-Korea, Taiwan ja Vietnam, mis suurendavad oma tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(272)

Peale selle kuuluvad Hailide eriti tugevale polüesterlõngale kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud suurusjärgus 6,9 % võrreldes teiste Hiina eksportivate tootjate suhtes juba kehtestatud tollimaksudega madalamasse suurusjärku. Kasutajad on mitu korda väitnud, et tollimaksude esialgse taseme abil saavutati erinevate huvide vaheline tasakaal. Lisaks on kasutajatel võimalus leida tarnijaid muudest kolmandatest riikidest, nagu Lõuna-Korea, Taiwan ja Vietnam, mis suurendavad oma tootmisvõimsust.

| (273) | Seoses ettepanekuga laiendada meetmeid järgmise etapi toodetes sisalduvale eriti tugevale polüesterlõngale, märkis komisjon, et vastupidiselt terasest tuuleturbiinimastide juhtumile ei kaasatud tooteid, millele tollimakse laiendatakse, uurimisega hõlmatud tootevalikusse. Terasest tuuleturbiinimastide juhtumi puhul hõlmas vaatlusaluse toote määratlus juba tuuleturbiini osana imporditud maste: „Vaatlusalune toode on teatavad elektrit võrku tootvate tuuleturbiinide terasest mastid [...], mis praegu kuulub CN-koodide ex 7308 20 00 (TARICi kood 7308200011), ex 7308 90 98 (TARICi kood 7308909811) ja tuuleturbiini osana importimise korral CN-koodi ex 8502 31 00 [...] alla“. Komisjon ei saa põhimõtteliselt kehtestada tollimakse tootele, mis ei olnud uurimise kohaldamisalaga hõlmatud. Käesoleval juhul oli komisjon seisukohal, et soovitatud CN-koodidega hõlmatud toote kohandamisvõimaluste arvu tõttu oleks tollimaksu kohaldamisala uurimise kohaldamisalast laiem. |
| --- | --- |

(273)

Seoses ettepanekuga laiendada meetmeid järgmise etapi toodetes sisalduvale eriti tugevale polüesterlõngale, märkis komisjon, et vastupidiselt terasest tuuleturbiinimastide juhtumile ei kaasatud tooteid, millele tollimakse laiendatakse, uurimisega hõlmatud tootevalikusse. Terasest tuuleturbiinimastide juhtumi puhul hõlmas vaatlusaluse toote määratlus juba tuuleturbiini osana imporditud maste: „Vaatlusalune toode on teatavad elektrit võrku tootvate tuuleturbiinide terasest mastid [...], mis praegu kuulub CN-koodide ex 7308 20 00 (TARICi kood 7308200011), ex 7308 90 98 (TARICi kood 7308909811) ja tuuleturbiini osana importimise korral CN-koodi ex 8502 31 00 [...] alla“. Komisjon ei saa põhimõtteliselt kehtestada tollimakse tootele, mis ei olnud uurimise kohaldamisalaga hõlmatud. Käesoleval juhul oli komisjon seisukohal, et soovitatud CN-koodidega hõlmatud toote kohandamisvõimaluste arvu tõttu oleks tollimaksu kohaldamisala uurimise kohaldamisalast laiem.

ja tuuleturbiini osana importimise korral

| (274) | Seetõttu leidis komisjon, et kasutajate taotlus oleks muutnud uurimise kohaldamisala tollimaksude kohaldamisalast laiemaks. Seetõttu jäeti taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

(274)

Seetõttu leidis komisjon, et kasutajate taotlus oleks muutnud uurimise kohaldamisala tollimaksude kohaldamisalast laiemaks. Seetõttu jäeti taotlus rahuldamata.

| (275) | Sellest tulenevalt kinnitas komisjon oma esialgset seisukohta. |
| --- | --- |

(275)

Sellest tulenevalt kinnitas komisjon oma esialgset seisukohta.

7.3.2.   
  Tarnestabiilsus

Tarnestabiilsus

| (276) | Kasutajad on samuti toonud esile, et liidu tootjate tootmisvõimsus ei ole piisav. ELi eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine oli uurimisperioodil 230 000 tonni, mis on 73 % suurem liidu tootmisharu tootmisvõimsusest, mis on ainult 134 000 tonni. See näitab, et import on üldiselt vajalik. |
| --- | --- |

(276)

Kasutajad on samuti toonud esile, et liidu tootjate tootmisvõimsus ei ole piisav. ELi eriti tugeva polüesterlõnga tarbimine oli uurimisperioodil 230 000 tonni, mis on 73 % suurem liidu tootmisharu tootmisvõimsusest, mis on ainult 134 000 tonni. See näitab, et import on üldiselt vajalik.

| (277) | Lisaks sellele on mitu liidu tootjat pärast uurimisperioodi 2022. aastal oma tootmist ajutiselt vähendanud või selle täielikult peatanud dumpinguhinnaga impordist põhjustatud keerulise olukorra ja Euroopas ajutiselt kasvavate energiahindade tõttu. Kuid see olukord tekkis pärast uurimisperioodi ja tegemist oli ainult ajutise meetmega. Praegu ei ole mingeid märke sellest, et tootmisvõimsuse ajutine vähendamine jääb pikaajaliselt kehtima, seda enam, et energiakulud on vahepeal juba märkimisväärselt vähenenud. |
| --- | --- |

(277)

Lisaks sellele on mitu liidu tootjat pärast uurimisperioodi 2022. aastal oma tootmist ajutiselt vähendanud või selle täielikult peatanud dumpinguhinnaga impordist põhjustatud keerulise olukorra ja Euroopas ajutiselt kasvavate energiahindade tõttu. Kuid see olukord tekkis pärast uurimisperioodi ja tegemist oli ainult ajutise meetmega. Praegu ei ole mingeid märke sellest, et tootmisvõimsuse ajutine vähendamine jääb pikaajaliselt kehtima, seda enam, et energiakulud on vahepeal juba märkimisväärselt vähenenud.

| (278) | Kõik koostööd teinud kasutajad on väitnud, et nende segmendi jaoks tarnib nende toodetega kasutamiseks piisava kvaliteediga eriti tugevat polüesterlõnga ainult üks liidu tootja, samas kui muud liidu tootjad keskenduvad suurel määral rehvitööstuse varustamisele või on integreerunud konkurendid. Kasutajad on samuti väitnud, et muud kolmandad riigid, näiteks Lõuna-Korea, kas toodavad kallist eriklassi toodet või nende tootmisvõimsus või kvaliteet ei ole piisav, v.a Vietnam. |
| --- | --- |

(278)

Kõik koostööd teinud kasutajad on väitnud, et nende segmendi jaoks tarnib nende toodetega kasutamiseks piisava kvaliteediga eriti tugevat polüesterlõnga ainult üks liidu tootja, samas kui muud liidu tootjad keskenduvad suurel määral rehvitööstuse varustamisele või on integreerunud konkurendid. Kasutajad on samuti väitnud, et muud kolmandad riigid, näiteks Lõuna-Korea, kas toodavad kallist eriklassi toodet või nende tootmisvõimsus või kvaliteet ei ole piisav, v.a Vietnam.

| (279) | Eksport Vietnamist moodustas uurimisperioodil 5 % liidu turuosast. Kuid Vietnamist pärit impordi maht oli ainult 12 000 tonni ja moodustab ainult väikese osa impordist, mida on vaja liidu turu nõudluse rahuldamiseks. Komisjon märkis seega, et import Hiinast on üldiselt vajalik, et tagada tarnestabiilsus liidu turul. |
| --- | --- |

(279)

Eksport Vietnamist moodustas uurimisperioodil 5 % liidu turuosast. Kuid Vietnamist pärit impordi maht oli ainult 12 000 tonni ja moodustab ainult väikese osa impordist, mida on vaja liidu turu nõudluse rahuldamiseks. Komisjon märkis seega, et import Hiinast on üldiselt vajalik, et tagada tarnestabiilsus liidu turul.

| (280) | Komisjon järeldas eelmises punktis, et Hailide suhtes kehtestatav tollimaks 6,9 % jääb vahemikku, millega kasutajatel on võimalik toime tulla. Seega ei takista see tollimaksumäär toote jätkuvat hankimist Hiinast, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et kasutajad saavad jätkuvalt valida eksportiva tootja tollimaksude vahemiku alumises osas. Seetõttu ei sea Hailide suhtes tollimaksu kehtestamine ohtu tarnestabiilsust. |
| --- | --- |

(280)

Komisjon järeldas eelmises punktis, et Hailide suhtes kehtestatav tollimaks 6,9 % jääb vahemikku, millega kasutajatel on võimalik toime tulla. Seega ei takista see tollimaksumäär toote jätkuvat hankimist Hiinast, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et kasutajad saavad jätkuvalt valida eksportiva tootja tollimaksude vahemiku alumises osas. Seetõttu ei sea Hailide suhtes tollimaksu kehtestamine ohtu tarnestabiilsust.

| (281) | Seega järeldas komisjon, et kasutajate tarnestabiilsusega seotud huvid ei ole kaalukas põhjus meetmeid mitte kehtestada. |
| --- | --- |

(281)

Seega järeldas komisjon, et kasutajate tarnestabiilsusega seotud huvid ei ole kaalukas põhjus meetmeid mitte kehtestada.

7.3.3.   
  Risk kanda tootmisvõimsus üle EList väljapoole

Risk kanda tootmisvõimsus üle EList väljapoole

| (282) | Mitu kasutajat ja integreeritud tootja rõhutasid eriti tugeva polüesterlõnga kudumise ja kattematerjalide tööstuse olulisust tööturu jaoks ning fakti, et eriti tugeva polüesterlõnga suurema tollimaksu tõttu võidakse kanda tootmisvõimsus üle EList väljapoole. Integreeritud tootja väitis, et ELis eriti tugevast polüesterlõngast valmistatud järgmise etapi toodete tootmises osalev tööjõud koosneb ligikaudu 100 000 oskustöölisest. |
| --- | --- |

(282)

Mitu kasutajat ja integreeritud tootja rõhutasid eriti tugeva polüesterlõnga kudumise ja kattematerjalide tööstuse olulisust tööturu jaoks ning fakti, et eriti tugeva polüesterlõnga suurema tollimaksu tõttu võidakse kanda tootmisvõimsus üle EList väljapoole. Integreeritud tootja väitis, et ELis eriti tugevast polüesterlõngast valmistatud järgmise etapi toodete tootmises osalev tööjõud koosneb ligikaudu 100 000 oskustöölisest.

| (283) | Komisjon kinnitas, et eriti tugeva polüesterlõnga kudumise ja kattematerjalide tööstus on ELi tööturul oluline tööandja. Kuid nagu on märgitud põhjendustes 272 ja 274, jääb Hailide impordile kehtestatud 6,9 % suurune tollimaks tollimaksude tasemele, mis on kasutajate jaoks vastuvõetav. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et väide tootmisvõimsuste võimaliku üleviimise kohta ei kujuta endast mõjuvat põhjust, mis räägiks Hailide eriti tugeva polüesterlõnga suhtes tollimaksude kehtestamise vastu. Lisaks sellele ei esitatud nende väidete toetuseks konkreetseid tõendeid. |
| --- | --- |

(283)

Komisjon kinnitas, et eriti tugeva polüesterlõnga kudumise ja kattematerjalide tööstus on ELi tööturul oluline tööandja. Kuid nagu on märgitud põhjendustes 272 ja 274, jääb Hailide impordile kehtestatud 6,9 % suurune tollimaks tollimaksude tasemele, mis on kasutajate jaoks vastuvõetav. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et väide tootmisvõimsuste võimaliku üleviimise kohta ei kujuta endast mõjuvat põhjust, mis räägiks Hailide eriti tugeva polüesterlõnga suhtes tollimaksude kehtestamise vastu. Lisaks sellele ei esitatud nende väidete toetuseks konkreetseid tõendeid.

7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (284) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte kehtestada Hailide Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes tollimakse. |
| --- | --- |

(284)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad liidu huvide seisukohast mõjuvad põhjused mitte kehtestada Hailide Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes tollimakse.

| (285) | Pärast kasutajate, kasutajate ühenduse ja ühe integreeritud tootja esitatud eespool toodud märkusi kinnitas komisjon oma hinnangu. |
| --- | --- |

(285)

Pärast kasutajate, kasutajate ühenduse ja ühe integreeritud tootja esitatud eespool toodud märkusi kinnitas komisjon oma hinnangu.

8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (286) | Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga liitu suunatud impordi suhtes tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikes 4 sätestatud väiksema tollimaksu reegliga. Tollimaksu suurus tuleks kehtestada dumpingu- või kahjumarginaali tasemel olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(286)

Hiinast pärit eriti tugeva polüesterlõnga liitu suunatud impordi suhtes tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikes 4 sätestatud väiksema tollimaksu reegliga. Tollimaksu suurus tuleks kehtestada dumpingu- või kahjumarginaali tasemel olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (287) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Lõplik dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 6,9  % | 38,7  % | 6,9  % |

(287)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

6,9  %

38,7  %

6,9  %

| (288) | Käesoleva määrusega äriühingule kehtestatav individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastab see olukorda, mis uurimise käigus selle äriühingu kohta tuvastati. Nimetatud tollimaksumäära kohaldatakse üksnes asjaomasest riigist pärit ja nimetatud juriidilise isiku toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, kohaldatakse tollimaksumäära, mis on märgitud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/934, 11. mai 2023 (millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) (93) artiklis 1. |
| --- | --- |

(288)

Käesoleva määrusega äriühingule kehtestatav individuaalne dumpinguvastase tollimaksu määr määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastab see olukorda, mis uurimise käigus selle äriühingu kohta tuvastati. Nimetatud tollimaksumäära kohaldatakse üksnes asjaomasest riigist pärit ja nimetatud juriidilise isiku toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, kohaldatakse tollimaksumäära, mis on märgitud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/934, 11. mai 2023 (millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) (93) artiklis 1.

93

| (289) | Kõrvalehoidmise riski minimeerimiseks peab äriühing, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, esitama liikmesriikide tollidele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) 2023/934 artiklile 1 „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(289)

Kõrvalehoidmise riski minimeerimiseks peab äriühing, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, esitama liikmesriikide tollidele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) 2023/934 artiklile 1 „kõigi muude äriühingute“ suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (290) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tollid saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra, peavad tollid peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tollid tegema tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsiooni õigsust ning veenduda, et individuaalse tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud ja kooskõlas tolliõigusega. |
| --- | --- |

(290)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tollid saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra, peavad tollid peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tollid tegema tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda täiendavaid dokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsiooni õigsust ning veenduda, et individuaalse tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud ja kooskõlas tolliõigusega.

| (291) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuse individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (94). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust kasutada tema suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(291)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuse individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (94). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust kasutada tema suhtes kohaldatavat tollimaksumäära. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas.

94

Euroopa Liidu Teatajas

9.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (292) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (95) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(292)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (95) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

95

Euroopa Liidu Teataja

| (293) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada Hiinast pärineva ja Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. toodetud eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Huvitatud isikute esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

(293)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada Hiinast pärineva ja Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. toodetud eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega oma vastuväidete esitamiseks. Huvitatud isikute esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

| (294) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kohta arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(294)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kohta arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit eriti tugeva polüesterlõnga impordi suhtes, mis on jaemüügiks pakendamata, sh monofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi (välja arvatud õmblusniit ja Z-keeruga mitmekordne (korrutatud) või komplekslõng, mis on ette nähtud õmblusniidi tootmiseks, valmis värvimiseks ja viimistlemiseks, lõdvalt keritud augustatud plastpoolile),, mille on tootnud Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. ja mis praegu kuulub CN-koodi ex 5402 20 00 (TARICi kood 5402200010) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool nimetatud äriühingu toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 6,9  % | A976 |

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

6,9  %

A976

3.   TARICi lisakoodi A989 („Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd“) enam ei kasutata.

4.   Lõikes 2 nimetatud äriühingu jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav (uurimisalune toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) [asjaomases riigis]. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2023/934 artikli 1 kohast kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 315, 1.12.2010, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 49, 25.2.2017, lk 6.

3

(4)  
  ELT L 167, 30.6.2017, lk 31.

4

(5)  
  ELT C 87, 23.2.2022, lk 2.

5

(6)  
  ELT C 248, 30.6.2022, lk 142.

6

(7)  WT/DS295/AB/R, 29. november 2005.

7

(8)  
  ELT C 248, 30.6.2022, lk 107.

8

(9)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

9

(10)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2.

10

(11)  Nt keemiliste kiudude tootmisharu 13. juhendav arvamus või riikliku majandus- ja sotsiaalarengu viisaastakukavad.

11

(12)  14. viisaastakukava nafta- ja keemiatööstuse arengu kohta Zhejiangi provintsis.

12

(13)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

13

(14)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

14

(15)  Kättesaadav aadressil: Hiina Rahvavabariigi põhiseadus (npc.gov.cn), viimati vaadatud 15. novembril 2022.

15

(16)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

16

(17)  Aruande 3. peatükk, lk 41 ja lk 73–74.

17

(18)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

18

(19)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

19

(20)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

20

(21)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170 ja 200–201.

21

(22)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; aruande 4. peatükk, lk 50 ja 84; aruande 5. peatükk, lk 108–109.

22

(23)  Vt: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_51522707507210 (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

23

(24)  Vt näiteks HKP põhikirja artikkel 33, Hiina äriühinguseaduse artikkel 19 või HKP keskkomitee peabüroo 2020. aasta suunised uuel ajastul erasektoris ühisrinde töö tõhustamiseks.

24

(25)  Vt: cfa.com.cn (viimati vaadatud 21. novembril 2022).

25

(26)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

26

(27)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

27

(28)  Vt näiteks: Blanchette, J. „Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster“ (Xi risk: võidujooks võimu kindlustamiseks ja katastroofi vältimiseks); Foreign Affairs, kd 100, nr 4, 2021. aasta juuli/august, lk 10–19.

28

(29)  Aruande 2. peatükk, lk 31–2.

29

(30)  Kättesaadav aadressil: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (viimati vaadatud 15. novembril 2022).

30

(31)  Kättesaadav aadressil: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (viimati vaadatud 15. novembril 2022).

31

(32)  Financial Times (2020), „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“ (Hiina Kommunistlik Partei võtab suurema kontrolli eraettevõtluse üle), kättesaadav aadressil: https://on.ft.com/3mYxP4j (viimati vaadatud 15. novembril 2022).

32

(33)  Aruande peatükid 14.1–14.3.

33

(34)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja lk 83.

34

(35)  Kättesaadav aadressil: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/yj/art/2022/art_a01b7532a39a41e891d2540da6981d72.html (viimati vaadatud 17. novembril 2022).

35

(36)  Optimeerida piirkondlikku paigutust, tugevdada rahvusvahelist koostööd, edendada digiüleminekut, kõrvaldada ebatõhusad tootmismeetodid, korraldada ühinemisi ja ümberkorraldusi kooskõlas seaduste ja eeskirjadega, soodustada juhtpositsioonil ettevõtete teket, edendada suurte ja väikeste ettevõtete integratsiooni ja arengut ning kindlustada ja suurendada tööstuslikku konkurentsivõimet.

36

(37)  Samas, artikkel II.

37

(38)  Kättesaadav aadressil: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (viimati vaadatud 17. novembril 2022).

38

(39)  Vt kava V peatükk.

39

(40)  Vt kava punkt 2.2.2.

40

(41)  Vt kava punkt 4.1.1.

41

(42)  Vt kava punkt 4.1.3.

42

(43)  Kättesaadav aadressil: www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/t20211207_2666343.htm (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

43

(44)  Vt kava punkt III.2.5.

44

(45)  Vt kava punkt III.4.1. Kättesaadav aadressil:

45

https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210707/1162695.shtml (viimati vaadatud 22. novembril 2022).

(46)  Kättesaadav aadressil: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

46

(47)  Vt kava punkt III.2.1.

47

(48)  Vt kava, kättesaadav aadressil:

48

https://www.zj.gov.cn/art/2021/6/24/art_1229540815_4671249.html (viimati vaadatud 22. novembril 2022).

(49)  Vt kava punkt IV.7.

49

(50)  Kättesaadav aadressil: https://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkml/szfwj/qtgw/202108/t20210803_9538603.html (viimati vaadatud 22. novembril 2022).

50

(51)  Vt kava punkt III.1.4.

51

(52)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

52

(53)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

53

(54)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

54

(55)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

55

(56)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

56

(57)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

57

(58)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

58

(59)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

59

(60)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

60

(61)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

61

(62)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128 ja 133–135.

62

(63)  Vt Hiina pangandust ja kindlustust reguleeriva komisjoni (edaspidi „CBIRC“) ametlik poliitikadokument, 28. august 2020: „Kolme aasta tegevuskava, mille eesmärk on parandada äriühingute üldjuhtimist pangandus- ja kindlustussektoris (2020–2022)“, kättesaadav aadressil: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (viimati vaadatud 15. novembril 2022). Tegevuskava järgi tuleb „tugevamini juurutada seda vaimsust, millest on kantud peasekretär Xi Jinpingi põhisõnavõtt finantssektoris tehtava äriühingujuhtimise reformi kohta“. Tegevuskava II osa eesmärk on aidata kaasa partei- ja äriühingujuhtimise orgaanilisele lõimumisele: „me lõimime partei juhtimise äriühingu üldjuhtimisega senisest süstemaatilisemalt, standardiseeritumalt ja protseduuripõhisemalt [...] Peamised tegevuse ja juhtimisega seotud teemad tuleb läbi arutada parteikomiteega, enne kui äriühingu direktorite nõukogu või kõrgem juhtkond otsuse teeb.“

63

(64)  Vt CBIRC „Teatis äripankade tulemuslikkuse hindamise meetodi kohta“, avaldatud 15. detsembril 2020, http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (viimati vaadatud 12. aprillil 2021).

64

(65)  Kättesaadav aadressil: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (viimati vaadatud 18. novembril 2022).

65

(66)  Vt kava kaitsemeetmete jaotise punkt 3.

66

(67)  Kättesaadav aadressil: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114-3.shtml (viimati vaadatud 22. novembril 2022)

67

(68)  Vt kava punkt 8.7.

68

(69)  Vt IMFi töödokument „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Hiina ettevõtlussektori laenukoormuse probleemi lahendamine), autorid Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktoober 2016, WP/16/203.

69

(70)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128 ja 133–135.

70

(71)  Vt OECD (2019), „OECD Economic Surveys: China 2019“ (OECD majandusuuringud: Hiina 2019), OECD Publishing, Pariis, lk 29, kättesaadav aadressil:

71

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (viimati vaadatud 15. novembril 2022).

(72)  Vt: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (viimati vaadatud 22. novembril 2022).

72

(73)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

73

(74)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

74

(75)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

75

(76)  Vt https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, lk 160.

76

(77)  Vt https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, lk 117.

77

(78)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

78

(79)  2021. aasta aruande lk 133.

79

(80)  2021. aasta aruande lk 61, saadaval aadressil https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf.

80

(81)  Vt Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, lk 158, märkus 3, segmentide aruandlus, a) välistulu ning kataloog aastaaruande lk 205.

81

(82)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

82

(83)  http://www.macmap.org

83

(84)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

84

(85)  Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest.

85

(86)  Andmed tööjõukulude kohta on kättesaadavad aadressil https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo.

86

(87)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789.

87

(88)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

88

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459

(89)  Komisjoni 25. septembri 2020. aasta rakendusmääruse (EL) 2020/1336 (millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate polüvinüülalkoholide impordi suhtes, ELT L 315, 29.9.2020, lk 1) põhjendus 352.

89

(90)  Komisjoni 17. novembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 410, 18.11.2021, lk 51), põhjendus 367.

90

(91)  Artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas sisaldab andmeid selliste toodete impordi kohta, mille suhtes kehtivad dumpingu- või subsiidiumivastased meetmed või uurimised ning mis on saadud nii menetlusega seotud riikidelt ja eksportivatelt tootjatelt kui ka muudelt kolmandatelt riikidelt ja muudelt eksportivatelt tootjatelt, kümnekohaliste TARICi koodide ning TARICi lisakoodide tasandil.

91

(92)  Komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2239, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit elektrit võrku tootvate terasest tuuleturbiinimastide impordi suhtes (ELT L 450, 16.12.2021, lk 59) (edaspidi „tuuleturbiinimastide juhtum“).

92

(93)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

93

Euroopa Liidu Teataja

(94)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

94

(95)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

95

---