# Úřední věstník L 127/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 127 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6612. května 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 127

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6612. května 2023

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/934 ze dne 11. května 2023 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/935 ze dne 11. května 2023 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných společností Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 58 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/934 ze dne 11. května 2023 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/935 ze dne 11. května 2023 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných společností Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

58

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 12.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/934

ze dne 11. května 2023

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí a probíhající šetření a platná opatření

Předchozí a probíhající šetření a platná opatření

| (1) | Antidumpingová opatření na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ či „dotčená země“) byla původně uložena nařízením (EU) č. 1105/2010 (2) (dále jen „původní opatření“). |
| --- | --- |

(1)

Antidumpingová opatření na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ či „dotčená země“) byla původně uložena nařízením (EU) č. 1105/2010 (2) (dále jen „původní opatření“).

2

| (2) | Původní uložená opatření měla podobu valorického cla a pohybovala se v rozmezí od 5,1 % do 9,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Původní uložená opatření měla podobu valorického cla a pohybovala se v rozmezí od 5,1 % do 9,8 %.

| (3) | Původní opatření se vztahovala na veškerý dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny, s výjimkou dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných čínskými vyvážejícími výrobci Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (dále jen „Hailide“) a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (dále jen „Huachun“). Těmto společnostem nebylo uloženo žádné clo (nařízení (EU) č. 1105/2010), jelikož u nich nebyl zjištěn žádný dumping. |
| --- | --- |

(3)

Původní opatření se vztahovala na veškerý dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny, s výjimkou dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných čínskými vyvážejícími výrobci Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (dále jen „Hailide“) a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (dále jen „Huachun“). Těmto společnostem nebylo uloženo žádné clo (nařízení (EU) č. 1105/2010), jelikož u nich nebyl zjištěn žádný dumping.

| (4) | Po prvním přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (3) (dále jen „základní nařízení“), Komise zachovala původní opatření prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/325 (4), ve znění zejména prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1159 (5). V souladu se zprávou Odvolacího orgánu WTO ve věci Mexiko – konečná antidumpingová opatření na hovězí a rýži (6) (dále jen „zpráva Odvolacího orgánu WTO“) nebyly společnosti Hailide a Huachun v uvedeném přezkumu před pozbytím platnosti prověřovány. |
| --- | --- |

(4)

Po prvním přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (3) (dále jen „základní nařízení“), Komise zachovala původní opatření prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/325 (4), ve znění zejména prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1159 (5). V souladu se zprávou Odvolacího orgánu WTO ve věci Mexiko – konečná antidumpingová opatření na hovězí a rýži (6) (dále jen „zpráva Odvolacího orgánu WTO“) nebyly společnosti Hailide a Huachun v uvedeném přezkumu před pozbytím platnosti prověřovány.

3

4

5

6

| (5) | Komise dne 30. června 2022 rovněž zahájila šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných a vyvážených do Unie společností Hailide (dále jen „souběžné šetření podle článku 5“) (7). Dovoz od společnosti Hailide není předmětem tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního přezkumu. Společnost Huachun, další vyvážející výrobce, kterému v šetření, jež vedlo k uložení původních antidumpingových opatření, rovněž nebylo uloženo žádné clo, přestala v roce 2021 existovat. Společnost Huachun se proto již nepovažuje za vyvážejícího výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů. |
| --- | --- |

(5)

Komise dne 30. června 2022 rovněž zahájila šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných a vyvážených do Unie společností Hailide (dále jen „souběžné šetření podle článku 5“) (7). Dovoz od společnosti Hailide není předmětem tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního přezkumu. Společnost Huachun, další vyvážející výrobce, kterému v šetření, jež vedlo k uložení původních antidumpingových opatření, rovněž nebylo uloženo žádné clo, přestala v roce 2021 existovat. Společnost Huachun se proto již nepovažuje za vyvážejícího výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů.

7

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o částečný prozatímní přezkum

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o částečný prozatímní přezkum

| (6) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (8) platných antidumpingových opatření uložených na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny byla Komisi dne 24. listopadu 2021 předložena žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“). |
| --- | --- |

(6)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (8) platných antidumpingových opatření uložených na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny byla Komisi dne 24. listopadu 2021 předložena žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“).

8

| (7) | Kromě toho byla dne 1. dubna 2022 podána žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „částečný prozatímní přezkum“). Rozsah žádosti byl omezen na dumping. Analýza újmy v tomto nařízení se tedy týká výhradně přezkumu před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(7)

Kromě toho byla dne 1. dubna 2022 podána žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „částečný prozatímní přezkum“). Rozsah žádosti byl omezen na dumping. Analýza újmy v tomto nařízení se tedy týká výhradně přezkumu před pozbytím platnosti.

| (8) | Obě žádosti podalo Evropské sdružení pro umělá vlákna CIRFS (European Manmade Fibres Association, dále jen „CIRFS“ nebo „žadatel“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího vysokopevnostní nitě z polyesterů ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Obě žádosti podalo Evropské sdružení pro umělá vlákna CIRFS (European Manmade Fibres Association, dále jen „CIRFS“ nebo „žadatel“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího vysokopevnostní nitě z polyesterů ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

| (9) | Žádost o přezkum před pozbytím platnosti byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání dumpingu a přetrvání újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(9)

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání dumpingu a přetrvání újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (10) | Žádost o částečný prozatímní přezkum byla založena na dostatečných důkazech poskytnutých žadatelem o tom, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o dumping, a že tyto změny jsou trvalé povahy. |
| --- | --- |

(10)

Žádost o částečný prozatímní přezkum byla založena na dostatečných důkazech poskytnutých žadatelem o tom, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o dumping, a že tyto změny jsou trvalé povahy.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu

| (11) | Po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů v Úředním věstníku Evropské unie (9) dne 23. února 2022 a dne 30. června 2022. |
| --- | --- |

(11)

Po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů v Úředním věstníku Evropské unie (9) dne 23. února 2022 a dne 30. června 2022.

Úředním věstníku Evropské unie

9

| (12) | K zahájení obou postupů se vyjádřilo sdružení uživatelů, které zdůraznilo význam stability dodávek pro uživatele. Dále uvedlo, že evropští výrobci svůj vývoz vysokopevnostních nití z polyesterů do Číny zvýšili, a nemohou tedy současně tvrdit, že jsou čínským dovozem poškozováni. Sdružení uživatelů dále tvrdí, že poškození evropských výrobců nebylo prokázáno. Komise analyzovala všechna tvrzení týkající se zájmu Unie v oddíle 3.10 níže. Obecné tvrzení, že újma výrobního odvětví Unie nebyla v žádosti o přezkum prokázána, nebylo odůvodněno, a proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(12)

K zahájení obou postupů se vyjádřilo sdružení uživatelů, které zdůraznilo význam stability dodávek pro uživatele. Dále uvedlo, že evropští výrobci svůj vývoz vysokopevnostních nití z polyesterů do Číny zvýšili, a nemohou tedy současně tvrdit, že jsou čínským dovozem poškozováni. Sdružení uživatelů dále tvrdí, že poškození evropských výrobců nebylo prokázáno. Komise analyzovala všechna tvrzení týkající se zájmu Unie v oddíle 3.10 níže. Obecné tvrzení, že újma výrobního odvětví Unie nebyla v žádosti o přezkum prokázána, nebylo odůvodněno, a proto bylo zamítnuto.

| (13) | Komise se rozhodla uzavřít obě samostatná šetření v tomto právním aktu, v němž uvedla (v pořadí, v jakém byla šetření zahájena) nejprve posouzení v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a poté zjištění z šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. |
| --- | --- |

(13)

Komise se rozhodla uzavřít obě samostatná šetření v tomto právním aktu, v němž uvedla (v pořadí, v jakém byla šetření zahájena) nejprve posouzení v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a poté zjištění z šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu.

1.4.   Období přezkumného šetření a období posuzované v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu

Období přezkumného šetření a období posuzované v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu

| (14) | Posouzení dumpingu a pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(14)

Posouzení dumpingu a pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“).

| (15) | Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(15)

Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek přezkoumávaný v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu

Výrobek přezkoumávaný v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu

| (16) | Výrobkem, který je předmětem těchto přezkumů, jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex (jiné než šicí nitě a násobné (skané) nebo kablované nitě se zákrutem „Z“, určené k výrobě šicích nití, připravené pro barvení a pro konečnou úpravu, volně navinuté na plastové perforované cívce), v současnosti kódu KN ex 5402 20 00 (kód TARIC 5402200010) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). Tyto kódy KN a kódy TARIC se uvádějí pouze pro informaci, aniž je dotčena následná změna sazebního zařazení. |
| --- | --- |

(16)

Výrobkem, který je předmětem těchto přezkumů, jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex (jiné než šicí nitě a násobné (skané) nebo kablované nitě se zákrutem „Z“, určené k výrobě šicích nití, připravené pro barvení a pro konečnou úpravu, volně navinuté na plastové perforované cívce), v současnosti kódu KN ex 5402 20 00 (kód TARIC 5402200010) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). Tyto kódy KN a kódy TARIC se uvádějí pouze pro informaci, aniž je dotčena následná změna sazebního zařazení.

| (17) | Vysokopevnostní nitě z polyesterů mají řadu různých využití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. |
| --- | --- |

(17)

Vysokopevnostní nitě z polyesterů mají řadu různých využití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací.

2.2.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (18) | Výrobek, jehož se přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum týkají, je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z Číny. |
| --- | --- |

(18)

Výrobek, jehož se přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum týkají, je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z Číny.

2.3.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (19) | Šetření prokázala, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(19)

Šetření prokázala, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a

| — | výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (20) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   PŘEZKUM PŘED POZBYTÍM PLATNOSTI

PŘEZKUM PŘED POZBYTÍM PLATNOSTI

3.1.   Zúčastněné strany a výběr vzorků

Zúčastněné strany a výběr vzorků

| (21) | V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ji kontaktovaly a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, známé výrobce v Unii, výrobce v Číně, dovozce a uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich šetření týká, jakož i čínské orgány, a vyzvala je k účasti na šetření. |
| --- | --- |

(21)

V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ji kontaktovaly a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, známé výrobce v Unii, výrobce v Číně, dovozce a uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich šetření týká, jakož i čínské orgány, a vyzvala je k účasti na šetření.

| (22) | Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(22)

Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (23) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

3.1.1.   
  Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (24) | V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje, přičemž přihlédla k zeměpisné poloze. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo více než 50 % odhadované celkové výroby a objemu prodeje obdobného výrobku v EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Žádná zúčastněná strana nepředložila k prozatímnímu vzorku připomínky a vzorek byl potvrzen jako konečný. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(24)

V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje, přičemž přihlédla k zeměpisné poloze. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo více než 50 % odhadované celkové výroby a objemu prodeje obdobného výrobku v EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Žádná zúčastněná strana nepředložila k prozatímnímu vzorku připomínky a vzorek byl potvrzen jako konečný. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

3.1.2.   
  Výběr vzorku vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení

Výběr vzorku vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (25) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude nutný výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v Číně a dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, byly tyto strany požádány, aby se Komisi přihlásily a poskytly jí informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Číny při Unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. Žádný vyvážející výrobce se nepřihlásil. Jeden dovozce, který není ve spojení, se přihlásil jako zúčastněná strana, ale neposkytl požadované informace týkající se výběru vzorku. Výběr vzorku proto nebyl nutný ani u vyvážejících výrobců, ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, byla zjištění týkající se dovozu z Číny v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti učiněna na základě dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude nutný výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v Číně a dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, byly tyto strany požádány, aby se Komisi přihlásily a poskytly jí informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Číny při Unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. Žádný vyvážející výrobce se nepřihlásil. Jeden dovozce, který není ve spojení, se přihlásil jako zúčastněná strana, ale neposkytl požadované informace týkající se výběru vzorku. Výběr vzorku proto nebyl nutný ani u vyvážejících výrobců, ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, byla zjištění týkající se dovozu z Číny v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti učiněna na základě dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.

3.2.   
  Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (26) | Komise zaslala čínské vládě dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Komise zaslala čínské vládě dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

| (27) | Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a uživatelům. Stejné dotazníky byly v den zahájení přezkumu zpřístupněny rovněž na internetu. |
| --- | --- |

(27)

Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a uživatelům. Stejné dotazníky byly v den zahájení přezkumu zpřístupněny rovněž na internetu.

| (28) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. |
| --- | --- |

(28)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů.

| (29) | Pro účely šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti byly provedeny inspekce na místě v prostorách následujících společností: | Výrobci v Unii






  — | Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Francie |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Pro účely šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti byly provedeny inspekce na místě v prostorách následujících společností:

Výrobci v Unii

—

Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Francie

| — | PHP Fibers GmbH, Obernburg, Německo |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Obernburg, Německo

| — | Brilen Tech S.A., Zaragoza, Španělsko |
| --- | --- |

—

Brilen Tech S.A., Zaragoza, Španělsko

| | Uživatelé






  — | Industrias Ponsa S.A., Manresa, Barcelona, Španělsko |
| --- | --- | --- |

Uživatelé

—

Industrias Ponsa S.A., Manresa, Barcelona, Španělsko

| — | AMOHR Technische Textilien GmbH, Wuppertal, Německo |
| --- | --- |

—

AMOHR Technische Textilien GmbH, Wuppertal, Německo

3.3.   Následný postup

Následný postup

| (30) | Dne 20. února 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(30)

Dne 20. února 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (31) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(31)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty.

3.4.   Dumping

Dumping

3.4.1.   
  Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (32) | Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění, žádný z vývozců/výrobců při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval. Komise proto čínskou vládu informovala, že vzhledem k nedostatečné spolupráci může Komise uplatnit článek 18 základního nařízení ohledně zjištění týkajících se Číny. |
| --- | --- |

(32)

Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění, žádný z vývozců/výrobců při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval. Komise proto čínskou vládu informovala, že vzhledem k nedostatečné spolupráci může Komise uplatnit článek 18 základního nařízení ohledně zjištění týkajících se Číny.

| (33) | V souladu s článkem 18 základního nařízení byla proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích. |
| --- | --- |

(33)

V souladu s článkem 18 základního nařízení byla proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích.

3.4.2.   
  Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (34) | Důkazy, které byly k dispozici při zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, naznačovaly existenci podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise proto považovala za vhodné zahájit šetření s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Důkazy, které byly k dispozici při zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, naznačovaly existenci podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise proto považovala za vhodné zahájit šetření s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (35) | Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vyzvala Komise všechny vyvážející výrobce v dotčené zemi, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. V souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti nebyly poskytnuty žádné relevantní informace. |
| --- | --- |

(35)

Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vyzvala Komise všechny vyvážející výrobce v dotčené zemi, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. V souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti nebyly poskytnuty žádné relevantní informace.

| (36) | Komise navíc vyzvala všechny zúčastněné strany, aby předložily svá stanoviska a poskytly informace a příslušné důkazy ohledně použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení do 37 dnů ode dne zveřejnění příslušného oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(36)

Komise navíc vyzvala všechny zúčastněné strany, aby předložily svá stanoviska a poskytly informace a příslušné důkazy ohledně použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení do 37 dnů ode dne zveřejnění příslušného oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

| (37) | V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise informovala zúčastněné strany, že na základě informací, které jsou v této fázi k dispozici, je možnou vhodnou reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Turecko. |
| --- | --- |

(37)

V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise informovala zúčastněné strany, že na základě informací, které jsou v této fázi k dispozici, je možnou vhodnou reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Turecko.

| (38) | Komise rovněž uvedla, že v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země. |
| --- | --- |

(38)

Komise rovněž uvedla, že v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země.

| (39) | Dne 19. července 2022 vydala Komise první poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „první poznámka“), v níž zúčastněné strany informovala o příslušných zdrojích, které zamýšlí použít ke stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(39)

Dne 19. července 2022 vydala Komise první poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „první poznámka“), v níž zúčastněné strany informovala o příslušných zdrojích, které zamýšlí použít ke stanovení běžné hodnoty.

| (40) | V první poznámce Komise poskytla předběžný seznam všech známých výrobních faktorů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie, používaných při výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. Komise navíc určila jako možné vhodné reprezentativní země Turecko, Brazílii a Thajsko. Komise poskytla všem zúčastněným stranám možnost podat připomínky. Komise obdržela připomínky od žadatele, který jako reprezentativní zemi podpořil Turecko. |
| --- | --- |

(40)

V první poznámce Komise poskytla předběžný seznam všech známých výrobních faktorů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie, používaných při výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. Komise navíc určila jako možné vhodné reprezentativní země Turecko, Brazílii a Thajsko. Komise poskytla všem zúčastněným stranám možnost podat připomínky. Komise obdržela připomínky od žadatele, který jako reprezentativní zemi podpořil Turecko.

| (41) | Po analýze obdržených připomínek a informací dospěla Komise k závěru, že Turecko je vhodnou reprezentativní zemí, z níž budou získány nezkreslené ceny a náklady pro určení běžné hodnoty. Základní důvody této volby jsou podrobně popsány v oddíle 3.4.4.2 níže. |
| --- | --- |

(41)

Po analýze obdržených připomínek a informací dospěla Komise k závěru, že Turecko je vhodnou reprezentativní zemí, z níž budou získány nezkreslené ceny a náklady pro určení běžné hodnoty. Základní důvody této volby jsou podrobně popsány v oddíle 3.4.4.2 níže.

3.4.3.   
  Použití článku 18 základního nařízení

Použití článku 18 základního nařízení

| (42) | S cílem získat informace, které považovala pro své šetření za nezbytné s ohledem na údajná podstatná zkreslení, zaslala Komise čínské vládě dotazník. Od čínské vlády nebyla na dotazník obdržena žádná odpověď. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v Číně použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(42)

S cílem získat informace, které považovala pro své šetření za nezbytné s ohledem na údajná podstatná zkreslení, zaslala Komise čínské vládě dotazník. Od čínské vlády nebyla na dotazník obdržena žádná odpověď. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v Číně použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení.

3.4.4.   
  Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (43) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“. |
| --- | --- |

(43)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku

| (44) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. |
| --- | --- |

(44)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“.

pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty

zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (45) | Jak je dále objasněno níže, Komise dospěla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je vhodné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Jak je dále objasněno níže, Komise dospěla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je vhodné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

3.4.4.1.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

3.4.4.1.1.   Úvod

Úvod

| (46) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že „podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:






  — | skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny, |
| --- | --- | --- |

(46)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že „podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

—

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny,

| — | přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady, |
| --- | --- |

—

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady,

| — | veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil, |
| --- | --- |

—

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil,

| — | neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví, |
| --- | --- |

—

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví,

| — | zkreslené mzdové náklady, |
| --- | --- |

—

zkreslené mzdové náklady,

| — | přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“. |
| --- | --- |

—

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“.

| (47) | Jelikož seznam v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není kumulativní, není třeba při zjišťování podstatných zkreslení zohlednit všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. V celkovém posouzení toho, zda existují zkreslení, může být rovněž brán zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení vyvážející země dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil. |
| --- | --- |

(47)

Jelikož seznam v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není kumulativní, není třeba při zjišťování podstatných zkreslení zohlednit všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. V celkovém posouzení toho, zda existují zkreslení, může být rovněž brán zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení vyvážející země dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil.

| (48) | V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“. |
| --- | --- |

(48)

V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“.

[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví

| (49) | Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu týkající se Číny (dále jen „zpráva“) (10), která prokazuje existenci významných vládních zásahů na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Zúčastněné strany byly v době zahájení šetření vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim, nebo je doplnily. Tato zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. |
| --- | --- |

(49)

Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu týkající se Číny (dále jen „zpráva“) (10), která prokazuje existenci významných vládních zásahů na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Zúčastněné strany byly v době zahájení šetření vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim, nebo je doplnily. Tato zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření.

10

| (50) | V žádosti o prozatímní přezkum se konkrétně uvádělo, že výrobní faktory, včetně hlavních surovin a energie pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů, jsou značně zkreslené. Žádost odkazovala na zprávu a v ní zjištěná zkreslení týkající se chemického odvětví, včetně výroby monoethylenglykolu (dále jen „MEG“) a čištěné kyseliny tereftalové (dále jen „PTA“). Kromě toho žádost – s odkazem na zprávu – poukázala na stávající narušení v oblasti nákladů na energii. V žádosti bylo rovněž uvedeno, že čínské orgány podporují provádění preferenčních daňových a finančních politik v oblasti chemického průmyslu, v neposlední řadě v souladu se stanoviskem 13. pětileté směrnice o odvětví chemických vláken. Žádost dále upozornila na zásahy státu, pokud jde o trh práce a práva k užívání pozemků. |
| --- | --- |

(50)

V žádosti o prozatímní přezkum se konkrétně uvádělo, že výrobní faktory, včetně hlavních surovin a energie pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů, jsou značně zkreslené. Žádost odkazovala na zprávu a v ní zjištěná zkreslení týkající se chemického odvětví, včetně výroby monoethylenglykolu (dále jen „MEG“) a čištěné kyseliny tereftalové (dále jen „PTA“). Kromě toho žádost – s odkazem na zprávu – poukázala na stávající narušení v oblasti nákladů na energii. V žádosti bylo rovněž uvedeno, že čínské orgány podporují provádění preferenčních daňových a finančních politik v oblasti chemického průmyslu, v neposlední řadě v souladu se stanoviskem 13. pětileté směrnice o odvětví chemických vláken. Žádost dále upozornila na zásahy státu, pokud jde o trh práce a práva k užívání pozemků.

| (51) | Jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc. |
| --- | --- |

(51)

Jak je uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc.

| (52) | Komise zkoumala, zda je, či není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do ekonomiky Číny obecně, ale i konkrétní situaci na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v Číně. |
| --- | --- |

(52)

Komise zkoumala, zda je, či není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do ekonomiky Číny obecně, ale i konkrétní situaci na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v Číně.

3.4.4.1.2.   Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v Číně

Podstatná zkreslení týkající se domácích cen a nákladů v Číně

| (53) | Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a předurčuje řízení ekonomiky v Číně. Hlavní zásadou tohoto systému je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tedy vlastnictví veškerého lidu a kolektivní vlastnictví pracujících“. Hospodaření státních podniků je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst“ (11). Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně do ekonomiky zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (12). |
| --- | --- |

(53)

Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a předurčuje řízení ekonomiky v Číně. Hlavní zásadou tohoto systému je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tedy vlastnictví veškerého lidu a kolektivní vlastnictví pracujících“. Hospodaření státních podniků je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst“ (11). Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně do ekonomiky zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví soukromému vlastnictví se prolíná celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (12).

socialistického tržního hospodářství

socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tedy vlastnictví veškerého lidu a kolektivní vlastnictví pracujících

vedoucí silou národního hospodářství

zajistit jeho upevňování a růst

11

12

| (54) | Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na všech úrovních (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny“ (13). To dokládá nezpochybnitelnou a stále větší kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem Číny. Tato vedoucí úloha a kontrola jsou nedílnou součástí čínského systému a jdou daleko nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejíchž hranicích probíhá volné působení tržních sil. |
| --- | --- |

(54)

Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na všech úrovních (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny“ (13). To dokládá nezpochybnitelnou a stále větší kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem Číny. Tato vedoucí úloha a kontrola jsou nedílnou součástí čínského systému a jdou daleko nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejíchž hranicích probíhá volné působení tržních sil.

ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky

rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny

13

| (55) | Při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny, než aby odrážely hospodářské podmínky převládající na volném trhu (14), uplatňuje čínský stát intervencionistickou hospodářskou politiku. Čínské orgány při tom používají celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému, a to i na úrovni právního prostředí. |
| --- | --- |

(55)

Při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny, než aby odrážely hospodářské podmínky převládající na volném trhu (14), uplatňuje čínský stát intervencionistickou hospodářskou politiku. Čínské orgány při tom používají celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému, a to i na úrovni právního prostředí.

14

| (56) | Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanovují také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány stále obsahují konkrétní cíle týkající se výstupů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních státní správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.4.4.1.5 níže) (15). |
| --- | --- |

(56)

Zaprvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanovují také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány stále obsahují konkrétní cíle týkající se výstupů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních státní správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.4.4.1.5 níže) (15).

15

| (57) | Zadruhé, pokud jde o úroveň přidělování finančních zdrojů, hrají ve finančním systému Číny dominantní úlohu komerční banky ve vlastnictví státu. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v první řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu (viz také oddíl 3.4.4.1.8 níže) (16). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, nýbrž na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (17). |
| --- | --- |

(57)

Zadruhé, pokud jde o úroveň přidělování finančních zdrojů, hrají ve finančním systému Číny dominantní úlohu komerční banky ve vlastnictví státu. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v první řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu (viz také oddíl 3.4.4.1.8 níže) (16). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, nýbrž na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (17).

16

17

| (58) | Zatřetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (18). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv, pokud jde o místo určení a rozsah jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic používají orgány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (19). |
| --- | --- |

(58)

Zatřetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (18). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv, pokud jde o místo určení a rozsah jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic používají orgány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (19).

18

19

| (59) | Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé zásahy státu. Takové významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (20). |
| --- | --- |

(59)

Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé zásahy státu. Takové významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (20).

20

3.4.4.1.3.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

| (60) | Podniky v Číně, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány a/nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást hospodářství. |
| --- | --- |

(60)

Podniky v Číně, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány a/nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást hospodářství.

| (61) | Ačkoli se zdá, že v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů není míra státního vlastnictví významná, vlastní čínská vláda akciový podíl v řadě výrobců, např. více než 12 % podíl ve skupině Unifull Group (21). Kromě toho se společnosti zavazují ke spolupráci se státními orgány v očekávání, že dosáhnou pokroku ve svých obchodních příležitostech, jak je patrné například z výroční zprávy společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre za rok 2021 (22), podle níž: „Společnost bude i nadále posilovat spolupráci a výměny s externími zúčastněnými stranami, jako jsou místní samosprávy na všech úrovních, externí finanční instituce, zákazníci a dodavatelé, aby dosáhla situace, která bude přínosná pro zájmy jak externích zúčastněných stran, tak akcionářů“. Vzhledem k tomu, že zásahy Komunistické strany Číny do operativního rozhodování se staly normou i v soukromých podnicích (23) a že si Komunistická strana Číny činí nárok na vedení prakticky všech aspektů hospodářství země, má vliv státu prostřednictvím struktur Komunistické strany Číny v podnicích navíc za následek to, že hospodářské subjekty podléhají kontrole a politickému dohledu vlády, neboť státní a stranické struktury jsou v Číně velmi úzce provázány. |
| --- | --- |

(61)

Ačkoli se zdá, že v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů není míra státního vlastnictví významná, vlastní čínská vláda akciový podíl v řadě výrobců, např. více než 12 % podíl ve skupině Unifull Group (21). Kromě toho se společnosti zavazují ke spolupráci se státními orgány v očekávání, že dosáhnou pokroku ve svých obchodních příležitostech, jak je patrné například z výroční zprávy společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre za rok 2021 (22), podle níž: „Společnost bude i nadále posilovat spolupráci a výměny s externími zúčastněnými stranami, jako jsou místní samosprávy na všech úrovních, externí finanční instituce, zákazníci a dodavatelé, aby dosáhla situace, která bude přínosná pro zájmy jak externích zúčastněných stran, tak akcionářů“. Vzhledem k tomu, že zásahy Komunistické strany Číny do operativního rozhodování se staly normou i v soukromých podnicích (23) a že si Komunistická strana Číny činí nárok na vedení prakticky všech aspektů hospodářství země, má vliv státu prostřednictvím struktur Komunistické strany Číny v podnicích navíc za následek to, že hospodářské subjekty podléhají kontrole a politickému dohledu vlády, neboť státní a stranické struktury jsou v Číně velmi úzce provázány.

21

22

Společnost bude i nadále posilovat spolupráci a výměny s externími zúčastněnými stranami, jako jsou místní samosprávy na všech úrovních, externí finanční instituce, zákazníci a dodavatelé, aby dosáhla situace, která bude přínosná pro zájmy jak externích zúčastněných stran, tak akcionářů

23

| (62) | To lze pozorovat i na úrovni Čínského sdružení pro chemická vlákna (24), tedy odvětvového průmyslového sdružení, jehož členem je například společnost Guxiandao, jejíž generální ředitel působí jako viceprezident sdružení. Podle čl. 2 stanov Čínského sdružení pro chemická vlákna je účelem organizace mimo jiné „provádět průmyslovou politiku země“. Článek 3 potvrzuje podřízenost Čínského sdružení pro chemická vlákna vůči Komunistické straně Číny tím, že stanoví, že „[s]družení se řídí celkovým vedením Komunistické strany Číny, zřizuje organizace Komunistické strany Číny, rozvíjí stranickou činnost a zajišťuje podmínky nezbytné pro činnost stranických organizací v souladu s ustanoveními Ústavy Komunistické strany Číny“. |
| --- | --- |

(62)

To lze pozorovat i na úrovni Čínského sdružení pro chemická vlákna (24), tedy odvětvového průmyslového sdružení, jehož členem je například společnost Guxiandao, jejíž generální ředitel působí jako viceprezident sdružení. Podle čl. 2 stanov Čínského sdružení pro chemická vlákna je účelem organizace mimo jiné „provádět průmyslovou politiku země“. Článek 3 potvrzuje podřízenost Čínského sdružení pro chemická vlákna vůči Komunistické straně Číny tím, že stanoví, že „[s]družení se řídí celkovým vedením Komunistické strany Číny, zřizuje organizace Komunistické strany Číny, rozvíjí stranickou činnost a zajišťuje podmínky nezbytné pro činnost stranických organizací v souladu s ustanoveními Ústavy Komunistické strany Číny“.

24

provádět průmyslovou politiku země

družení se řídí celkovým vedením Komunistické strany Číny, zřizuje organizace Komunistické strany Číny, rozvíjí stranickou činnost a zajišťuje podmínky nezbytné pro činnost stranických organizací v souladu s ustanoveními Ústavy Komunistické strany Číny

| (63) | V důsledku toho je dokonce i soukromým výrobcům v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů znemožněno působit za tržních podmínek. Jak veřejné, tak soukromé podniky v tomto odvětví totiž podléhají politickému dohledu a pokynům, jak je rovněž uvedeno v oddíle 3.4.4.1.5 níže. |
| --- | --- |

(63)

V důsledku toho je dokonce i soukromým výrobcům v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů znemožněno působit za tržních podmínek. Jak veřejné, tak soukromé podniky v tomto odvětví totiž podléhají politickému dohledu a pokynům, jak je rovněž uvedeno v oddíle 3.4.4.1.5 níže.

3.4.4.1.4.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což státu umožňuje ovlivňovat ceny či náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, což státu umožňuje ovlivňovat ceny či náklady

| (64) | Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (25), avšak dalším významným kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, jak ve státních, tak v soukromých. Podle práva obchodních společností ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy strany v souladu se stanovami Komunistické strany Číny (26)) a daná společnost musí vytvořit nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Přinejmenším od roku 2016 však Komunistická strana Číny začala důrazněji uplatňovat své nároky, pokud jde o ovládání podnikatelských rozhodnutí v podnicích jako věc politického principu (27), včetně vyvíjení nátlaku na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (28). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1 860 000 soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (29). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů a dodavatelů jejich vstupů. |
| --- | --- |

(64)

Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (25), avšak dalším významným kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, jak ve státních, tak v soukromých. Podle práva obchodních společností ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy strany v souladu se stanovami Komunistické strany Číny (26)) a daná společnost musí vytvořit nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Přinejmenším od roku 2016 však Komunistická strana Číny začala důrazněji uplatňovat své nároky, pokud jde o ovládání podnikatelských rozhodnutí v podnicích jako věc politického principu (27), včetně vyvíjení nátlaku na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (28). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1 860 000 soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (29). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů a dodavatelů jejich vstupů.

25

26

27

28

29

| (65) | Dne 15. září 2020 byl navíc zveřejněn dokument nazvaný „Pokyny Generální kanceláře úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru (dále jen „pokyny“) (30), který dále rozšířil úlohu stranických výborů v soukromých podnicích. Oddíl II.4 těchto pokynů stanoví: „[m]usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzivnit práci v této oblasti“, a oddíl III.6 stanoví: „[m]usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci.“ Tyto pokyny tedy zdůrazňují posílení úlohy Komunistické strany Číny ve společnostech a jiných subjektech soukromého sektoru a usilují o ně (31). |
| --- | --- |

(65)

Dne 15. září 2020 byl navíc zveřejněn dokument nazvaný „Pokyny Generální kanceláře úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru (dále jen „pokyny“) (30), který dále rozšířil úlohu stranických výborů v soukromých podnicích. Oddíl II.4 těchto pokynů stanoví: „[m]usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzivnit práci v této oblasti“, a oddíl III.6 stanoví: „[m]usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci.“ Tyto pokyny tedy zdůrazňují posílení úlohy Komunistické strany Číny ve společnostech a jiných subjektech soukromého sektoru a usilují o ně (31).

30

usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzivnit práci v této oblasti

usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci

31

| (66) | Šetření potvrdilo, že překrývání vedoucích pozic a členství v Komunistické straně Číny či stranických funkcí je v odvětví chemických vláken běžné. Například generální ředitel společnosti Unifull souběžně zastává funkci tajemníka stranické organizace (32), zatímco ve společnosti Guxiandao je výkonný ředitel zároveň tajemníkem stranického výboru (33). |
| --- | --- |

(66)

Šetření potvrdilo, že překrývání vedoucích pozic a členství v Komunistické straně Číny či stranických funkcí je v odvětví chemických vláken běžné. Například generální ředitel společnosti Unifull souběžně zastává funkci tajemníka stranické organizace (32), zatímco ve společnosti Guxiandao je výkonný ředitel zároveň tajemníkem stranického výboru (33).

32

33

| (67) | Narušující účinek na trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích (viz také oddíl 3.4.4.1.8 níže), jakož i v oblasti zásobování surovinami a vstupy (34). Přítomnost státu ve firmách, odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů a jiných odvětvích (např. ve finančním sektoru a odvětvích dodávajících vstupy) tak umožňuje čínské vládě ovlivňovat ceny a náklady. |
| --- | --- |

(67)

Narušující účinek na trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích (viz také oddíl 3.4.4.1.8 níže), jakož i v oblasti zásobování surovinami a vstupy (34). Přítomnost státu ve firmách, odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů a jiných odvětvích (např. ve finančním sektoru a odvětvích dodávajících vstupy) tak umožňuje čínské vládě ovlivňovat ceny a náklady.

34

3.4.4.1.5.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

| (68) | Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v Číně celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (35). |
| --- | --- |

(68)

Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v Číně celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (35).

35

| (69) | Odvětví chemických vláken považuje čínská vláda za klíčové. Vyplývá to z Poradních stanovisek k vysoce kvalitnímu rozvoji odvětví chemických vláken z roku 2022 (dále jen „Poradní stanoviska“) vydaných Národní komisí pro rozvoj a reformy Ministerstva průmyslu a informačních technologií (36), podle nichž „je odvětví chemických vláken základním pilířem stabilního rozvoje a neustálých inovací řetězce textilního průmyslu, odvětvím s mezinárodní konkurenční výhodou a důležitou součástí průmyslu nových materiálů“. V článku I.2. Poradních stanovisek je výslovně vyjádřen záměr čínské vlády vymezit zeměpisnou a podnikovou strukturu odvětví a také základní výrobní parametry (37). Zásahy ze strany státu mohou mít podobu přemisťování výrobních závodů („provádění strategie regionálního rozvoje za předpokladu dodržování průmyslových, energetických, environmentálních a dalších politik, podpora předních podniků při budování integrovaných základen pro celý průmyslový řetězec výroby textilií z chemických vláken v Kuang-si, Kuej-čou, Sin-ťiangu a dalších centrálních a západních regionech a vytváření účinných a spolupracujících systémů dodavatelského řetězce společně se sousedními zeměmi a regiony“), fúzí zaměřených na vytváření průmyslových šampionů („podpora podniků, aby pomocí fúzí a reorganizace optimalizovaly alokaci výrobních faktorů a urychlily restrukturalizaci obchodních procesů a technologickou modernizaci. Podpora vedoucích podniků při získávání vysoce kvalitních zdrojů, jako jsou technologie, značky, kanály a talenty“), určování podniků jako způsobilých pro poskytnutí zvláštní podpory formou specializovaných vládních programů („podpora integrace a rozvoje velkých, středních a malých podniků, kultivace specializovaných a specifických nových „malých obřích“ podniků a podniků jediného šampiona“) atd. (38) |
| --- | --- |

(69)

Odvětví chemických vláken považuje čínská vláda za klíčové. Vyplývá to z Poradních stanovisek k vysoce kvalitnímu rozvoji odvětví chemických vláken z roku 2022 (dále jen „Poradní stanoviska“) vydaných Národní komisí pro rozvoj a reformy Ministerstva průmyslu a informačních technologií (36), podle nichž „je odvětví chemických vláken základním pilířem stabilního rozvoje a neustálých inovací řetězce textilního průmyslu, odvětvím s mezinárodní konkurenční výhodou a důležitou součástí průmyslu nových materiálů“. V článku I.2. Poradních stanovisek je výslovně vyjádřen záměr čínské vlády vymezit zeměpisnou a podnikovou strukturu odvětví a také základní výrobní parametry (37). Zásahy ze strany státu mohou mít podobu přemisťování výrobních závodů („provádění strategie regionálního rozvoje za předpokladu dodržování průmyslových, energetických, environmentálních a dalších politik, podpora předních podniků při budování integrovaných základen pro celý průmyslový řetězec výroby textilií z chemických vláken v Kuang-si, Kuej-čou, Sin-ťiangu a dalších centrálních a západních regionech a vytváření účinných a spolupracujících systémů dodavatelského řetězce společně se sousedními zeměmi a regiony“), fúzí zaměřených na vytváření průmyslových šampionů („podpora podniků, aby pomocí fúzí a reorganizace optimalizovaly alokaci výrobních faktorů a urychlily restrukturalizaci obchodních procesů a technologickou modernizaci. Podpora vedoucích podniků při získávání vysoce kvalitních zdrojů, jako jsou technologie, značky, kanály a talenty“), určování podniků jako způsobilých pro poskytnutí zvláštní podpory formou specializovaných vládních programů („podpora integrace a rozvoje velkých, středních a malých podniků, kultivace specializovaných a specifických nových „malých obřích“ podniků a podniků jediného šampiona“) atd. (38)

36

37

38

| (70) | Tuto strategii ústřední vlády dokládají četné plánovací dokumenty zaměřené na odvětví chemických vláken vydané na úrovni provincií a obcí. |
| --- | --- |

(70)

Tuto strategii ústřední vlády dokládají četné plánovací dokumenty zaměřené na odvětví chemických vláken vydané na úrovni provincií a obcí.

| (71) | Dobrými příklady jsou provincie Če-ťiang, Ťiang-su, Fu-ťien a Šan-tung a město Čchung-čching. |
| --- | --- |

(71)

Dobrými příklady jsou provincie Če-ťiang, Ťiang-su, Fu-ťien a Šan-tung a město Čchung-čching.

| (72) | Čtrnáctý pětiletý plán provincie Ťiang-su týkající se komplexního rozvoje chemického průmyslu (39) obsahuje nejen podrobná ustanovení o rozvojových cílech pro širokou škálu pododvětví chemického průmyslu (40), ale zohledňuje také výše zmíněné politiky obsažené v Poradních stanoviscích k průmyslové struktuře: | Urychlení výstavby řady velkých podniků a skupin podniků s vedoucí úlohou prostřednictvím konsolidace zdrojů, zvýšení úrovně koncentrace odvětví a vytvoření řady podniků světové úrovně a podniků „jediného šampiona“

   (41). [...] |
| --- | --- | --- |

(72)

Čtrnáctý pětiletý plán provincie Ťiang-su týkající se komplexního rozvoje chemického průmyslu (39) obsahuje nejen podrobná ustanovení o rozvojových cílech pro širokou škálu pododvětví chemického průmyslu (40), ale zohledňuje také výše zmíněné politiky obsažené v Poradních stanoviscích k průmyslové struktuře:

Čtrnáctý pětiletý plán provincie Ťiang-su týkající se komplexního rozvoje chemického průmyslu

39

40

Urychlení výstavby řady velkých podniků a skupin podniků s vedoucí úlohou prostřednictvím konsolidace zdrojů, zvýšení úrovně koncentrace odvětví a vytvoření řady podniků světové úrovně a podniků „jediného šampiona“

   (41). [...]

Urychlení výstavby řady velkých podniků a skupin podniků s vedoucí úlohou prostřednictvím konsolidace zdrojů, zvýšení úrovně koncentrace odvětví a vytvoření řady podniků světové úrovně a podniků „jediného šampiona“

41

[...]

| | Uspořádání chemického průmyslu v provincii se řídí požadavky národního a provinčního průmyslového plánování a plánů uspořádání, přičemž důležitými nositeli rozvoje jsou chemické parky, které jsou také nezbytné k řízení rozvoje chemického průmyslu v jednotlivých okresech a městech. Orientace průmyslového rozvoje se řídí požadavky příslušných průmyslových politik státu a provincie Ťiang-su, zavádí koncepci rozvoje vedenou podporovanými průmyslovými odvětvími a provádí modernizaci tradičních chemických odvětví, jakož i koordinovaný rozvoj odvětví v nových oborech
   (42). |
| --- | --- |

Uspořádání chemického průmyslu v provincii se řídí požadavky národního a provinčního průmyslového plánování a plánů uspořádání, přičemž důležitými nositeli rozvoje jsou chemické parky, které jsou také nezbytné k řízení rozvoje chemického průmyslu v jednotlivých okresech a městech. Orientace průmyslového rozvoje se řídí požadavky příslušných průmyslových politik státu a provincie Ťiang-su, zavádí koncepci rozvoje vedenou podporovanými průmyslovými odvětvími a provádí modernizaci tradičních chemických odvětví, jakož i koordinovaný rozvoj odvětví v nových oborech
   (42).

Uspořádání chemického průmyslu v provincii se řídí požadavky národního a provinčního průmyslového plánování a plánů uspořádání, přičemž důležitými nositeli rozvoje jsou chemické parky, které jsou také nezbytné k řízení rozvoje chemického průmyslu v jednotlivých okresech a městech. Orientace průmyslového rozvoje se řídí požadavky příslušných průmyslových politik státu a provincie Ťiang-su, zavádí koncepci rozvoje vedenou podporovanými průmyslovými odvětvími a provádí modernizaci tradičních chemických odvětví, jakož i koordinovaný rozvoj odvětví v nových oborech

42

Zohledňuje rovněž geografické rozložení výroby:

| | Celkový plán uspořádání zohledňuje celou provincii, vychází z charakteristik rozvoje průmyslu jednotlivých měst, zdůrazňuje výhody průmyslového rozvoje, dále zlepšuje úroveň rozvoje specifických průmyslových odvětví a rozšiřuje průmyslová odvětví, která odpovídají potřebám regionálního rozvoje, přičemž zohledňuje příslušná průmyslová odvětví jednotlivých měst a podmínky místního trhu, zajišťuje diferencovaný rozvoj chemického průmyslu v jednotlivých městech provincie a vytváří komplexní průmyslový systém, v němž mají jednotlivá města doplňkové výhody
   (43). |
| --- | --- |

Celkový plán uspořádání zohledňuje celou provincii, vychází z charakteristik rozvoje průmyslu jednotlivých měst, zdůrazňuje výhody průmyslového rozvoje, dále zlepšuje úroveň rozvoje specifických průmyslových odvětví a rozšiřuje průmyslová odvětví, která odpovídají potřebám regionálního rozvoje, přičemž zohledňuje příslušná průmyslová odvětví jednotlivých měst a podmínky místního trhu, zajišťuje diferencovaný rozvoj chemického průmyslu v jednotlivých městech provincie a vytváří komplexní průmyslový systém, v němž mají jednotlivá města doplňkové výhody
   (43).

Celkový plán uspořádání zohledňuje celou provincii, vychází z charakteristik rozvoje průmyslu jednotlivých měst, zdůrazňuje výhody průmyslového rozvoje, dále zlepšuje úroveň rozvoje specifických průmyslových odvětví a rozšiřuje průmyslová odvětví, která odpovídají potřebám regionálního rozvoje, přičemž zohledňuje příslušná průmyslová odvětví jednotlivých měst a podmínky místního trhu, zajišťuje diferencovaný rozvoj chemického průmyslu v jednotlivých městech provincie a vytváří komplexní průmyslový systém, v němž mají jednotlivá města doplňkové výhody

43

| (73) | Stejně tak i Zvláštní plán rozvoje strategických rozvíjejících se průmyslových odvětví v provincii Fu-ťien v rámci 14. pětiletého plánu (44) pověřuje orgány provincie, aby podporovaly odvětví chemických vláken a řídily jeho rozvoj: | Urychlení vývoje nových textilních tkanin a zintenzivnění výzkumu a vývoje funkčních diferencovaných vláken, směsí vláken s vysokou účinností, vysokogramážních a vysoce kvalitních přízí a tkanin z těchto přízí, nových tepelně vázaných kompozitních vláken (ES vláken) pro sanitární použití a vysoce výkonných kovových vláken
   (45). [...] |
| --- | --- | --- |

(73)

Stejně tak i Zvláštní plán rozvoje strategických rozvíjejících se průmyslových odvětví v provincii Fu-ťien v rámci 14. pětiletého plánu (44) pověřuje orgány provincie, aby podporovaly odvětví chemických vláken a řídily jeho rozvoj:

Zvláštní plán rozvoje strategických rozvíjejících se průmyslových odvětví v provincii Fu-ťien v rámci 14. pětiletého plánu

44

Urychlení vývoje nových textilních tkanin a zintenzivnění výzkumu a vývoje funkčních diferencovaných vláken, směsí vláken s vysokou účinností, vysokogramážních a vysoce kvalitních přízí a tkanin z těchto přízí, nových tepelně vázaných kompozitních vláken (ES vláken) pro sanitární použití a vysoce výkonných kovových vláken
   (45). [...]

Urychlení vývoje nových textilních tkanin a zintenzivnění výzkumu a vývoje funkčních diferencovaných vláken, směsí vláken s vysokou účinností, vysokogramážních a vysoce kvalitních přízí a tkanin z těchto přízí, nových tepelně vázaných kompozitních vláken (ES vláken) pro sanitární použití a vysoce výkonných kovových vláken

45

[...]

| | Podpora rozvoje odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Fu-čou (membránové materiály, pokročilé textilie, vysoce výkonné kovové materiály, vysoce výkonné kompozitní materiály atd.), odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Sia-men [...], odvětvového klastru v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Pchu-ťien (nová chemická vlákna a funkční textilní materiály atd.) a biomedicínského průmyslového klastru v provincii Sia-men [...]. |
| --- | --- |

Podpora rozvoje odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Fu-čou (membránové materiály, pokročilé textilie, vysoce výkonné kovové materiály, vysoce výkonné kompozitní materiály atd.), odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Sia-men [...], odvětvového klastru v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Pchu-ťien (nová chemická vlákna a funkční textilní materiály atd.) a biomedicínského průmyslového klastru v provincii Sia-men [...].

Podpora rozvoje odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Fu-čou (membránové materiály, pokročilé textilie, vysoce výkonné kovové materiály, vysoce výkonné kompozitní materiály atd.), odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Sia-men [...], odvětvového klastru v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Pchu-ťien (nová chemická vlákna a funkční textilní materiály atd.) a biomedicínského průmyslového klastru v provincii Sia-men [...].

| (74) | Zásahy orgánů provincie Fu-ťien do rozvoje odvětví chemických vláken jsou dále patrné ze 14. pětiletého plánu rozvoje vysoce kvalitního zpracovatelského průmyslu provincie, který dává zúčastněným stranám následující pokyny: | Podpora realizace projektu průmyslových polyesterových nití společnosti Baihong a vývoj speciálních materiálů z chemických vláken používaných v automobilovém průmyslu, námořní technice, vojenském vybavení, zdravotnictví a dalších oborech. Urychlení výzkumu špičkové technologie vláken, zaměření se na průlom v klíčových technologiích vláken, jako jsou nanovlákna, inteligentní a biomedicínská vlákna, a snaha o dosažení průlomu v oblasti špičkových vláken, jako jsou uhlíková vlákna, aramidová vlákna, polyfenylsulfidy a polyethyleny s ultravysokou molekulovou hmotností
   (46). |
| --- | --- | --- |

(74)

Zásahy orgánů provincie Fu-ťien do rozvoje odvětví chemických vláken jsou dále patrné ze 14. pětiletého plánu rozvoje vysoce kvalitního zpracovatelského průmyslu provincie, který dává zúčastněným stranám následující pokyny:

14. pětiletého plánu rozvoje vysoce kvalitního zpracovatelského průmyslu

Podpora realizace projektu průmyslových polyesterových nití společnosti Baihong a vývoj speciálních materiálů z chemických vláken používaných v automobilovém průmyslu, námořní technice, vojenském vybavení, zdravotnictví a dalších oborech. Urychlení výzkumu špičkové technologie vláken, zaměření se na průlom v klíčových technologiích vláken, jako jsou nanovlákna, inteligentní a biomedicínská vlákna, a snaha o dosažení průlomu v oblasti špičkových vláken, jako jsou uhlíková vlákna, aramidová vlákna, polyfenylsulfidy a polyethyleny s ultravysokou molekulovou hmotností
   (46).

Podpora realizace projektu průmyslových polyesterových nití společnosti Baihong a vývoj speciálních materiálů z chemických vláken používaných v automobilovém průmyslu, námořní technice, vojenském vybavení, zdravotnictví a dalších oborech. Urychlení výzkumu špičkové technologie vláken, zaměření se na průlom v klíčových technologiích vláken, jako jsou nanovlákna, inteligentní a biomedicínská vlákna, a snaha o dosažení průlomu v oblasti špičkových vláken, jako jsou uhlíková vlákna, aramidová vlákna, polyfenylsulfidy a polyethyleny s ultravysokou molekulovou hmotností

46

| (75) | Také 14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung (47) zdůrazňuje potřebu „[z]aměřit se na vývoj polyolefinů na bázi ethylenu a syntetické pryskyřice jako konečných produktů, propylenů a polypropylenů, dalších technických plastů a upravených materiálů, syntetických a pryžových materiálů na bázi butenu a uhlovodíku C4, konečných produktů vyrobených z vysoce účinného polyuretanu na bázi izokyanátu a toluenu, nových materiálů, textilních a technických materiálů z nylonu, benzenu a polyamidu, polyesteru PX a PTA a šesti dalších hlavních průmyslových řetězců“ (48), přičemž podobná formulace je uvedena také ve 14. pětiletém plánu rozvoje průmyslu nových materiálů v provincii Če-ťiang (49): „Zavedení řady projektů digitální a zelené transformace a projektů zaměřených na rozšíření výroby špičkových a nedostatkových výrobků v oblasti pokročilých základních materiálů; zavedení řady projektů týkajících se industrializace a rozšíření použití v oblasti klíčových strategických materiálů, jako jsou pokročilé polovodičové materiály, nové vystavovatelské materiály, biomedicínské materiály, vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály“ (50) nebo ve 14. pětiletém plánu zaměřeném na vysoce kvalitní rozvoj zpracovatelského průmyslu ve městě Čchung-čching (51): „Využívání surovinových základen k podpoře příslušných podniků při výzkumu, vývoji a výrobě vysoce výkonných funkčních vláken PVA (polyvinylalkohol), diferencovaného spandexu, speciálních polyesterových vláken, polyamidových vláken, PU (polyuretanových) mikrovláken a dalších produktů“ (52). |
| --- | --- |

(75)

Také 14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung (47) zdůrazňuje potřebu „[z]aměřit se na vývoj polyolefinů na bázi ethylenu a syntetické pryskyřice jako konečných produktů, propylenů a polypropylenů, dalších technických plastů a upravených materiálů, syntetických a pryžových materiálů na bázi butenu a uhlovodíku C4, konečných produktů vyrobených z vysoce účinného polyuretanu na bázi izokyanátu a toluenu, nových materiálů, textilních a technických materiálů z nylonu, benzenu a polyamidu, polyesteru PX a PTA a šesti dalších hlavních průmyslových řetězců“ (48), přičemž podobná formulace je uvedena také ve 14. pětiletém plánu rozvoje průmyslu nových materiálů v provincii Če-ťiang (49): „Zavedení řady projektů digitální a zelené transformace a projektů zaměřených na rozšíření výroby špičkových a nedostatkových výrobků v oblasti pokročilých základních materiálů; zavedení řady projektů týkajících se industrializace a rozšíření použití v oblasti klíčových strategických materiálů, jako jsou pokročilé polovodičové materiály, nové vystavovatelské materiály, biomedicínské materiály, vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály“ (50) nebo ve 14. pětiletém plánu zaměřeném na vysoce kvalitní rozvoj zpracovatelského průmyslu ve městě Čchung-čching (51): „Využívání surovinových základen k podpoře příslušných podniků při výzkumu, vývoji a výrobě vysoce výkonných funkčních vláken PVA (polyvinylalkohol), diferencovaného spandexu, speciálních polyesterových vláken, polyamidových vláken, PU (polyuretanových) mikrovláken a dalších produktů“ (52).

14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung

47

aměřit se na vývoj polyolefinů na bázi ethylenu a syntetické pryskyřice jako konečných produktů, propylenů a polypropylenů, dalších technických plastů a upravených materiálů, syntetických a pryžových materiálů na bázi butenu a uhlovodíku C4, konečných produktů vyrobených z vysoce účinného polyuretanu na bázi izokyanátu a toluenu, nových materiálů, textilních a technických materiálů z nylonu, benzenu a polyamidu, polyesteru PX a PTA a šesti dalších hlavních průmyslových řetězců

48

14. pětiletém plánu rozvoje průmyslu nových materiálů v provincii Če-ťiang

49

Zavedení řady projektů digitální a zelené transformace a projektů zaměřených na rozšíření výroby špičkových a nedostatkových výrobků v oblasti pokročilých základních materiálů; zavedení řady projektů týkajících se industrializace a rozšíření použití v oblasti klíčových strategických materiálů, jako jsou pokročilé polovodičové materiály, nové vystavovatelské materiály, biomedicínské materiály, vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály

50

14. pětiletém plánu zaměřeném na vysoce kvalitní rozvoj zpracovatelského průmyslu ve městě Čchung-čching

51

Využívání surovinových základen k podpoře příslušných podniků při výzkumu, vývoji a výrobě vysoce výkonných funkčních vláken PVA (polyvinylalkohol), diferencovaného spandexu, speciálních polyesterových vláken, polyamidových vláken, PU (polyuretanových) mikrovláken a dalších produktů

52

| (76) | Těmito a jinými prostředky tak čínská vláda řídí a kontroluje prakticky všechny aspekty rozvoje a fungování odvětví. |
| --- | --- |

(76)

Těmito a jinými prostředky tak čínská vláda řídí a kontroluje prakticky všechny aspekty rozvoje a fungování odvětví.

| (77) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavních surovin používaných k výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. Taková opatření brání volnému působení tržních sil. |
| --- | --- |

(77)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavních surovin používaných k výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. Taková opatření brání volnému působení tržních sil.

3.4.4.1.6.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

| (78) | Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako jsou spravedlivé uhrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích, pro čínský systém je charakteristické to, že jsou systematicky nedostatečně prosazovány. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (53). |
| --- | --- |

(78)

Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako jsou spravedlivé uhrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích, pro čínský systém je charakteristické to, že jsou systematicky nedostatečně prosazovány. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (53).

53

| (79) | Nedostatky systému vlastnických práv jsou navíc obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právem k užívání pozemků v Číně (54). Veškerá půda je vlastněna státem (na venkově je v kolektivním vlastnictví a ve městech ve vlastnictví státu) a její přidělování nadále závisí výhradně na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (55). Orgány kromě toho při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (56). |
| --- | --- |

(79)

Nedostatky systému vlastnických práv jsou navíc obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právem k užívání pozemků v Číně (54). Veškerá půda je vlastněna státem (na venkově je v kolektivním vlastnictví a ve městech ve vlastnictví státu) a její přidělování nadále závisí výhradně na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají půdu zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (55). Orgány kromě toho při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (56).

54

55

56

| (80) | Podobně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho se těchto společností také týkají zkreslení vytvářená shora a vznikající v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví chemických vláken. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit. |
| --- | --- |

(80)

Podobně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho se těchto společností také týkají zkreslení vytvářená shora a vznikající v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví chemických vláken. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit.

| (81) | S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví chemických vláken existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(81)

S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví chemických vláken existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem přezkumu.

3.4.4.1.7.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

| (82) | V Číně se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracujícím a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. Čína neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (57). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (58). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (59). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení nákladů práce v Číně. |
| --- | --- |

(82)

V Číně se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracujícím a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. Čína neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (57). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (58). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (59). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení nákladů práce v Číně.

57

58

59

| (83) | Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví chemických vláken, včetně výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, nepodléhalo výše popsanému čínskému systému pracovního práva. Odvětví chemických vláken je tedy ovlivněno zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavní suroviny určené k jeho výrobě), tak i nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v Číně). |
| --- | --- |

(83)

Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví chemických vláken, včetně výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, nepodléhalo výše popsanému čínskému systému pracovního práva. Odvětví chemických vláken je tedy ovlivněno zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavní suroviny určené k jeho výrobě), tak i nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v Číně).

3.4.4.1.8.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

| (84) | Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v Číně se vyznačuje různými zkresleními. |
| --- | --- |

(84)

Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v Číně se vyznačuje různými zkresleními.

| (85) | Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (60), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státní podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (61) a – opět stejně jako u nefinančních státních podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vytvořené čínskou vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (62). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (63). |
| --- | --- |

(85)

Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (60), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státní podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (61) a – opět stejně jako u nefinančních státních podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vytvořené čínskou vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (62). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (63).

60

61

62

63

| (86) | Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu. |
| --- | --- |

(86)

Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu.

| (87) | Čínská vláda například objasnila, že Komunistická strana Číny musí mít dohled i nad rozhodnutími soukromého komerčního bankovního sektoru, který musí držet krok s vnitrostátními politikami. Jedním ze tří stěžejních cílů státu v oblasti správy bankovnictví je nyní posílení vedoucího postavení strany v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví, a to i pokud jde o provozní a správní záležitosti (64). Kritéria pro hodnocení výkonnosti komerčních bank musí v současné době rovněž brát v úvahu zejména to, jak subjekty „přispívají k dosahování národních rozvojových cílů a jak jsou prospěšné pro reálnou ekonomiku“, a zejména to, jak „jsou prospěšné pro strategická a nově vznikající odvětví“ (65). |
| --- | --- |

(87)

Čínská vláda například objasnila, že Komunistická strana Číny musí mít dohled i nad rozhodnutími soukromého komerčního bankovního sektoru, který musí držet krok s vnitrostátními politikami. Jedním ze tří stěžejních cílů státu v oblasti správy bankovnictví je nyní posílení vedoucího postavení strany v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví, a to i pokud jde o provozní a správní záležitosti (64). Kritéria pro hodnocení výkonnosti komerčních bank musí v současné době rovněž brát v úvahu zejména to, jak subjekty „přispívají k dosahování národních rozvojových cílů a jak jsou prospěšné pro reálnou ekonomiku“, a zejména to, jak „jsou prospěšné pro strategická a nově vznikající odvětví“ (65).

64

přispívají k dosahování národních rozvojových cílů a jak jsou prospěšné pro reálnou ekonomiku

jsou prospěšné pro strategická a nově vznikající odvětví

65

| (88) | Pokud jde konkrétně o odvětví chemických vláken, upřednostňování odvětví na základě kritérií souvisejících s průmyslovými politikami spíše než s úvěruschopností daného projektu je patrné z řady politických dokumentů, jako je 14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung, který ve vztahu k chemickému průmyslu stanoví toto (66): | Navýšení finanční podpory. Posílení pobídek daňové politiky, zajištění komplexního využití zvláštních fondů, podpora chemických podniků při urychlování technologické transformace, inteligentní transformace, přesunu průmyslu, přemisťování do parků, odstraňování zastaralých kapacit atd. a provádění politik, jako je osvobození od daně u dováženého důležitého technického vybavení, slevy na dani z přidané hodnoty a vrácení daně z přidané hodnoty, dodatečné odpočty výdajů na výzkum a vývoj a pojistné náhrady za první (sadu) technického vybavení. Aktivní podpora všech druhů finančních institucí a sociálního kapitálu při investování do chemického průmyslu, využití výhod financování založeného na politice, financování rozvoje a komerčního financování a zvýšení finanční podpory klíčovým oblastem chemického průmyslu a technologií
   (67). |
| --- | --- | --- |

(88)

Pokud jde konkrétně o odvětví chemických vláken, upřednostňování odvětví na základě kritérií souvisejících s průmyslovými politikami spíše než s úvěruschopností daného projektu je patrné z řady politických dokumentů, jako je 14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung, který ve vztahu k chemickému průmyslu stanoví toto (66):

14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung

66

Navýšení finanční podpory. Posílení pobídek daňové politiky, zajištění komplexního využití zvláštních fondů, podpora chemických podniků při urychlování technologické transformace, inteligentní transformace, přesunu průmyslu, přemisťování do parků, odstraňování zastaralých kapacit atd. a provádění politik, jako je osvobození od daně u dováženého důležitého technického vybavení, slevy na dani z přidané hodnoty a vrácení daně z přidané hodnoty, dodatečné odpočty výdajů na výzkum a vývoj a pojistné náhrady za první (sadu) technického vybavení. Aktivní podpora všech druhů finančních institucí a sociálního kapitálu při investování do chemického průmyslu, využití výhod financování založeného na politice, financování rozvoje a komerčního financování a zvýšení finanční podpory klíčovým oblastem chemického průmyslu a technologií
   (67).

Navýšení finanční podpory. Posílení pobídek daňové politiky, zajištění komplexního využití zvláštních fondů, podpora chemických podniků při urychlování technologické transformace, inteligentní transformace, přesunu průmyslu, přemisťování do parků, odstraňování zastaralých kapacit atd. a provádění politik, jako je osvobození od daně u dováženého důležitého technického vybavení, slevy na dani z přidané hodnoty a vrácení daně z přidané hodnoty, dodatečné odpočty výdajů na výzkum a vývoj a pojistné náhrady za první (sadu) technického vybavení. Aktivní podpora všech druhů finančních institucí a sociálního kapitálu při investování do chemického průmyslu, využití výhod financování založeného na politice, financování rozvoje a komerčního financování a zvýšení finanční podpory klíčovým oblastem chemického průmyslu a technologií

67

| (89) | Podobně jsou místní orgány podle 14. pětiletého plánu komplexního rozvoje chemického průmyslu (68) provincie Ťiang-su povinny „[p]lně využívat řídící úlohu vládních investičních fondů, pružně rozšiřovat zdroje financování a řídit investice do sociálního kapitálu“ (69). |
| --- | --- |

(89)

Podobně jsou místní orgány podle 14. pětiletého plánu komplexního rozvoje chemického průmyslu (68) provincie Ťiang-su povinny „[p]lně využívat řídící úlohu vládních investičních fondů, pružně rozšiřovat zdroje financování a řídit investice do sociálního kapitálu“ (69).

14. pětiletého plánu komplexního rozvoje chemického průmyslu

68

lně využívat řídící úlohu vládních investičních fondů, pružně rozšiřovat zdroje financování a řídit investice do sociálního kapitálu

69

| (90) | Tyto politiky finanční podpory strategických odvětví jsou pak prováděny na úrovni podniků, jak dokládá například dohoda mezi Bank of China a společností Guxiandao o budování strany. Jak je vysvětleno na internetových stránkách společnosti, dohoda o budování strany, podle níž by společnost Guxiandao a místní pobočka Bank of China „dále prohloubily spolupráci a dosáhly hlubokého propojení činností v oblasti budování strany s rozvojem podnikání“, by představovala pouze první fázi, po níž by Bank of China „dále zvýšila objem úvěrů poskytovaných společnosti [Guxiandao] s přihlédnutím ke skutečným potřebám podniku[...], s cílem dále zvýšit objem mezinárodního vypořádání“, což následně „[...] zajistí nový rozvoj podnikání pod stranickým vedením“ (70). |
| --- | --- |

(90)

Tyto politiky finanční podpory strategických odvětví jsou pak prováděny na úrovni podniků, jak dokládá například dohoda mezi Bank of China a společností Guxiandao o budování strany. Jak je vysvětleno na internetových stránkách společnosti, dohoda o budování strany, podle níž by společnost Guxiandao a místní pobočka Bank of China „dále prohloubily spolupráci a dosáhly hlubokého propojení činností v oblasti budování strany s rozvojem podnikání“, by představovala pouze první fázi, po níž by Bank of China „dále zvýšila objem úvěrů poskytovaných společnosti [Guxiandao] s přihlédnutím ke skutečným potřebám podniku[...], s cílem dále zvýšit objem mezinárodního vypořádání“, což následně „[...] zajistí nový rozvoj podnikání pod stranickým vedením“ (70).

dále prohloubily spolupráci a dosáhly hlubokého propojení činností v oblasti budování strany s rozvojem podnikání

dále zvýšila objem úvěrů poskytovaných společnosti

s přihlédnutím ke skutečným potřebám podniku

s cílem dále zvýšit objem mezinárodního vypořádání

zajistí nový rozvoj podnikání pod stranickým vedením

70

| (91) | Často jsou zkresleny rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (71). |
| --- | --- |

(91)

Často jsou zkresleny rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (71).

71

| (92) | K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (72). Z toho plyne zaujatost ve prospěch poskytování úvěrů státním podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné. |
| --- | --- |

(92)

K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (72). Z toho plyne zaujatost ve prospěch poskytování úvěrů státním podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné.

72

| (93) | Zadruhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratnosti investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají obvyklým komerčním reakcím. |
| --- | --- |

(93)

Zadruhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratnosti investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají obvyklým komerčním reakcím.

| (94) | Zatřetí, přestože v říjnu 2015 bylo dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály stále nejsou výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená státními zásahy. Podíl úvěrů na úrovni referenční sazby nebo pod touto úrovní ke konci roku 2018 stále tvořil alespoň jednu třetinu všech úvěrů (73). Oficiální sdělovací prostředky v Číně nedávno uvedly, že Komunistická strana Číny požadovala „snížení úrokových sazeb na úvěrovém trhu“ (74). Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu. |
| --- | --- |

(94)

Zatřetí, přestože v říjnu 2015 bylo dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály stále nejsou výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená státními zásahy. Podíl úvěrů na úrovni referenční sazby nebo pod touto úrovní ke konci roku 2018 stále tvořil alespoň jednu třetinu všech úvěrů (73). Oficiální sdělovací prostředky v Číně nedávno uvedly, že Komunistická strana Číny požadovala „snížení úrokových sazeb na úvěrovém trhu“ (74). Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu.

73

snížení úrokových sazeb na úvěrovém trhu

74

| (95) | Celkový růst úvěrů v Číně naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. V důsledku toho došlo k rychlému nárůstu úvěrů se selháním, při němž se čínská vláda několikrát rozhodla buď vyhnout se platební neschopnosti podniků, což vedlo k vytvoření tzv. zombie společností, nebo převést vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny. |
| --- | --- |

(95)

Celkový růst úvěrů v Číně naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. V důsledku toho došlo k rychlému nárůstu úvěrů se selháním, při němž se čínská vláda několikrát rozhodla buď vyhnout se platební neschopnosti podniků, což vedlo k vytvoření tzv. zombie společností, nebo převést vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny.

| (96) | V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly podniknuty k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v Číně postižen podstatnými zkresleními, která vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(96)

V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly podniknuty k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v Číně postižen podstatnými zkresleními, která vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

3.4.4.1.9.   Systémová povaha popsaných zkreslení

Systémová povaha popsaných zkreslení

| (97) | Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínskou ekonomiku typická. Z dostupných důkazů vyplývá, že skutečnosti týkající se čínského systému a jeho rysy popsané výše v oddílech 3.4.4.1.1 až 3.4.4.1.5, jakož i v části I zprávy platí po celé zemi a napříč hospodářskými odvětvími. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.4.4.1.6 až 3.4.4.1.8 výše a v části II zprávy. |
| --- | --- |

(97)

Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínskou ekonomiku typická. Z dostupných důkazů vyplývá, že skutečnosti týkající se čínského systému a jeho rysy popsané výše v oddílech 3.4.4.1.1 až 3.4.4.1.5, jakož i v části I zprávy platí po celé zemi a napříč hospodářskými odvětvími. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.4.4.1.6 až 3.4.4.1.8 výše a v části II zprávy.

| (98) | Komise připomíná, že pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů je zapotřebí široká škála vstupů. Když výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(98)

Komise připomíná, že pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů je zapotřebí široká škála vstupů. Když výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (99) | V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny vysokopevnostních nití z polyesterů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale ovlivněny jsou navíc i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože na tvorbu jejich cen mají vliv významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I a II zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé Číně. To například znamená, že vstup, který byl vyroben v Číně díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(99)

V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny vysokopevnostních nití z polyesterů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale ovlivněny jsou navíc i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože na tvorbu jejich cen mají vliv významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I a II zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé Číně. To například znamená, že vstup, který byl vyroben v Číně díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

3.4.4.1.10.   Závěr

Závěr

| (100) | Analýza uvedená v oddílech 3.4.4.1.2 až 3.4.4.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů Číny do jejího hospodářství obecně, jakož i do jejího odvětví chemických vláken (včetně výrobku, který je předmětem přezkumu), ukázala, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní síly, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. |
| --- | --- |

(100)

Analýza uvedená v oddílech 3.4.4.1.2 až 3.4.4.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů Číny do jejího hospodářství obecně, jakož i do jejího odvětví chemických vláken (včetně výrobku, který je předmětem přezkumu), ukázala, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní síly, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není ke stanovení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady.

| (101) | Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. |
| --- | --- |

(101)

Komise proto přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl.

3.4.4.2.   Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.4.4.2.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (102) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (75), |
| --- | --- | --- |

(102)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (75),

75

| — | v dané zemi probíhá výroba výrobku, který je předmětem přezkumu (76), |
| --- | --- |

—

v dané zemi probíhá výroba výrobku, který je předmětem přezkumu (76),

76

| — | dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi, |
| --- | --- |

—

dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi,

| — | je-li reprezentativních třetích zemí více, měla by být případně upřednostněna země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

je-li reprezentativních třetích zemí více, měla by být případně upřednostněna země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (103) | Posouzení Komise ohledně výběru vhodné reprezentativní země lze shrnout následovně. |
| --- | --- |

(103)

Posouzení Komise ohledně výběru vhodné reprezentativní země lze shrnout následovně.

3.4.4.2.2.   Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně a výroba výrobku, který je předmětem přezkumu

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně a výroba výrobku, který je předmětem přezkumu

| (104) | V období přezkumného šetření klasifikovala Světová banka země s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako Čína na základě hrubého národního důchodu jako země s „vyššími středními příjmy“. V první poznámce bylo zjištěno, že velký objem výroby výrobku, který je předmětem přezkumu, produkuje pouze pět z těchto zemí, a to Bělorusko, Brazílie, Mexiko, Thajsko a Turecko. |
| --- | --- |

(104)

V období přezkumného šetření klasifikovala Světová banka země s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako Čína na základě hrubého národního důchodu jako země s „vyššími středními příjmy“. V první poznámce bylo zjištěno, že velký objem výroby výrobku, který je předmětem přezkumu, produkuje pouze pět z těchto zemí, a to Bělorusko, Brazílie, Mexiko, Thajsko a Turecko.

| (105) | Avšak vzhledem k tomu, že Bělorusko není členem WTO a nemá tržní hospodářství, nebyla tato země dále zkoumána jako potenciální reprezentativní země. |
| --- | --- |

(105)

Avšak vzhledem k tomu, že Bělorusko není členem WTO a nemá tržní hospodářství, nebyla tato země dále zkoumána jako potenciální reprezentativní země.

| (106) | Komise proto jako potenciální reprezentativní země dále podrobněji analyzovala Brazílii, Mexiko, Thajsko a Turecko. |
| --- | --- |

(106)

Komise proto jako potenciální reprezentativní země dále podrobněji analyzovala Brazílii, Mexiko, Thajsko a Turecko.

3.4.4.2.3.   Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

Dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (107) | U posuzovaných a výše uvedených zemí Komise dále ověřila dostupnost veřejných údajů, včetně údajů o dovozu výrobních faktorů a finančních údajů od výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, v potenciálních reprezentativních zemích. |
| --- | --- |

(107)

U posuzovaných a výše uvedených zemí Komise dále ověřila dostupnost veřejných údajů, včetně údajů o dovozu výrobních faktorů a finančních údajů od výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, v potenciálních reprezentativních zemích.

| (108) | Analýza dovozu hlavních výrobních faktorů prokázala, že ve srovnání s Brazílií, Mexikem nebo Thajskem dováželo Turecko celkově významnější a reprezentativnější nezkreslené objemy klíčových vstupů pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů (konkrétně PTA, MEG a polyethylentereftalátových (PET) granulí). |
| --- | --- |

(108)

Analýza dovozu hlavních výrobních faktorů prokázala, že ve srovnání s Brazílií, Mexikem nebo Thajskem dováželo Turecko celkově významnější a reprezentativnější nezkreslené objemy klíčových vstupů pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů (konkrétně PTA, MEG a polyethylentereftalátových (PET) granulí).

| (109) | Analýza dále ukázala, že turecký dovoz nebyl významně ovlivněn dovozem z Číny ani z žádné ze zemí uvedených v příloze I nařízení 2015/755 (77). Kromě toho je výroba vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku významná a v zemi nedochází k žádnému zvláštnímu narušování obchodu s výrobními faktory ani s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. V databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) lze navíc snadno dohledat podrobné a dostatečně reprezentativní údaje o dovozních cenách materiálových vstupů do Turecka. |
| --- | --- |

(109)

Analýza dále ukázala, že turecký dovoz nebyl významně ovlivněn dovozem z Číny ani z žádné ze zemí uvedených v příloze I nařízení 2015/755 (77). Kromě toho je výroba vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku významná a v zemi nedochází k žádnému zvláštnímu narušování obchodu s výrobními faktory ani s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. V databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) lze navíc snadno dohledat podrobné a dostatečně reprezentativní údaje o dovozních cenách materiálových vstupů do Turecka.

77

| (110) | Pokud jde o výrobce v reprezentativních zemích a dostupnost jejich údajů, Komise identifikovala výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, společnost KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (dále jen „Kordsa Turecko“), u něhož jsou k dispozici konsolidované finanční výsledky za rok 2021. Na druhé straně finanční údaje brazilských (KORDSA BRASIL S.A.), mexických (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations a Akra Polyester SA DE CV) a thajských společností (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD a TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) vyrábějících vysokopevnostní nitě z polyesterů nejsou po celé období šetření snadno dostupné a nejsou plně v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (v případě thajských výrobců). |
| --- | --- |

(110)

Pokud jde o výrobce v reprezentativních zemích a dostupnost jejich údajů, Komise identifikovala výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, společnost KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (dále jen „Kordsa Turecko“), u něhož jsou k dispozici konsolidované finanční výsledky za rok 2021. Na druhé straně finanční údaje brazilských (KORDSA BRASIL S.A.), mexických (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations a Akra Polyester SA DE CV) a thajských společností (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD a TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) vyrábějících vysokopevnostní nitě z polyesterů nejsou po celé období šetření snadno dostupné a nejsou plně v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (v případě thajských výrobců).

| (111) | Je třeba poznamenat, že společnost Kordsa Turecko nevyrábí pouze vysokopevnostní nitě z polyesterů, ale přibližně 86 % jejích příjmů za rok 2021 pocházelo ze segmentu zahrnujícího vysokopevnostní nitě z polyesterů (78). Komise v této souvislosti poznamenala, že pokud chybí snadno dostupné finanční informace konkrétně a pouze v souvislosti s výrobkem, který je předmětem přezkumu (což je téměř ve všech případech), vyhledává nejbližší snadno dostupné náhradní údaje, včetně konsolidovaných informací o výrobci (výrobcích), který (kteří) působí mimo jiné v oblasti podnikání zahrnující výrobek, který je předmětem přezkumu. Za těchto okolností se proto konsolidované prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro společnost Kordsa Turecko považují za dostatečně reprezentativní, aby mohly být použity pro účely těchto šetření. |
| --- | --- |

(111)

Je třeba poznamenat, že společnost Kordsa Turecko nevyrábí pouze vysokopevnostní nitě z polyesterů, ale přibližně 86 % jejích příjmů za rok 2021 pocházelo ze segmentu zahrnujícího vysokopevnostní nitě z polyesterů (78). Komise v této souvislosti poznamenala, že pokud chybí snadno dostupné finanční informace konkrétně a pouze v souvislosti s výrobkem, který je předmětem přezkumu (což je téměř ve všech případech), vyhledává nejbližší snadno dostupné náhradní údaje, včetně konsolidovaných informací o výrobci (výrobcích), který (kteří) působí mimo jiné v oblasti podnikání zahrnující výrobek, který je předmětem přezkumu. Za těchto okolností se proto konsolidované prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro společnost Kordsa Turecko považují za dostatečně reprezentativní, aby mohly být použity pro účely těchto šetření.

78

| (112) | Vzhledem k veřejné dostupnosti úplné a komplexní výroční zprávy společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 (79) se proto Komise uchýlila k využití informací v ní obsažených. |
| --- | --- |

(112)

Vzhledem k veřejné dostupnosti úplné a komplexní výroční zprávy společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 (79) se proto Komise uchýlila k využití informací v ní obsažených.

79

3.4.4.2.4.   Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (113) | Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Turecko je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(113)

Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Turecko je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

3.4.4.2.5.   Závěr

Závěr

| (114) | S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Turecko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(114)

S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Turecko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi.

3.4.5.   
  Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (115) | Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců, a tedy absenci konkrétních informací o čínské ceně, bylo dumpingové rozpětí stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. |
| --- | --- |

(115)

Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců, a tedy absenci konkrétních informací o čínské ceně, bylo dumpingové rozpětí stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů.

| (116) | Pro výpočet dumpingového rozpětí Komise obecně určí běžnou hodnotu tak, že vynásobí objemy spotřeby jednotlivých výrobních faktorů (jak je uvedl žadatel) nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v Turecku, jak je uvedeno v oddíle 4.5.4, a dále uplatní výrobní režijní náklady na nezkreslené výrobní náklady (viz oddíl 4.5.9) a prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné u Turecka (viz oddíl 4.5.8). Vývozní cena se dále určí na základě veřejně dostupných dovozních statistik. |
| --- | --- |

(116)

Pro výpočet dumpingového rozpětí Komise obecně určí běžnou hodnotu tak, že vynásobí objemy spotřeby jednotlivých výrobních faktorů (jak je uvedl žadatel) nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v Turecku, jak je uvedeno v oddíle 4.5.4, a dále uplatní výrobní režijní náklady na nezkreslené výrobní náklady (viz oddíl 4.5.9) a prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné u Turecka (viz oddíl 4.5.8). Vývozní cena se dále určí na základě veřejně dostupných dovozních statistik.

| (117) | Místo toho, aby se v tomto případě opírala o informace poskytnuté žadatelem a/nebo o dovozní statistiky, však Komise vzhledem k prozatímnímu přezkumu (s vysokou úrovní spolupráce zahrnující významnou část dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů do Unie) (80) vycházela ze zveřejněného výsledku uvedeného prozatímního přezkumu a dumpingových rozpětí v něm stanovených (viz 356. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(117)

Místo toho, aby se v tomto případě opírala o informace poskytnuté žadatelem a/nebo o dovozní statistiky, však Komise vzhledem k prozatímnímu přezkumu (s vysokou úrovní spolupráce zahrnující významnou část dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů do Unie) (80) vycházela ze zveřejněného výsledku uvedeného prozatímního přezkumu a dumpingových rozpětí v něm stanovených (viz 356. bod odůvodnění).

80

| (118) | Na tomto základě se vážená průměrná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, pohybovala v rozmezí 9,7 % až 23,7 %. Proto byl vyvozen závěr, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával. |
| --- | --- |

(118)

Na tomto základě se vážená průměrná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, pohybovala v rozmezí 9,7 % až 23,7 %. Proto byl vyvozen závěr, že dumping během období přezkumného šetření přetrvával.

3.5.   Pravděpodobnost přetrvání dumpingu

Pravděpodobnost přetrvání dumpingu

| (119) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by dumping zjištěný na základě článku 18 základního nařízení přetrval, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(119)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by dumping zjištěný na základě článku 18 základního nařízení přetrval, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (120) | Za tímto účelem byla posouzena čínská výrobní kapacita a volná kapacita, chování čínských vývozců na jiných trzích, situace na domácím trhu v Číně a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(120)

Za tímto účelem byla posouzena čínská výrobní kapacita a volná kapacita, chování čínských vývozců na jiných trzích, situace na domácím trhu v Číně a atraktivita trhu Unie.

3.5.1.   
  Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

| (121) | Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali, byla volná kapacita v Číně stanovena především na základě veřejně dostupných statistických informací (informace získané z údajů Eurostatu), žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, žádosti o prozatímní přezkum a nezávislé zprávy o výrobním odvětví, kterou vydala všeobecně uznávaná celosvětová výzkumná a poradenská společnost (81) (dále jen „Wood Mac“) působící mimo jiné v chemickém odvětví. Spolehlivost údajů uvedených ve zprávě společnosti Wood Mac byla ověřena na základě zjištění z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se vysokopevnostních nití z polyesterů (82) (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti z roku 2017“) a jejich přesnost byla do značné míry potvrzena. |
| --- | --- |

(121)

Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali, byla volná kapacita v Číně stanovena především na základě veřejně dostupných statistických informací (informace získané z údajů Eurostatu), žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, žádosti o prozatímní přezkum a nezávislé zprávy o výrobním odvětví, kterou vydala všeobecně uznávaná celosvětová výzkumná a poradenská společnost (81) (dále jen „Wood Mac“) působící mimo jiné v chemickém odvětví. Spolehlivost údajů uvedených ve zprávě společnosti Wood Mac byla ověřena na základě zjištění z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se vysokopevnostních nití z polyesterů (82) (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti z roku 2017“) a jejich přesnost byla do značné míry potvrzena.

81

Wood Mac

82

| (122) | Komise provedla podrobný výpočet volné kapacity, přičemž vzala v úvahu výrobní kapacitu čínských výrobců, na které se vztahují opatření, objem jejich výroby, jejich vývoz do jiných zemí a domácí spotřebu. |
| --- | --- |

(122)

Komise provedla podrobný výpočet volné kapacity, přičemž vzala v úvahu výrobní kapacitu čínských výrobců, na které se vztahují opatření, objem jejich výroby, jejich vývoz do jiných zemí a domácí spotřebu.

| (123) | Zatímco v roce 2018 se výrobní kapacita pohybovala kolem [2 126 000 – 2 716 000] tun (v souladu s kapacitou v roce 2015, jak bylo uvedeno v přezkumu před pozbytím platnosti z roku 2017), v období přezkumného šetření se zvýšila na [2 508 000 – 3 205 000] tun. Kapacita výroby vysokopevnostních nití z polyesterů čínských výrobců, na které se vztahují opatření, v období přezkumného šetření ve skutečnosti ve stejném období převýšila celosvětovou spotřebu vysokopevnostních nití z polyesterů. Tento prudký nárůst výrobní kapacity je však spojen se stagnující výrobou, která se v období 2018–2021 pohybovala kolem [1 187 000 – 1 746 000] tun, přičemž objem výroby je srovnatelný s objemem v období přezkumného šetření z přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2017. Současně byla domácí spotřeba od roku 2018 do období přezkumného šetření stabilní a pohybovala se kolem [1 048 000 – 1 566 000] tun, tedy ve stejném rozmezí jako v roce 2015. |
| --- | --- |

(123)

Zatímco v roce 2018 se výrobní kapacita pohybovala kolem [2 126 000 – 2 716 000] tun (v souladu s kapacitou v roce 2015, jak bylo uvedeno v přezkumu před pozbytím platnosti z roku 2017), v období přezkumného šetření se zvýšila na [2 508 000 – 3 205 000] tun. Kapacita výroby vysokopevnostních nití z polyesterů čínských výrobců, na které se vztahují opatření, v období přezkumného šetření ve skutečnosti ve stejném období převýšila celosvětovou spotřebu vysokopevnostních nití z polyesterů. Tento prudký nárůst výrobní kapacity je však spojen se stagnující výrobou, která se v období 2018–2021 pohybovala kolem [1 187 000 – 1 746 000] tun, přičemž objem výroby je srovnatelný s objemem v období přezkumného šetření z přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2017. Současně byla domácí spotřeba od roku 2018 do období přezkumného šetření stabilní a pohybovala se kolem [1 048 000 – 1 566 000] tun, tedy ve stejném rozmezí jako v roce 2015.

| (124) | Pokud jde o čínský vývoz vysokopevnostních nití z polyesterů, podle čínských vývozních statistik vzrostl vývoz ze 458 246 tun v roce 2018 na 514 141 tun v období přezkumného šetření. Vliv, který toto mírné zvýšení mělo na schopnost absorbovat obrovskou čínskou výrobní kapacitu, byl v porovnání s nárůstem výrobní kapacity zanedbatelný, ne-li nulový. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o čínský vývoz vysokopevnostních nití z polyesterů, podle čínských vývozních statistik vzrostl vývoz ze 458 246 tun v roce 2018 na 514 141 tun v období přezkumného šetření. Vliv, který toto mírné zvýšení mělo na schopnost absorbovat obrovskou čínskou výrobní kapacitu, byl v porovnání s nárůstem výrobní kapacity zanedbatelný, ne-li nulový.

| (125) | V důsledku toho vedly stagnující úroveň domácí spotřeby a výroby v Číně a mírný růst vývozu spolu s prudkým nárůstem výrobní kapacity ke zvýšení již tak enormní volné kapacity čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů. |
| --- | --- |

(125)

V důsledku toho vedly stagnující úroveň domácí spotřeby a výroby v Číně a mírný růst vývozu spolu s prudkým nárůstem výrobní kapacity ke zvýšení již tak enormní volné kapacity čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů.

| (126) | Konkrétněji a z hlediska rozsahu se volná kapacita čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, na které se vztahují opatření, pohybovala v období přezkumného šetření mezi [1,3–1,5] milionu tun, což odpovídá přibližně šestinásobku spotřeby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii v roce 2021 a přibližně dvanáctinásobku objemu výroby výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(126)

Konkrétněji a z hlediska rozsahu se volná kapacita čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, na které se vztahují opatření, pohybovala v období přezkumného šetření mezi [1,3–1,5] milionu tun, což odpovídá přibližně šestinásobku spotřeby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii v roce 2021 a přibližně dvanáctinásobku objemu výroby výrobců v Unii.

| (127) | Kromě toho se očekává, že výrobní kapacita zůstane zachována i v období po roce 2021 až do roku 2025, a to na úrovni [2 508 000 – 3 210 000] tun. |
| --- | --- |

(127)

Kromě toho se očekává, že výrobní kapacita zůstane zachována i v období po roce 2021 až do roku 2025, a to na úrovni [2 508 000 – 3 210 000] tun.

| (128) | Komise proto dospěla k závěru, že v porovnání s velikostí trhu Unie disponují čínští výrobci obrovskou nadbytečnou kapacitou, kterou pravděpodobně neabsorbuje domácí spotřeba ani vývoz do jiných třetích zemí. Pokud by jen část těchto kapacit plně směrovala na trh Unie, byl by do Unie vyvážen značný objem výrobků. |
| --- | --- |

(128)

Komise proto dospěla k závěru, že v porovnání s velikostí trhu Unie disponují čínští výrobci obrovskou nadbytečnou kapacitou, kterou pravděpodobně neabsorbuje domácí spotřeba ani vývoz do jiných třetích zemí. Pokud by jen část těchto kapacit plně směrovala na trh Unie, byl by do Unie vyvážen značný objem výrobků.

3.5.2.   
  Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (129) | Trh Unie je Čínou trvale považován za jeden z nejatraktivnějších vývozních trhů a v období přezkumného šetření představuje první vývozní destinaci, ať už se na vývoz vztahují aktuálně platná opatření, či nikoli. Nejenže byl čínský vývoz (na který se vztahují opatření) do Unie mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření trvale vysoký a celkově představoval více než 25 % podílu na trhu v Unii, ale navíc se mezi obdobím přezkumného šetření v rámci původního šetření a rokem 2021 v případě čínského vývozu, na který se vztahují opatření, dokonce téměř zdvojnásobil. Kromě toho v celosvětovém měřítku představoval prodej do Unie rovněž téměř 25 % (83) celkového čínského vývozu vysokopevnostních nití z polyesterů. |
| --- | --- |

(129)

Trh Unie je Čínou trvale považován za jeden z nejatraktivnějších vývozních trhů a v období přezkumného šetření představuje první vývozní destinaci, ať už se na vývoz vztahují aktuálně platná opatření, či nikoli. Nejenže byl čínský vývoz (na který se vztahují opatření) do Unie mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření trvale vysoký a celkově představoval více než 25 % podílu na trhu v Unii, ale navíc se mezi obdobím přezkumného šetření v rámci původního šetření a rokem 2021 v případě čínského vývozu, na který se vztahují opatření, dokonce téměř zdvojnásobil. Kromě toho v celosvětovém měřítku představoval prodej do Unie rovněž téměř 25 % (83) celkového čínského vývozu vysokopevnostních nití z polyesterů.

83

| (130) | S ohledem na ceny čínských vysokopevnostních nití z polyesterů v jednotlivých velkých vývozních destinacích snížili čínští výrobci své vývozní ceny do Unie o více než 13 %, aby si v době mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření zachovali stabilní objem vývozu. Ze statistik dále vyplývá, že zatímco cena v USA (druhý největší vývozní trh v období přezkumného šetření) byla na podobné úrovni jako ceny v Unii, cena na korejském trhu byla přibližně o 10 % nižší než vývozní ceny do Unie. Současně se množství zboží vyváženého do Koreje v období 2018–2021 zvýšilo o více než 50 %. Takové chování je projevem agresivní cenové politiky na vývozních trzích prováděné s cílem zvýšit využití kapacity. |
| --- | --- |

(130)

S ohledem na ceny čínských vysokopevnostních nití z polyesterů v jednotlivých velkých vývozních destinacích snížili čínští výrobci své vývozní ceny do Unie o více než 13 %, aby si v době mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření zachovali stabilní objem vývozu. Ze statistik dále vyplývá, že zatímco cena v USA (druhý největší vývozní trh v období přezkumného šetření) byla na podobné úrovni jako ceny v Unii, cena na korejském trhu byla přibližně o 10 % nižší než vývozní ceny do Unie. Současně se množství zboží vyváženého do Koreje v období 2018–2021 zvýšilo o více než 50 %. Takové chování je projevem agresivní cenové politiky na vývozních trzích prováděné s cílem zvýšit využití kapacity.

| (131) | Kromě toho Indie, která byla během období přezkumného šetření čtvrtým největším vývozním trhem pro čínské vysokopevnostní nitě z polyesterů, uložila v roce 2018 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny (dosud platné) antidumpingové clo (84). Tato opatření na ochranu obchodu zavedená na dalších vývozních trzích ještě zvyšují atraktivitu trhu Unie a motivují čínské vyvážející výrobce k nasměrování jejich vývozu do Unie, pokud by antidumpingová opatření v Unii pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(131)

Kromě toho Indie, která byla během období přezkumného šetření čtvrtým největším vývozním trhem pro čínské vysokopevnostní nitě z polyesterů, uložila v roce 2018 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny (dosud platné) antidumpingové clo (84). Tato opatření na ochranu obchodu zavedená na dalších vývozních trzích ještě zvyšují atraktivitu trhu Unie a motivují čínské vyvážející výrobce k nasměrování jejich vývozu do Unie, pokud by antidumpingová opatření v Unii pozbyla platnosti.

84

| (132) | Kromě toho dva hlavní čínští účastníci v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů (85), společnosti Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. a Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd., požádali o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, který jim byl Komisí udělen v červnu 2022 (86), což je dalším důkazem toho, jak atraktivní je trh Unie pro čínské vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(132)

Kromě toho dva hlavní čínští účastníci v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů (85), společnosti Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. a Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd., požádali o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, který jim byl Komisí udělen v červnu 2022 (86), což je dalším důkazem toho, jak atraktivní je trh Unie pro čínské vyvážející výrobce.

85

86

| (133) | Proto je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci by pokračovali v agresivních cenových praktikách, aby zvýšili svůj (již tak vysoký) podíl na trhu Unie a nasměrovali svou značnou nadměrnou kapacitu na trh Unie. |
| --- | --- |

(133)

Proto je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci by pokračovali v agresivních cenových praktikách, aby zvýšili svůj (již tak vysoký) podíl na trhu Unie a nasměrovali svou značnou nadměrnou kapacitu na trh Unie.

3.6.   Závěr týkající se dumpingu a pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

Závěr týkající se dumpingu a pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

| (134) | Šetření prokázalo, že čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů během období přezkumného šetření prodávali za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(134)

Šetření prokázalo, že čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů během období přezkumného šetření prodávali za dumpingové ceny.

| (135) | Dále bylo v souladu s přezkumem před pozbytím platnosti z roku 2017 zjištěno, že ve srovnání s velikostí trhu Unie existuje v Číně značná volná kapacita. |
| --- | --- |

(135)

Dále bylo v souladu s přezkumem před pozbytím platnosti z roku 2017 zjištěno, že ve srovnání s velikostí trhu Unie existuje v Číně značná volná kapacita.

| (136) | Navíc vzhledem ke stagnující spotřebě na čínském trhu a dlouhodobě vysoké atraktivitě trhu Unie pro čínské vyvážející výrobce je pravděpodobné, že čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů by při neexistenci opatření i nadále přicházeli na trh Unie se stále větším množstvím vysokopevnostních nití z polyesterů za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(136)

Navíc vzhledem ke stagnující spotřebě na čínském trhu a dlouhodobě vysoké atraktivitě trhu Unie pro čínské vyvážející výrobce je pravděpodobné, že čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů by při neexistenci opatření i nadále přicházeli na trh Unie se stále větším množstvím vysokopevnostních nití z polyesterů za dumpingové ceny.

| (137) | Komise proto dospěla k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by dumping přetrvával. |
| --- | --- |

(137)

Komise proto dospěla k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by dumping přetrvával.

3.7.   Újma

Újma

3.7.1.   
  Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (138) | Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období šest výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(138)

Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období šest výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (139) | Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 117 000 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, například údajů poskytnutých výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(139)

Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 117 000 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, například údajů poskytnutých výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

3.7.2.   
  Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (140) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu veškerého dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů. Vzhledem k tomu, že se na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny během posuzovaného období vztahovala opatření, Komise použila ke stanovení objemu a průměrné dovozní ceny z této země během posuzovaného období statistické údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 (87) základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), neboť obsahovaly dostatečně podrobné informace na úrovni desetimístného kódu TARIC a doplňkových kódů TARIC pro jednotlivé společnosti. |
| --- | --- |

(140)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu veškerého dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů. Vzhledem k tomu, že se na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny během posuzovaného období vztahovala opatření, Komise použila ke stanovení objemu a průměrné dovozní ceny z této země během posuzovaného období statistické údaje shromážděné v souladu s čl. 14 odst. 6 (87) základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), neboť obsahovaly dostatečně podrobné informace na úrovni desetimístného kódu TARIC a doplňkových kódů TARIC pro jednotlivé společnosti.

87

| (141) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 244 112 | 228 168 | 208 516 | 253 039 |
| Index | 100 | 93 | 85 | 104 |
| Závislý trh | 16 046 | 13 911 | 16 563 | 22 322 |
| Index | 100 | 87 | 103 | 139 |
| Volný trh | 228 065 | 214 256 | 191 953 | 230 717 |
| Index | 100 | 94 | 84 | 101 |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat a databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(141)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii (v tunách)

Spotřeba v Unii (v tunách)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Celková spotřeba v Unii

244 112

228 168

208 516

253 039

Index

Index

100

100

93

93

85

85

104

104

Závislý trh

16 046

13 911

16 563

22 322

Index

Index

100

100

87

87

103

103

139

139

Volný trh

228 065

214 256

191 953

230 717

Index

Index

100

100

94

94

84

84

101

101

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat a databáze podle čl. 14 odst. 6

| (142) | Spotřeba na volném trhu v Unii během posuzovaného období nejprve mezi lety 2018 a 2019 poklesla o 6 procentních bodů, načež následoval prudký pokles o 10 procentních bodů v důsledku pandemie COVID-19 v roce 2020. Poté se však spotřeba obnovila a v období přezkumného šetření byla o 1 procentní bod vyšší než v roce 2018. |
| --- | --- |

(142)

Spotřeba na volném trhu v Unii během posuzovaného období nejprve mezi lety 2018 a 2019 poklesla o 6 procentních bodů, načež následoval prudký pokles o 10 procentních bodů v důsledku pandemie COVID-19 v roce 2020. Poté se však spotřeba obnovila a v období přezkumného šetření byla o 1 procentní bod vyšší než v roce 2018.

3.7.2.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (143) | Komise stanovila objem dovozu a podíl dovozu na trhu na základě statistických údajů o dovozu z dotčené země z databáze podle čl. 14 odst. 6, která poskytuje údaje podle jednotlivých desetimístných kódů TARIC a podle jednotlivých vyvážejících výrobců (doplňkové kódy TARIC). |
| --- | --- |

(143)

Komise stanovila objem dovozu a podíl dovozu na trhu na základě statistických údajů o dovozu z dotčené země z databáze podle čl. 14 odst. 6, která poskytuje údaje podle jednotlivých desetimístných kódů TARIC a podle jednotlivých vyvážejících výrobců (doplňkové kódy TARIC).

| (144) | Dovoz z dotčené země do Unie se u vývozců, na které se v současnosti vztahují cla, vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu od vývozců, na které se v současné době vztahují cla (v tunách) | [58 000 – 63 000 ] (88) | [59 000 – 64 000 ] | [58 000 – 63 000 ] | [69 000 – 74 000 ] |
| Index | 100 | 101 | 99 | 117 |
| Podíl na trhu | [25  % –30  %] | [27  % –32  %] | [30  % –35  %] | [29  % –34  %] |
| Index | 100 | 107 | 118 | 115 |
| Zdroj: | databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(144)

Dovoz z dotčené země do Unie se u vývozců, na které se v současnosti vztahují cla, vyvíjel takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem dovozu od vývozců, na které se v současné době vztahují cla (v tunách)

[58 000 – 63 000 ] (88)

88

[59 000 – 64 000 ]

[58 000 – 63 000 ]

[69 000 – 74 000 ]

Index

Index

100

100

101

101

99

99

117

117

Podíl na trhu

[25  % –30  %]

[27  % –32  %]

[30  % –35  %]

[29  % –34  %]

Index

Index

100

100

107

107

118

118

115

115

Zdroj:

Zdroj:

databáze podle čl. 14 odst. 6

| (145) | Čínští vývozci, na které se v současné době vztahují cla, která jsou předmětem přezkumu, zvýšili během posuzovaného období svůj objem vývozu o 17 %. Dočasný pokles objemu vývozu v roce 2020 souvisí s nižší spotřebou v daném roce. Přesto tito vývozci dokázali v průběhu dotčeného období svůj podíl na trhu zvýšit o další 4 procentní body. Mírný pokles podílu na trhu mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření lze vysvětlit nedostatkem přepravních kontejnerů pro zásilky z Číny a s ním spojeným prudkým nárůstem přepravních nákladů na tyto zásilky. |
| --- | --- |

(145)

Čínští vývozci, na které se v současné době vztahují cla, která jsou předmětem přezkumu, zvýšili během posuzovaného období svůj objem vývozu o 17 %. Dočasný pokles objemu vývozu v roce 2020 souvisí s nižší spotřebou v daném roce. Přesto tito vývozci dokázali v průběhu dotčeného období svůj podíl na trhu zvýšit o další 4 procentní body. Mírný pokles podílu na trhu mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření lze vysvětlit nedostatkem přepravních kontejnerů pro zásilky z Číny a s ním spojeným prudkým nárůstem přepravních nákladů na tyto zásilky.

3.7.2.2.   Ceny dovozu z dotčené země: cenové podbízení a stlačování cen

Ceny dovozu z dotčené země: cenové podbízení a stlačování cen

| (146) | Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobci při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali, Komise stanovila dovozní ceny na základě dovozních statistik v databázi podle čl. 14 odst. 6. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě porovnání údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 s ověřenými cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(146)

Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobci při přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali, Komise stanovila dovozní ceny na základě dovozních statistik v databázi podle čl. 14 odst. 6. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě porovnání údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 s ověřenými cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (147) | Vážená průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se u vývozců, na které se v současné době vztahují cla, jakož i celkově u všech vývozců vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Ceny dovozu (v EUR za tunu) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína (vývozci, na které se v současné době vztahují cla) | 1 655 | 1 531 | 1 195 | 1 440 |
| Index | 100 | 92 | 72 | 87 |
| Zdroj: | databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(147)

Vážená průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se u vývozců, na které se v současné době vztahují cla, jakož i celkově u všech vývozců vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Čína (vývozci, na které se v současné době vztahují cla)

1 655

1 531

1 195

1 440

Index

Index

100

100

92

92

72

72

87

87

Zdroj:

Zdroj:

databáze podle čl. 14 odst. 6

| (148) | Dovozní cena čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, kolísala – v roce 2020 se snížila o 28 % na cenu 1 195 EUR/t a poté se během období přezkumného šetření o 15 procentních bodů zvýšila. Navzdory tomu, že se cena během období přezkumného šetření zvýšila na 1 440 EUR/t, stále vykazuje celkový pokles o 13 % za celé posuzované období. Zatímco obecný trend poklesu cen souvisí se strategií získávání podílů na trhu, nárůst v období přezkumného šetření byl způsoben zvýšenými náklady na dopravu a vysokou poptávkou po tomto zboží v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(148)

Dovozní cena čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, kolísala – v roce 2020 se snížila o 28 % na cenu 1 195 EUR/t a poté se během období přezkumného šetření o 15 procentních bodů zvýšila. Navzdory tomu, že se cena během období přezkumného šetření zvýšila na 1 440 EUR/t, stále vykazuje celkový pokles o 13 % za celé posuzované období. Zatímco obecný trend poklesu cen souvisí se strategií získávání podílů na trhu, nárůst v období přezkumného šetření byl způsoben zvýšenými náklady na dopravu a vysokou poptávkou po tomto zboží v období přezkumného šetření.

| (149) | Cenové podbízení během období přezkumného šetření stanovila Komise srovnáním:






  a) | váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku tří výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu a |
| --- | --- | --- |

(149)

Cenové podbízení během období přezkumného šetření stanovila Komise srovnáním:

a)

váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku tří výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu a

| b) | odpovídajícího váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku dovážených z Číny. Vzhledem k tomu, že při přezkumu před pozbytím platnosti nedošlo k žádné spolupráci, použila Komise nejlepší dostupná fakta. Jelikož v rámci souběžného prozatímního přezkumu spolupráce probíhala, byly jako dostupné údaje použity ceny čínských výrobců zařazených do vzorku v tomto řízení, účtované prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovené na základě cen CIF (náklady, pojištění, přepravné), včetně antidumpingového cla, s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

b)

odpovídajícího váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku dovážených z Číny. Vzhledem k tomu, že při přezkumu před pozbytím platnosti nedošlo k žádné spolupráci, použila Komise nejlepší dostupná fakta. Jelikož v rámci souběžného prozatímního přezkumu spolupráce probíhala, byly jako dostupné údaje použity ceny čínských výrobců zařazených do vzorku v tomto řízení, účtované prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovené na základě cen CIF (náklady, pojištění, přepravné), včetně antidumpingového cla, s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| c) | Srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku, kterého dosáhli v období přezkumného šetření. Ze srovnání vyplynulo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 26 %, jehož se dopustili vývozci, na které se v současné době vztahují cla. Bez antidumpingového cla činilo cenové podbízení 29 %. |
| --- | --- |

c)

Srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku, kterého dosáhli v období přezkumného šetření. Ze srovnání vyplynulo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 26 %, jehož se dopustili vývozci, na které se v současné době vztahují cla. Bez antidumpingového cla činilo cenové podbízení 29 %.

| (150) | Výrobní odvětví Unie navíc nemohlo zvýšit své ceny nad úroveň svých výrobních nákladů kvůli cenovému tlaku ze strany čínských vyvážejících výrobců, jejichž ceny zůstaly po celé dotčené období pod úrovní výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(150)

Výrobní odvětví Unie navíc nemohlo zvýšit své ceny nad úroveň svých výrobních nákladů kvůli cenovému tlaku ze strany čínských vyvážejících výrobců, jejichž ceny zůstaly po celé dotčené období pod úrovní výrobních nákladů výrobního odvětví Unie.

3.7.3.   
  Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

3.7.3.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (151) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(151)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (152) | Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(152)

Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (153) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě ověřených údajů, které předložilo výrobní odvětví Unie, a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(153)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě ověřených údajů, které předložilo výrobní odvětví Unie, a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (154) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(154)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (155) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(155)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

3.7.3.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

3.7.3.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a její využití

Výroba, výrobní kapacita a její využití

| (156) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 104 834 | 100 373 | 90 470 | 116 803 |
| Index | 100 | 96 | 86 | 111 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 128 826 | 133 544 | 134 426 | 133 517 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Využití kapacity | 81  % | 75  % | 67  % | 87  % |
| Index | 100 | 92 | 83 | 108 |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(156)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

104 834

100 373

90 470

116 803

Index

Index

100

100

96

96

86

86

111

111

Výrobní kapacita (v tunách)

128 826

133 544

134 426

133 517

Index

Index

100

100

104

104

104

104

104

104

Využití kapacity

81  %

75  %

67  %

87  %

Index

Index

100

100

92

92

83

83

108

108

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (157) | Objem výroby se nejprve mezi lety 2018 a 2020 snížil o 14 % a poté se mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 25 procentních bodů, což v posuzovaném období představuje celkový nárůst o 11 %. Využití kapacity se od roku 2018 do roku 2020 snížilo o 17 %, ale v posuzovaném období se celkově zvýšilo o 8 %. |
| --- | --- |

(157)

Objem výroby se nejprve mezi lety 2018 a 2020 snížil o 14 % a poté se mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 25 procentních bodů, což v posuzovaném období představuje celkový nárůst o 11 %. Využití kapacity se od roku 2018 do roku 2020 snížilo o 17 %, ale v posuzovaném období se celkově zvýšilo o 8 %.

3.7.3.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (158) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 70 753 | 64 150 | 59 880 | 67 335 |
| Index | 100 | 91 | 85 | 95 |
| Podíl na trhu | 31  % | 30  % | 31  % | 29  % |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(158)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách)

Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

70 753

64 150

59 880

67 335

Index

Index

100

100

91

91

85

85

95

95

Podíl na trhu

31  %

30  %

31  %

29  %

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (159) | Celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 5 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 2 procentní body. Podíl na trhu vykazuje v posuzovaném období klesající trend, přerušený vzestupným trendem v roce 2020, který lze vysvětlit pandemií COVID-19 a nedostatkem kontejnerů v roce 2020, který zkomplikoval přepravu ze zemí východní Asie. |
| --- | --- |

(159)

Celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 5 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 2 procentní body. Podíl na trhu vykazuje v posuzovaném období klesající trend, přerušený vzestupným trendem v roce 2020, který lze vysvětlit pandemií COVID-19 a nedostatkem kontejnerů v roce 2020, který zkomplikoval přepravu ze zemí východní Asie.

3.7.3.2.3.   Růst

Růst

| (160) | Mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba na volném trhu v Unii zvýšila o 1 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 5 %, což se během posuzovaného období projevilo ztrátou podílu na trhu ve výši 2 procentních bodů. |
| --- | --- |

(160)

Mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba na volném trhu v Unii zvýšila o 1 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 5 %, což se během posuzovaného období projevilo ztrátou podílu na trhu ve výši 2 procentních bodů.

3.7.3.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (161) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Zaměstnanost a produktivita | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 024 | 1 014 | 993 | 1 034 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 102 | 99 | 91 | 113 |
| Index | 100 | 97 | 89 | 110 |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(161)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

1 024

1 014

993

1 034

Index

Index

100

100

99

99

97

97

101

101

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

102

99

91

113

Index

Index

100

100

97

97

89

89

110

110

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (162) | V důsledku oživení poptávky v období přezkumného šetření vzrostla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období o 1 %, přestože mezi lety 2018 a 2020 vykazovala negativní trend. Podobně se v letech 2018 až 2020 snížila i produktivita. V celém posuzovaném období však produktivita vykazuje nárůst. |
| --- | --- |

(162)

V důsledku oživení poptávky v období přezkumného šetření vzrostla zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období o 1 %, přestože mezi lety 2018 a 2020 vykazovala negativní trend. Podobně se v letech 2018 až 2020 snížila i produktivita. V celém posuzovaném období však produktivita vykazuje nárůst.

3.7.3.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (163) | Všechna dumpingová rozpětí byla nad úrovní de minimis. Vzhledem k objemu a cenám dovozu čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní. |
| --- | --- |

(163)

Všechna dumpingová rozpětí byla nad úrovní de minimis. Vzhledem k objemu a cenám dovozu čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.

de minimis

| (164) | Rovněž přetrvávající nekalé cenové praktiky uplatňované vývozci z Číny, na které se v současné době vztahují cla, znemožnily výrobnímu odvětví Unie překonat účinky dřívějšího dumpingu. Jejich průměrná cena 1 440 EUR/t byla také o 31 % nižší než cena dovozu z Jižní Koreje, o 6 % nižší než cena dovozu z Vietnamu a o 21 % nižší než cena dovozu z Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(164)

Rovněž přetrvávající nekalé cenové praktiky uplatňované vývozci z Číny, na které se v současné době vztahují cla, znemožnily výrobnímu odvětví Unie překonat účinky dřívějšího dumpingu. Jejich průměrná cena 1 440 EUR/t byla také o 31 % nižší než cena dovozu z Jižní Koreje, o 6 % nižší než cena dovozu z Vietnamu a o 21 % nižší než cena dovozu z Tchaj-wanu.

3.7.3.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

3.7.3.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (165) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) | 2 042 | 1 974 | 1 713 | 1 957 |
| Index | 100 | 97 | 84 | 96 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 2 371 | 2 357 | 2 039 | 2 246 |
| Index | 100 | 99 | 86 | 95 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(165)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu)

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu)

2 042

1 974

1 713

1 957

Index

Index

100

100

97

97

84

84

96

96

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

2 371

2 357

2 039

2 246

Index

Index

100

100

99

99

86

86

95

95

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (166) | Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se mezi lety 2018 a 2020 snížila o 16 % a v období přezkumného šetření se zvýšila jen částečně, a to o 12 procentních bodů na hodnotu 1 957 EUR/t. Pokles prodejní ceny souvisí především s cenovým tlakem čínského vývozu. Kromě toho mělo na pokles cen surovin a v důsledku toho i průmyslových polyesterových nití vliv také zpomalení světového hospodářství v letech 2019 a 2020. |
| --- | --- |

(166)

Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se mezi lety 2018 a 2020 snížila o 16 % a v období přezkumného šetření se zvýšila jen částečně, a to o 12 procentních bodů na hodnotu 1 957 EUR/t. Pokles prodejní ceny souvisí především s cenovým tlakem čínského vývozu. Kromě toho mělo na pokles cen surovin a v důsledku toho i průmyslových polyesterových nití vliv také zpomalení světového hospodářství v letech 2019 a 2020.

| (167) | Výrobní náklady se vyvíjely podobně, částečně v důsledku klesajících cen surovin během zpomalení světového hospodářství v letech 2019 a 2020 a částečně v důsledku úsporných opatření, jako například snižování počtu zaměstnanců, v těchto letech. V letech 2019 a 2020 se jednotkové náklady snížily, a to o 1 procentní bod, respektive o 13 procentních bodů. Ceny však v těchto dvou letech zaznamenaly výraznější pokles ve výši 16 procentních bodů. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie nemohlo z těchto nižších nákladů nijak těžit. V období přezkumného šetření se jednotkové náklady zvýšily o 9 procentních bodů, zatímco prodejní cena se zvýšila o 12 procentních bodů. Ve srovnání s počátkem posuzovaného období však ceny klesly o téměř stejný procentní podíl jako jednotkové náklady, což svědčí o tom, že ceny byly stlačeny. Výrobní odvětví Unie nedokázalo využít poklesu nákladů, nemohlo zvýšit ceny, a dokonce ani udržet ceny na původní úrovni. |
| --- | --- |

(167)

Výrobní náklady se vyvíjely podobně, částečně v důsledku klesajících cen surovin během zpomalení světového hospodářství v letech 2019 a 2020 a částečně v důsledku úsporných opatření, jako například snižování počtu zaměstnanců, v těchto letech. V letech 2019 a 2020 se jednotkové náklady snížily, a to o 1 procentní bod, respektive o 13 procentních bodů. Ceny však v těchto dvou letech zaznamenaly výraznější pokles ve výši 16 procentních bodů. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie nemohlo z těchto nižších nákladů nijak těžit. V období přezkumného šetření se jednotkové náklady zvýšily o 9 procentních bodů, zatímco prodejní cena se zvýšila o 12 procentních bodů. Ve srovnání s počátkem posuzovaného období však ceny klesly o téměř stejný procentní podíl jako jednotkové náklady, což svědčí o tom, že ceny byly stlačeny. Výrobní odvětví Unie nedokázalo využít poklesu nákladů, nemohlo zvýšit ceny, a dokonce ani udržet ceny na původní úrovni.

3.7.3.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (168) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (EUR) | 48 153 | 49 499 | 46 821 | 51 680 |
| Index | 100 | 103 | 97 | 107 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(168)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (EUR)

48 153

49 499

46 821

51 680

Index

Index

100

100

103

103

97

97

107

107

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (169) | Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance v průběhu posuzovaného období soustavně rostly, a to celkově o 7 %. Tento trend byl přerušen až v roce 2020, částečně v důsledku racionalizačních opatření a částečně v důsledku opatření souvisejících s pandemií COVID-19, jako je zkrácená pracovní doba. |
| --- | --- |

(169)

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance v průběhu posuzovaného období soustavně rostly, a to celkově o 7 %. Tento trend byl přerušen až v roce 2020, částečně v důsledku racionalizačních opatření a částečně v důsledku opatření souvisejících s pandemií COVID-19, jako je zkrácená pracovní doba.

3.7.3.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (170) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 9


  Zásoby | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 7 721 | 8 052 | 6 510 | 6 991 |
| Index | 100 | 104 | 84 | 91 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 14  % | 16  % | 13  % | 12  % |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(170)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zásoby

Zásoby

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

7 721

8 052

6 510

6 991

Index

Index

100

100

104

104

84

84

91

91

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

14  %

16  %

13  %

12  %

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (171) | Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období snížil o 9 %. V období přezkumného šetření představovala úroveň zásob přibližně 12 % jejich výroby. |
| --- | --- |

(171)

Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období snížil o 9 %. V období přezkumného šetření představovala úroveň zásob přibližně 12 % jejich výroby.

3.7.3.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (172) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | –10  % | –15  % | –17  % | –8  % |
| Index | 100 | 153 | 174 | 86 |
| Peněžní tok (EUR) | –8 902 195 | –4 318 803 | –2 067 021 | –5 374 726 |
| Index | 100 | 49 | 23 | 60 |
| Investice (EUR) | 12 926 148 | 7 405 795 | 2 087 298 | 4 495 812 |
| Index | 100 | 57 | 16 | 35 |
| Návratnost investic | –4  % | –6  % | –6  % | –4  % |
| Index | 100 | 158 | 154 | 101 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(172)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

–10  %

–15  %

–17  %

–8  %

Index

Index

100

100

153

153

174

174

86

86

Peněžní tok (EUR)

–8 902 195

–4 318 803

–2 067 021

–5 374 726

Index

Index

100

100

49

49

23

23

60

60

Investice (EUR)

12 926 148

7 405 795

2 087 298

4 495 812

Index

Index

100

100

57

57

16

16

35

35

Návratnost investic

–4  %

–6  %

–6  %

–4  %

Index

Index

100

100

158

158

154

154

101

101

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (173) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období záporná. Z počátku v roce 2018 dosahovala úrovně –10 % a její pokles pokračoval až do roku 2020, kdy dosáhla –17 %. Během období přezkumného šetření se díky vysoké poptávce podařilo ziskovost mírně zlepšit na –8 %. |
| --- | --- |

(173)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období záporná. Z počátku v roce 2018 dosahovala úrovně –10 % a její pokles pokračoval až do roku 2020, kdy dosáhla –17 %. Během období přezkumného šetření se díky vysoké poptávce podařilo ziskovost mírně zlepšit na –8 %.

| (174) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku byl po celé posuzované období záporný. Přestože se od roku 2018 do roku 2020 postupně zlepšoval, v období přezkumného šetření opět poklesl. Ačkoli během posuzovaného období vykázal zlepšení o 40 %, zůstal i nadále záporný. Zlepšení peněžního toku tedy nesvědčí o stabilizaci finanční situace výrobního odvětví Unie, neboť tento tok zůstává i nadále záporný. |
| --- | --- |

(174)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku byl po celé posuzované období záporný. Přestože se od roku 2018 do roku 2020 postupně zlepšoval, v období přezkumného šetření opět poklesl. Ačkoli během posuzovaného období vykázal zlepšení o 40 %, zůstal i nadále záporný. Zlepšení peněžního toku tedy nesvědčí o stabilizaci finanční situace výrobního odvětví Unie, neboť tento tok zůstává i nadále záporný.

| (175) | Investice se během posuzovaného období snížily o 65 %. Investice do zlepšení dodržování požadavků v oblasti ochrany zdraví, bezpečnosti a životního prostředí zvyšují kapacitu a efektivitu výrobních závodů. Zatímco v roce 2018 bylo možné investovat do zvýšení kapacity, v následujících letech to již možné nebylo. |
| --- | --- |

(175)

Investice se během posuzovaného období snížily o 65 %. Investice do zlepšení dodržování požadavků v oblasti ochrany zdraví, bezpečnosti a životního prostředí zvyšují kapacitu a efektivitu výrobních závodů. Zatímco v roce 2018 bylo možné investovat do zvýšení kapacity, v následujících letech to již možné nebylo.

| (176) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku sledovala podobný trend jako ziskovost. Mezi lety 2018 a 2020 klesla a poté se během období přezkumného šetření vrátila na úroveň blížící se roku 2018. Po celé posuzované období zůstala záporná. Návratnost investic tak svědčí o záporné finanční situaci výrobního odvětví Unie v průběhu celého posuzovaného období. |
| --- | --- |

(176)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku sledovala podobný trend jako ziskovost. Mezi lety 2018 a 2020 klesla a poté se během období přezkumného šetření vrátila na úroveň blížící se roku 2018. Po celé posuzované období zůstala záporná. Návratnost investic tak svědčí o záporné finanční situaci výrobního odvětví Unie v průběhu celého posuzovaného období.

3.7.4.   
  Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie

Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie

| (177) | Na makroúrovni šetření ukázalo, že situace výrobního odvětví Unie se nezlepšila a ani zvýšená poptávka během období přezkumného šetření nevedla k vyššímu prodeji na trhu EU než na začátku posuzovaného období. Navzdory investicím do zvýšení kapacity si Unie nedokázala svůj podíl na trhu i nadále udržet. |
| --- | --- |

(177)

Na makroúrovni šetření ukázalo, že situace výrobního odvětví Unie se nezlepšila a ani zvýšená poptávka během období přezkumného šetření nevedla k vyššímu prodeji na trhu EU než na začátku posuzovaného období. Navzdory investicím do zvýšení kapacity si Unie nedokázala svůj podíl na trhu i nadále udržet.

| (178) | Šetření rovněž ukázalo, že situace výrobního odvětví na mikroúrovni nedosahovala udržitelné úrovně a výrobní odvětví utrpělo ve všech letech posuzovaného období ztráty, a to i v období přezkumného šetření, kdy se poptávka obnovila. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie tak působila újmu navzdory existenci stávajících antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, od čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla. |
| --- | --- |

(178)

Šetření rovněž ukázalo, že situace výrobního odvětví na mikroúrovni nedosahovala udržitelné úrovně a výrobní odvětví utrpělo ve všech letech posuzovaného období ztráty, a to i v období přezkumného šetření, kdy se poptávka obnovila. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie tak působila újmu navzdory existenci stávajících antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, od čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla.

| (179) | Objem dovozu od čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, se během posuzovaného období zvýšil o 17 %, zatímco jeho cena poklesla o 13 %. |
| --- | --- |

(179)

Objem dovozu od čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, se během posuzovaného období zvýšil o 17 %, zatímco jeho cena poklesla o 13 %.

| (180) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu období přezkumného šetření nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(180)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu období přezkumného šetření nadále působena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

3.8.   Příčinná souvislost

Příčinná souvislost

3.8.1.   
  Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (181) | Během celého posuzovaného období představoval vývoz čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, podstatnou část dovozu do EU. Jejich podíl na trhu se dokonce zvýšil o 4 procentní body z 27 % na 31 %. Cenová úroveň jejich vývozu se během posuzovaného období snížila o 13 %: při ceně 1 440 EUR/t během období přezkumného šetření představovala cenové podbízení vůči ceně výrobního odvětví Unie ve výši 26 %. Čínští vývozci, na které se v současné době vztahují cla, tak stlačili cenovou hladinu výrobního odvětví Unie, což přispělo k tomu, že ztrátová situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období přetrvávala. Existuje jasná časová shoda mezi cenovým tlakem tohoto dovozu, který představuje významný podíl na trhu ve výši 31 %, a újmou výrobního odvětví Unie. Proto vzhledem k významnému objemu a cenovému tlaku, který tento vývoz vyvíjel, existoval skutečný a podstatný vztah příčiny a následku mezi dovozem vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny, na který se vztahovala antidumpingová cla, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(181)

Během celého posuzovaného období představoval vývoz čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, podstatnou část dovozu do EU. Jejich podíl na trhu se dokonce zvýšil o 4 procentní body z 27 % na 31 %. Cenová úroveň jejich vývozu se během posuzovaného období snížila o 13 %: při ceně 1 440 EUR/t během období přezkumného šetření představovala cenové podbízení vůči ceně výrobního odvětví Unie ve výši 26 %. Čínští vývozci, na které se v současné době vztahují cla, tak stlačili cenovou hladinu výrobního odvětví Unie, což přispělo k tomu, že ztrátová situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období přetrvávala. Existuje jasná časová shoda mezi cenovým tlakem tohoto dovozu, který představuje významný podíl na trhu ve výši 31 %, a újmou výrobního odvětví Unie. Proto vzhledem k významnému objemu a cenovému tlaku, který tento vývoz vyvíjel, existoval skutečný a podstatný vztah příčiny a následku mezi dovozem vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny, na který se vztahovala antidumpingová cla, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

3.8.2.   
  Vliv dalších faktorů

Vliv dalších faktorů

3.8.2.1.   Dovoz od čínských vývozců, na které se v současné době nevztahují cla

Dovoz od čínských vývozců, na které se v současné době nevztahují cla

| (182) | Společnost Hangzhou Huachun Chemical Fiber v roce 2021 zanikla. Její vývoz se během posuzovaného období snížil o 99 % a v období přezkumného šetření byl zanedbatelný (podíl na trhu Unie menší než 0,01 %). Vývozní cena byla navíc výrazně vyšší než cena výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Tento vývoz proto v období přezkumného šetření nepřispěl k újmě. |
| --- | --- |

(182)

Společnost Hangzhou Huachun Chemical Fiber v roce 2021 zanikla. Její vývoz se během posuzovaného období snížil o 99 % a v období přezkumného šetření byl zanedbatelný (podíl na trhu Unie menší než 0,01 %). Vývozní cena byla navíc výrazně vyšší než cena výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Tento vývoz proto v období přezkumného šetření nepřispěl k újmě.

| (183) | Dovoz společnosti Hailide z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu společnosti Hailide China do Unie (v tunách) | [50 000 – 55 000 ] | [51 000 – 56 000 ] | [43 000 – 48 000 ] | [43 000 – 48 000 ] |
| Index | 100 | 102 | 86 | 86 |
| Podíl na trhu | [20  % –25  %] | [23  % –28  %] | [21  % –26  %] | [18  % –23  %] |
| Index | 100 | 109 | 102 | 85 |
| Zdroj: | databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(183)

Dovoz společnosti Hailide z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem dovozu společnosti Hailide China do Unie (v tunách)

[50 000 – 55 000 ]

[51 000 – 56 000 ]

[43 000 – 48 000 ]

[43 000 – 48 000 ]

Index

Index

100

100

102

102

86

86

86

86

Podíl na trhu

[20  % –25  %]

[23  % –28  %]

[21  % –26  %]

[18  % –23  %]

Index

Index

100

100

109

109

102

102

85

85

Zdroj:

Zdroj:

databáze podle čl. 14 odst. 6

| (184) | Vážená průměrná cena výrobků dovážených společností Hailide do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 12


  Ceny dovozu (v EUR za tunu) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide | [1 700 – 1 800 ] | [1 600 – 1 700 ] | [1 300 – 1 400 ] | [1 500 – 1 600 ] |
| Index | 100 | 96 | 77 | 91 |
| Zdroj: | databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(184)

Vážená průměrná cena výrobků dovážených společností Hailide do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

Ceny dovozu (v EUR za tunu)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Hailide

[1 700 – 1 800 ]

[1 600 – 1 700 ]

[1 300 – 1 400 ]

[1 500 – 1 600 ]

Index

Index

100

100

96

96

77

77

91

91

Zdroj:

Zdroj:

databáze podle čl. 14 odst. 6

| (185) | Tím, že si společnost Hailide během posuzovaného období zachovávala vysoký objem vývozu do Evropské unie, který v období přezkumného šetření představoval podíl na trhu ve výši [18 % – 23 %], a to za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie, přispěla k újmě výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření společnost Hailide prodávala své zboží za [1 500 – 1 600] EUR/t a za celé posuzované období zaznamenala celkový pokles cen o 9 %. |
| --- | --- |

(185)

Tím, že si společnost Hailide během posuzovaného období zachovávala vysoký objem vývozu do Evropské unie, který v období přezkumného šetření představoval podíl na trhu ve výši [18 % – 23 %], a to za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie, přispěla k újmě výrobního odvětví Unie. V období přezkumného šetření společnost Hailide prodávala své zboží za [1 500 – 1 600] EUR/t a za celé posuzované období zaznamenala celkový pokles cen o 9 %.

| (186) | Tento dovoz však neoslabil zjištěnou souvislost mezi dumpingovým dovozem od vývozců, na které se v současné době vztahují cla, a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, v takové míře, aby tuto souvislost již nebylo možné označit za skutečný a podstatný vztah příčiny a následku. Vývoz vývozců, na které se v současné době vztahují cla, představoval během období přezkumného šetření podíl na trhu Unie ve výši [29 % – 34 %]. Tento vysoký podíl na trhu má společně s nízkými cenami natolik významný dopad na trh, že na výrobní odvětví Unie vyvinul značný nezávislý cenový tlak. |
| --- | --- |

(186)

Tento dovoz však neoslabil zjištěnou souvislost mezi dumpingovým dovozem od vývozců, na které se v současné době vztahují cla, a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, v takové míře, aby tuto souvislost již nebylo možné označit za skutečný a podstatný vztah příčiny a následku. Vývoz vývozců, na které se v současné době vztahují cla, představoval během období přezkumného šetření podíl na trhu Unie ve výši [29 % – 34 %]. Tento vysoký podíl na trhu má společně s nízkými cenami natolik významný dopad na trh, že na výrobní odvětví Unie vyvinul značný nezávislý cenový tlak.

| (187) | Proto účinky vývozu společnosti Hailide, byť k újmě přispěly, podstatným způsobem nesnížily relativní význam dumpingového dovozu vývozců, na které se v současné době vztahují cla, pro přetrvání újmy. |
| --- | --- |

(187)

Proto účinky vývozu společnosti Hailide, byť k újmě přispěly, podstatným způsobem nesnížily relativní význam dumpingového dovozu vývozců, na které se v současné době vztahují cla, pro přetrvání újmy.

3.8.2.2.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (188) | Dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů do Unie z jiných třetích zemí než z Číny pocházel zejména z Jižní Koreje, Vietnamu a Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(188)

Dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů do Unie z jiných třetích zemí než z Číny pocházel zejména z Jižní Koreje, Vietnamu a Tchaj-wanu.

| (189) | (Souhrnný) objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

  Tabulka 13


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jižní Korea | Objem (v tunách) | 15 150 | 13 025 | 9 259 | 15 167 |
| | Index | 100 | 86 | 61 | 100 |
| | Podíl na trhu | 7  % | 6  % | 5  % | 7  % |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 2 024 | 2 051 | 1 803 | 2 077 |
| | Index | 100 | 101 | 89 | 103 |
| Vietnam | Objem (v tunách) | 500 | 129 | 776 | 12 231 |
| | Index | 100 | 26 | 155 | 2 444 |
| | Podíl na trhu | 0  % | 0  % | 0  % | 5  % |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 2 340 | 4 136 | 2 276 | 1 537 |
| | Index | 100 | 177 | 97 | 66 |
| Tchaj-wan | Objem (v tunách) | 6 776 | 4 485 | 3 795 | 7 375 |
| | Index | 100 | 66 | 56 | 109 |
| | Podíl na trhu | 3  % | 2  % | 2  % | 3  % |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 1 874 | 1 858 | 1 636 | 1 816 |
| | Index | 100 | 99 | 87 | 97 |
| Ostatní třetí země | Objem (v tunách) | 19 759 | 15 261 | 11 917 | 11 364 |
| | Index | 100 | 77 | 60 | 58 |
| | Podíl na trhu | 9  % | 7  % | 6  % | 5  % |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 2 586 | 2 780 | 2 683 | 2 740 |
| | Index | 100 | 108 | 104 | 106 |
| Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země | Objem (v tunách) | 42 185 | 32 900 | 25 747 | 46 137 |
| | Index | 100 | 78 | 61 | 109 |
| | Podíl na trhu | 18  % | 15  % | 13  % | 20  % |
| | Průměrná cena (v EUR za tunu) | 2 267 | 2 371 | 2 200 | 2 055 |
| | Index | 100 | 105 | 97 | 91 |
| Zdroj: | Eurostat |

(189)

(Souhrnný) objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Jižní Korea

Objem (v tunách)

15 150

13 025

9 259

15 167

Index

Index

100

100

86

86

61

61

100

100

Podíl na trhu

7  %

6  %

5  %

7  %

Průměrná cena (v EUR za tunu)

2 024

2 051

1 803

2 077

Index

Index

100

100

101

101

89

89

103

103

Vietnam

Objem (v tunách)

500

129

776

12 231

Index

Index

100

100

26

26

155

155

2 444

2 444

Podíl na trhu

0  %

0  %

0  %

5  %

Průměrná cena (v EUR za tunu)

2 340

4 136

2 276

1 537

Index

Index

100

100

177

177

97

97

66

66

Tchaj-wan

Objem (v tunách)

6 776

4 485

3 795

7 375

Index

Index

100

100

66

66

56

56

109

109

Podíl na trhu

3  %

2  %

2  %

3  %

Průměrná cena (v EUR za tunu)

1 874

1 858

1 636

1 816

Index

Index

100

100

99

99

87

87

97

97

Ostatní třetí země

Objem (v tunách)

19 759

15 261

11 917

11 364

Index

Index

100

100

77

77

60

60

58

58

Podíl na trhu

9  %

7  %

6  %

5  %

Průměrná cena (v EUR za tunu)

2 586

2 780

2 683

2 740

Index

Index

100

100

108

108

104

104

106

106

Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země

Objem (v tunách)

42 185

32 900

25 747

46 137

Index

Index

100

100

78

78

61

61

109

109

Podíl na trhu

18  %

15  %

13  %

20  %

Průměrná cena (v EUR za tunu)

2 267

2 371

2 200

2 055

Index

Index

100

100

105

105

97

97

91

91

Zdroj:

Zdroj:

Eurostat

| (190) | V období přezkumného šetření bylo ze třetích zemí s výjimkou Číny dovezeno 46 137 tun vysokopevnostních nití z polyesterů, přičemž tento objem představuje 20 % trhu Unie. Celkově se jejich tržní podíl mezi lety 2018 a 2020 snížil z 18 % na 13 % a poté se během období přezkumného šetření zvýšil na 20 %. Tento trend kopíruje trend spotřeby v EU, ale ve výraznější míře. Průměrná dovozní cena ze třetích zemí s výjimkou Číny se v roce 2019 zvýšila o 5 %, poté se v roce 2020 snížila o 8 procentních bodů a v období přezkumného šetření se dále snížila o 6 procentních bodů. Tento dovoz pocházel především z Jižní Koreje (7 % trhu Unie), Vietnamu (5 % trhu Unie) a Tchaj-wanu (3 % trhu Unie). Vzhledem k tomu, že všechny tyto země leží ve východní Asii, byly zasaženy nedostatkem lodních kontejnerů a z něho vyplývajícími vysokými náklady na přepravu, čímž se vysvětluje, že v roce 2020 se podíl těchto třetích zemí na trhu snížil. |
| --- | --- |

(190)

V období přezkumného šetření bylo ze třetích zemí s výjimkou Číny dovezeno 46 137 tun vysokopevnostních nití z polyesterů, přičemž tento objem představuje 20 % trhu Unie. Celkově se jejich tržní podíl mezi lety 2018 a 2020 snížil z 18 % na 13 % a poté se během období přezkumného šetření zvýšil na 20 %. Tento trend kopíruje trend spotřeby v EU, ale ve výraznější míře. Průměrná dovozní cena ze třetích zemí s výjimkou Číny se v roce 2019 zvýšila o 5 %, poté se v roce 2020 snížila o 8 procentních bodů a v období přezkumného šetření se dále snížila o 6 procentních bodů. Tento dovoz pocházel především z Jižní Koreje (7 % trhu Unie), Vietnamu (5 % trhu Unie) a Tchaj-wanu (3 % trhu Unie). Vzhledem k tomu, že všechny tyto země leží ve východní Asii, byly zasaženy nedostatkem lodních kontejnerů a z něho vyplývajícími vysokými náklady na přepravu, čímž se vysvětluje, že v roce 2020 se podíl těchto třetích zemí na trhu snížil.

| (191) | Dovoz ze všech třetích zemí dohromady zvýšil svůj podíl na trhu Unie o 2 procentní body. Průměrná cena veškerého dovozu ze třetích zemí během období přezkumného šetření, ale i ve všech předchozích letech posuzovaného období však byla výrazně vyšší než průměrná prodejní cena v EU. Všechny tyto třetí země dohromady tudíž k újmě výrobního odvětví Unie nepřispěly. Komise proto analyzovala, zda k újmě výrobního odvětví Unie přispěl dovoz z konkrétní třetí země. |
| --- | --- |

(191)

Dovoz ze všech třetích zemí dohromady zvýšil svůj podíl na trhu Unie o 2 procentní body. Průměrná cena veškerého dovozu ze třetích zemí během období přezkumného šetření, ale i ve všech předchozích letech posuzovaného období však byla výrazně vyšší než průměrná prodejní cena v EU. Všechny tyto třetí země dohromady tudíž k újmě výrobního odvětví Unie nepřispěly. Komise proto analyzovala, zda k újmě výrobního odvětví Unie přispěl dovoz z konkrétní třetí země.

| (192) | Dovoz z Jižní Koreje výrazněji kopíroval trend spotřeby EU, mezi lety 2018 a 2020 klesal a během období přezkumného šetření se vrátil těsně nad úroveň z roku 2018. Podíl Jižní Koreje na trhu se od roku 2018 do roku 2020 postupně snížil ze 7 % na 5 % a poté se v období přezkumného šetření znovu dostal na 7 %. Cenová úroveň jihokorejského dovozu se v průběhu dotčeného období postupně zvyšovala, s výjimkou roku 2020, kdy došlo k poklesu cen, jenž může souviset s nízkou poptávkou v daném roce. |
| --- | --- |

(192)

Dovoz z Jižní Koreje výrazněji kopíroval trend spotřeby EU, mezi lety 2018 a 2020 klesal a během období přezkumného šetření se vrátil těsně nad úroveň z roku 2018. Podíl Jižní Koreje na trhu se od roku 2018 do roku 2020 postupně snížil ze 7 % na 5 % a poté se v období přezkumného šetření znovu dostal na 7 %. Cenová úroveň jihokorejského dovozu se v průběhu dotčeného období postupně zvyšovala, s výjimkou roku 2020, kdy došlo k poklesu cen, jenž může souviset s nízkou poptávkou v daném roce.

| (193) | Cenová úroveň dovozu z Jižní Koreje byla během období přezkumného šetření i ve dvou předchozích letech vyšší než prodejní cena výrobního odvětví Unie. Vzhledem k vyšší cenové úrovni dospěla Komise k závěru, že dovoz z Jižní Koreje k újmě nepřispěl. |
| --- | --- |

(193)

Cenová úroveň dovozu z Jižní Koreje byla během období přezkumného šetření i ve dvou předchozích letech vyšší než prodejní cena výrobního odvětví Unie. Vzhledem k vyšší cenové úrovni dospěla Komise k závěru, že dovoz z Jižní Koreje k újmě nepřispěl.

| (194) | Dovoz z Vietnamu, který byl mezi lety 2018 a 2020 na velmi nízké úrovni a v tomto období představoval podíl na trhu výrazně nižší než 1 %, se v období přezkumného šetření zvýšil na objem představující 5 % podílu na trhu Unie. Současně s tím došlo v období přezkumného šetření k poklesu cen z úrovní převyšujících průměrnou prodejní cenu výrobního odvětví Unie na cenu 1 537 EUR/t, která je podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(194)

Dovoz z Vietnamu, který byl mezi lety 2018 a 2020 na velmi nízké úrovni a v tomto období představoval podíl na trhu výrazně nižší než 1 %, se v období přezkumného šetření zvýšil na objem představující 5 % podílu na trhu Unie. Současně s tím došlo v období přezkumného šetření k poklesu cen z úrovní převyšujících průměrnou prodejní cenu výrobního odvětví Unie na cenu 1 537 EUR/t, která je podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie.

| (195) | Dovoz čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, do EU v období přezkumného šetření byl však podstatně vyšší. Dosahoval [69 000–74 000] tun, zatímco dovoz z Vietnamu činil pouze 12 231 tun, což představuje pouze malou část dovozu z Číny do EU. |
| --- | --- |

(195)

Dovoz čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, do EU v období přezkumného šetření byl však podstatně vyšší. Dosahoval [69 000–74 000] tun, zatímco dovoz z Vietnamu činil pouze 12 231 tun, což představuje pouze malou část dovozu z Číny do EU.

| (196) | Komise proto dospěla k závěru, že ačkoli dovoz z Vietnamu mohl k újmě výrobního odvětví Unie přispět, neoslabuje příčinnou souvislost, neboť objem dovozu z Vietnamu představuje pouze malý zlomek vývozu čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, do Unie a nemá natolik velký vliv, aby vytvářel tlak na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(196)

Komise proto dospěla k závěru, že ačkoli dovoz z Vietnamu mohl k újmě výrobního odvětví Unie přispět, neoslabuje příčinnou souvislost, neboť objem dovozu z Vietnamu představuje pouze malý zlomek vývozu čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, do Unie a nemá natolik velký vliv, aby vytvářel tlak na výrobní odvětví Unie.

| (197) | Dovoz z Tchaj-wanu představoval na začátku posuzovaného období i v období přezkumného šetření podíl na trhu ve výši 3 %. Ačkoli dovozní cena 1 816 EUR/t v období přezkumného šetření byla o něco nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie, značně převyšovala cenu čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, ve výši 1 440 EUR/t. |
| --- | --- |

(197)

Dovoz z Tchaj-wanu představoval na začátku posuzovaného období i v období přezkumného šetření podíl na trhu ve výši 3 %. Ačkoli dovozní cena 1 816 EUR/t v období přezkumného šetření byla o něco nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie, značně převyšovala cenu čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, ve výši 1 440 EUR/t.

| (198) | Komise proto dospěla k závěru, že ačkoli dovoz z Tchaj-wanu mohl k újmě výrobního odvětví Unie přispět, neoslabuje příčinnou souvislost, neboť objem dovozu z Tchaj-wanu představuje pouze zlomek dovozu od čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, jeho cena byla podstatně vyšší než cena dovozu od čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, a nemá natolik velký vliv, aby vytvářel tlak na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(198)

Komise proto dospěla k závěru, že ačkoli dovoz z Tchaj-wanu mohl k újmě výrobního odvětví Unie přispět, neoslabuje příčinnou souvislost, neboť objem dovozu z Tchaj-wanu představuje pouze zlomek dovozu od čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, jeho cena byla podstatně vyšší než cena dovozu od čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, a nemá natolik velký vliv, aby vytvářel tlak na výrobní odvětví Unie.

| (199) | Dovoz z Tchaj-wanu a Vietnamu, posuzovaný společně s dovozem od společnosti Hailide, neoslabil zjištěnou souvislost mezi dumpingovým dovozem od vyvážejících výrobců, na které se vztahují cla, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, v takové míře, aby tuto souvislost nebylo možné označit za skutečný a podstatný vztah příčiny a následku. Vývoz vyvážejících výrobců, na které se vztahují cla, představoval během období přezkumného šetření podíl na trhu Unie ve výši [29 % – 34 %] a prodával se za ceny v průměru podstatně nižší, než byly výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomuto rozsahu a výslednému cenovému tlaku tak dovoz z Tchaj-wanu, Vietnamu a od společnosti Hailide podstatným způsobem nesnížil relativní význam, který měl dumpingový dovoz vyvážejících výrobců, na které se vztahují cla, pro způsobení újmy. |
| --- | --- |

(199)

Dovoz z Tchaj-wanu a Vietnamu, posuzovaný společně s dovozem od společnosti Hailide, neoslabil zjištěnou souvislost mezi dumpingovým dovozem od vyvážejících výrobců, na které se vztahují cla, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, v takové míře, aby tuto souvislost nebylo možné označit za skutečný a podstatný vztah příčiny a následku. Vývoz vyvážejících výrobců, na které se vztahují cla, představoval během období přezkumného šetření podíl na trhu Unie ve výši [29 % – 34 %] a prodával se za ceny v průměru podstatně nižší, než byly výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomuto rozsahu a výslednému cenovému tlaku tak dovoz z Tchaj-wanu, Vietnamu a od společnosti Hailide podstatným způsobem nesnížil relativní význam, který měl dumpingový dovoz vyvážejících výrobců, na které se vztahují cla, pro způsobení újmy.

3.8.2.3.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (200) | Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 14


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | 21 674 | 19 603 | 18 729 | 21 299 |
| Index | 100 | 90 | 86 | 98 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 2 208 | 2 161 | 1 767 | 2 272 |
| Index | 100 | 98 | 80 | 103 |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(200)

Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 14

Tabulka 14

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem vývozu (v tunách)

21 674

19 603

18 729

21 299

Index

Index

100

100

90

90

86

86

98

98

Průměrná cena (v EUR za tunu)

2 208

2 161

1 767

2 272

Index

Index

100

100

98

98

80

80

103

103

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (201) | Přestože objem vývozu v posuzovaném období vykazoval podobný trend jako prodej na trhu Unie, v období přezkumného šetření byl objem pouze o 2 % nižší než v roce 2018 a obnovil se rychleji než prodej na trhu Unie, který byl stále o 5 % nižší než v roce 2018. |
| --- | --- |

(201)

Přestože objem vývozu v posuzovaném období vykazoval podobný trend jako prodej na trhu Unie, v období přezkumného šetření byl objem pouze o 2 % nižší než v roce 2018 a obnovil se rychleji než prodej na trhu Unie, který byl stále o 5 % nižší než v roce 2018.

| (202) | Průměrná cena vývozu byla v každém roce zřetelně vyšší než prodejní cena na trhu EU, přičemž v období přezkumného šetření byla vyšší o více než 10 %. Průměrná cena za vývoz kopírovala vývoj cen na trhu EU. Zatímco však v roce 2020 vývozní cena zaznamenala výraznější pokles, v období přezkumného šetření stoupala rychleji než ceny na trhu EU a dosáhla úrovně o 3 % vyšší než průměrná cena v roce 2018, zatímco prodejní cena na trhu EU byla v období přezkumného šetření stále o 4 % nižší než cena v roce 2018. |
| --- | --- |

(202)

Průměrná cena vývozu byla v každém roce zřetelně vyšší než prodejní cena na trhu EU, přičemž v období přezkumného šetření byla vyšší o více než 10 %. Průměrná cena za vývoz kopírovala vývoj cen na trhu EU. Zatímco však v roce 2020 vývozní cena zaznamenala výraznější pokles, v období přezkumného šetření stoupala rychleji než ceny na trhu EU a dosáhla úrovně o 3 % vyšší než průměrná cena v roce 2018, zatímco prodejní cena na trhu EU byla v období přezkumného šetření stále o 4 % nižší než cena v roce 2018.

| (203) | Ze srovnání vyplývá, že výrobci v Unii jsou silně vázáni na trh Unie, přičemž jsou schopni dosáhnout vyšších cen při prodeji na vývoz. |
| --- | --- |

(203)

Ze srovnání vyplývá, že výrobci v Unii jsou silně vázáni na trh Unie, přičemž jsou schopni dosáhnout vyšších cen při prodeji na vývoz.

| (204) | Komise proto dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k újmě, ale naopak přispěla k omezení ztráty. |
| --- | --- |

(204)

Komise proto dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k újmě, ale naopak přispěla k omezení ztráty.

3.8.2.4.   Vlastní spotřeba

Vlastní spotřeba

| (205) | Vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření podstatně stoupla. V posuzovaném období se zvýšila o 39 %. Rozhodnutí zvýšit vlastní spotřebu za účelem prodeje navazujících výrobků na vyšší výrobní úrovni je však přímým důsledkem toho, že na volném trhu nebylo z důvodu cenového tlaku dumpingového dovozu možné dosáhnout spravedlivé tržní ceny vysokopevnostních nití z polyesterů. Komise proto dospěla k závěru, že se nejedná o faktor, který by přispěl k újmě. |
| --- | --- |

(205)

Vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření podstatně stoupla. V posuzovaném období se zvýšila o 39 %. Rozhodnutí zvýšit vlastní spotřebu za účelem prodeje navazujících výrobků na vyšší výrobní úrovni je však přímým důsledkem toho, že na volném trhu nebylo z důvodu cenového tlaku dumpingového dovozu možné dosáhnout spravedlivé tržní ceny vysokopevnostních nití z polyesterů. Komise proto dospěla k závěru, že se nejedná o faktor, který by přispěl k újmě.

3.8.2.5.   Vysoké ceny energie a inflace

Vysoké ceny energie a inflace

| (206) | V reakci na připomínky žadatele týkající se vývoje po období přezkumného šetření několik uživatelů spolu se sdružením uživatelů tvrdilo, že rostoucí náklady na energii a inflační krize narušují příčinnou souvislost mezi dovozem čínských vysokopevnostních nití z polyesterů a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. K růstu nákladů na energii a inflaci, jak uvedl žadatel, však došlo až po období přezkumného šetření. Uživatelé neposkytli podrobné informace o tom, že by k tomuto vývoji došlo během období přezkumného šetření. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(206)

V reakci na připomínky žadatele týkající se vývoje po období přezkumného šetření několik uživatelů spolu se sdružením uživatelů tvrdilo, že rostoucí náklady na energii a inflační krize narušují příčinnou souvislost mezi dovozem čínských vysokopevnostních nití z polyesterů a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. K růstu nákladů na energii a inflaci, jak uvedl žadatel, však došlo až po období přezkumného šetření. Uživatelé neposkytli podrobné informace o tom, že by k tomuto vývoji došlo během období přezkumného šetření. Komise proto toto tvrzení zamítla.

3.8.3.   
  Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (207) | Existuje jasná časová shoda mezi významným objemem vývozu vývozců z Číny, na které se v současné době vztahují cla, a zhoršením situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(207)

Existuje jasná časová shoda mezi významným objemem vývozu vývozců z Číny, na které se v současné době vztahují cla, a zhoršením situace výrobního odvětví Unie.

| (208) | Komise rovněž prošetřila další faktory újmy a nezjistila žádný další faktor, který by oslabil příčinnou souvislost mezi tímto vývozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(208)

Komise rovněž prošetřila další faktory újmy a nezjistila žádný další faktor, který by oslabil příčinnou souvislost mezi tímto vývozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

| (209) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že dumpingový vývoz čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, podstatně přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a že žádné jiné činitele, ať už posuzované jednotlivě, či společně, neoslabují příčinnou souvislost mezi dumpingovým vývozem čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(209)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že dumpingový vývoz čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, podstatně přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a že žádné jiné činitele, ať už posuzované jednotlivě, či společně, neoslabují příčinnou souvislost mezi dumpingovým vývozem čínských vývozců, na které se v současné době vztahují cla, a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

3.9.   Pravděpodobnost přetrvání újmy

Pravděpodobnost přetrvání újmy

| (210) | Ve 180. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že v období přezkumného šetření byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posoudila, zda existuje pravděpodobnost přetrvání újmy působené dumpingovým dovozem z Číny, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(210)

Ve 180. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že v období přezkumného šetření byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posoudila, zda existuje pravděpodobnost přetrvání újmy působené dumpingovým dovozem z Číny, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (211) | V této souvislosti analyzovala Komise tyto prvky: výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Číně a vztah mezi čínskými vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii. |
| --- | --- |

(211)

V této souvislosti analyzovala Komise tyto prvky: výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Číně a vztah mezi čínskými vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii.

3.9.1.   
  Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

| (212) | Jak je podrobně analyzováno v oddíle 3.5.1, v porovnání s velikostí trhu Unie disponují čínští výrobci obrovskými nadbytečnými kapacitami, které pravděpodobně neabsorbuje domácí spotřeba ani vývoz do jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(212)

Jak je podrobně analyzováno v oddíle 3.5.1, v porovnání s velikostí trhu Unie disponují čínští výrobci obrovskými nadbytečnými kapacitami, které pravděpodobně neabsorbuje domácí spotřeba ani vývoz do jiných třetích zemí.

3.9.2.   
  Vztah mezi čínskými cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii

Vztah mezi čínskými cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii

| (213) | Jak je podrobně analyzováno v oddíle 3.5.2, trh Unie zůstává pro čínské vývozce největším vývozním trhem, a to i díky atraktivní cenové úrovni. I při zavedení antidumpingových cel jsou totiž čínské ceny stále nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to v průměru o 26 %. Zatímco cena v USA (druhý největší vývozní trh v období přezkumného šetření) se pohybuje na podobné úrovni jako ceny v Unii, čínská vývozní cena na korejském trhu je přibližně o 10 % nižší než vývozní ceny v Unii. Atraktivitu trhu Unie dále zvyšují opatření na ochranu obchodu uplatňovaná na jiných vývozních trzích. |
| --- | --- |

(213)

Jak je podrobně analyzováno v oddíle 3.5.2, trh Unie zůstává pro čínské vývozce největším vývozním trhem, a to i díky atraktivní cenové úrovni. I při zavedení antidumpingových cel jsou totiž čínské ceny stále nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to v průměru o 26 %. Zatímco cena v USA (druhý největší vývozní trh v období přezkumného šetření) se pohybuje na podobné úrovni jako ceny v Unii, čínská vývozní cena na korejském trhu je přibližně o 10 % nižší než vývozní ceny v Unii. Atraktivitu trhu Unie dále zvyšují opatření na ochranu obchodu uplatňovaná na jiných vývozních trzích.

| (214) | Proto je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci by se i nadále dopouštěli agresivních cenových praktik, aby zvýšili svůj (již tak vysoký) podíl na trhu Unie a aby na trhu Unie našli pro svou značnou nadměrnou kapacitu uplatnění. |
| --- | --- |

(214)

Proto je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci by se i nadále dopouštěli agresivních cenových praktik, aby zvýšili svůj (již tak vysoký) podíl na trhu Unie a aby na trhu Unie našli pro svou značnou nadměrnou kapacitu uplatnění.

3.9.3.   
  Závěr

Závěr

| (215) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k významnému nárůstu dumpingového dovozu z Číny za ceny působící újmu, a tedy k dalšímu zhoršení újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V důsledku toho by byla vážně ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(215)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k významnému nárůstu dumpingového dovozu z Číny za ceny působící újmu, a tedy k dalšímu zhoršení újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V důsledku toho by byla vážně ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie.

3.10.   Zájem unie

Zájem unie

| (216) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření na upravené úrovni cla po ukončení kombinovaného prozatímního přezkumu nebylo v rozporu se zájmem Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(216)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření na upravené úrovni cla po ukončení kombinovaného prozatímního přezkumu nebylo v rozporu se zájmem Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

| (217) | Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(217)

Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

| (218) | Na základě toho Komise nejdříve zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat. Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. |
| --- | --- |

(218)

Na základě toho Komise nejdříve zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat. Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie.

| (219) | Kromě toho Komise zkoumala dopad změny úrovně opatření vyplývající z prozatímního přezkumu na uživatele. Ačkoli samotný prozatímní přezkum nezahrnuje analýzu zájmu Unie, prodloužená opatření vyplývající z přezkumu před pozbytím platnosti v praxi nabudou účinku na úrovni cel, jak byla stanovena v prozatímním přezkumu, neboť oba postupy se časově shodují. Komise proto při analýze, zda existují závažné důvody, které by vedly k závěru, že zachování stávajících opatření není v zájmu Unie, zohlednila rovněž výši cel stanovenou v prozatímním přezkumu. |
| --- | --- |

(219)

Kromě toho Komise zkoumala dopad změny úrovně opatření vyplývající z prozatímního přezkumu na uživatele. Ačkoli samotný prozatímní přezkum nezahrnuje analýzu zájmu Unie, prodloužená opatření vyplývající z přezkumu před pozbytím platnosti v praxi nabudou účinku na úrovni cel, jak byla stanovena v prozatímním přezkumu, neboť oba postupy se časově shodují. Komise proto při analýze, zda existují závažné důvody, které by vedly k závěru, že zachování stávajících opatření není v zájmu Unie, zohlednila rovněž výši cel stanovenou v prozatímním přezkumu.

3.10.1.   
  Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (220) | Jak je vysvětleno ve 215. bodě odůvodnění, zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k významnému nárůstu dumpingového dovozu z Číny za ceny působící újmu, a tedy k dalšímu zhoršení újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V důsledku toho by byla vážně ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(220)

Jak je vysvětleno ve 215. bodě odůvodnění, zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k významnému nárůstu dumpingového dovozu z Číny za ceny působící újmu, a tedy k dalšímu zhoršení újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V důsledku toho by byla vážně ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie.

| (221) | Zachování opatření vůči Číně by proto výrobnímu odvětví Unie prospělo. |
| --- | --- |

(221)

Zachování opatření vůči Číně by proto výrobnímu odvětví Unie prospělo.

3.10.2.   
  Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (222) | Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, při současném přezkumném šetření nespolupracoval. |
| --- | --- |

(222)

Žádný z dovozců, kteří nejsou ve spojení, při současném přezkumném šetření nespolupracoval.

| (223) | Komise dospěla k závěru, že z pozice dovozců, kteří nejsou ve spojení, nevyplývají žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení opatření. |
| --- | --- |

(223)

Komise dospěla k závěru, že z pozice dovozců, kteří nejsou ve spojení, nevyplývají žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení opatření.

3.10.3.   
  Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (224) | Vysokopevnostní nitě z polyesterů se využívají k mnoha účelům. Existují dvě hlavní skupiny uživatelů vysokopevnostních nití z polyesterů: výrobci pneumatik, na které připadá odhadem 50 % poptávky po vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii, a výrobci technických tkanin, pásků, popruhů, řemenů, lan a pásů, na které rovněž připadá přibližně 50 % poptávky po vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii. Technické tkaniny, popruhy, řemeny, lana a pásy se používají v automobilovém průmyslu, při zvedání, zajišťování dopravy a pro různá použití ve strojních zařízeních. Vzhledem k vysokému množství způsobů využití je uživatelské odvětví v tomto segmentu značně roztříštěné. |
| --- | --- |

(224)

Vysokopevnostní nitě z polyesterů se využívají k mnoha účelům. Existují dvě hlavní skupiny uživatelů vysokopevnostních nití z polyesterů: výrobci pneumatik, na které připadá odhadem 50 % poptávky po vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii, a výrobci technických tkanin, pásků, popruhů, řemenů, lan a pásů, na které rovněž připadá přibližně 50 % poptávky po vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii. Technické tkaniny, popruhy, řemeny, lana a pásy se používají v automobilovém průmyslu, při zvedání, zajišťování dopravy a pro různá použití ve strojních zařízeních. Vzhledem k vysokému množství způsobů využití je uživatelské odvětví v tomto segmentu značně roztříštěné.

| (225) | Po zahájení přezkumu před pozbytím platnosti bylo osloveno 64 známých uživatelů a sdružení uživatelů v Unii, kteří byli vyzváni ke spolupráci. |
| --- | --- |

(225)

Po zahájení přezkumu před pozbytím platnosti bylo osloveno 64 známých uživatelů a sdružení uživatelů v Unii, kteří byli vyzváni ke spolupráci.

| (226) | Dva uživatelé odpověděli na dotazník v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a Komise jejich údaje ověřila. Po zahájení prozatímního přezkumu se přihlásilo dalších pět uživatelů spolu se sdružením uživatelů (celkem tedy devět uživatelů), aby se zúčastnili souběžných postupů. Uživatelé, kteří se přihlásili, spadají do segmentu výrobců technických tkanin, pásek, popruhů, řemenů, lan a pásů. Zúčastnění uživatelé představují více než 10 % spotřeby vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii. Žádný uživatel ze segmentu výrobců pneumatik se nepřihlásil. |
| --- | --- |

(226)

Dva uživatelé odpověděli na dotazník v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a Komise jejich údaje ověřila. Po zahájení prozatímního přezkumu se přihlásilo dalších pět uživatelů spolu se sdružením uživatelů (celkem tedy devět uživatelů), aby se zúčastnili souběžných postupů. Uživatelé, kteří se přihlásili, spadají do segmentu výrobců technických tkanin, pásek, popruhů, řemenů, lan a pásů. Zúčastnění uživatelé představují více než 10 % spotřeby vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii. Žádný uživatel ze segmentu výrobců pneumatik se nepřihlásil.

| (227) | Po poskytnutí konečných informací se k těmto informacím vyjádřilo deset uživatelů, jedno sdružení uživatelů a jeden integrovaný výrobce, který rovněž vyrábí tkané výrobky, a vyslovili se proti záměru Komise zvýšit úroveň antidumpingových cel oproti původním opatřením. |
| --- | --- |

(227)

Po poskytnutí konečných informací se k těmto informacím vyjádřilo deset uživatelů, jedno sdružení uživatelů a jeden integrovaný výrobce, který rovněž vyrábí tkané výrobky, a vyslovili se proti záměru Komise zvýšit úroveň antidumpingových cel oproti původním opatřením.

| (228) | Několik uživatelů spolu se sdružením uživatelů tvrdilo, že analýza Komise je založena na neúplných skutečnostech, neboť Komise ověřila pouze odpovědi dvou uživatelů zařazených do vzorku a nezohlednila připomínky ostatních uživatelských společností, které jsou malými a středními podniky, přestože nabídly, že své údaje nechají na místě nebo na dálku ověřit. |
| --- | --- |

(228)

Několik uživatelů spolu se sdružením uživatelů tvrdilo, že analýza Komise je založena na neúplných skutečnostech, neboť Komise ověřila pouze odpovědi dvou uživatelů zařazených do vzorku a nezohlednila připomínky ostatních uživatelských společností, které jsou malými a středními podniky, přestože nabídly, že své údaje nechají na místě nebo na dálku ověřit.

| (229) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Při analýze zájmu Unie Komise ve skutečnosti zohlednila připomínky všech uživatelů. Jelikož však dva uživatelé, které Komise ověřila, rovněž spadají do kategorie malých a středních podniků a jelikož jejich obchodní modely, potřeby v oblasti dodávek a finanční situace byly srovnatelné se společnostmi zastoupenými sdružením, Komise shledala, že k vyvození závěrů není nutné žádné další ověření. |
| --- | --- |

(229)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Při analýze zájmu Unie Komise ve skutečnosti zohlednila připomínky všech uživatelů. Jelikož však dva uživatelé, které Komise ověřila, rovněž spadají do kategorie malých a středních podniků a jelikož jejich obchodní modely, potřeby v oblasti dodávek a finanční situace byly srovnatelné se společnostmi zastoupenými sdružením, Komise shledala, že k vyvození závěrů není nutné žádné další ověření.

3.10.3.1.   Finanční dopad

Finanční dopad

| (230) | Zúčastnění uživatelé byli především proti zvýšení cla. Několik uživatelů tvrdilo, že při ukládání opatření v původním řízení Komise dosáhla správné rovnováhy mezi zájmy výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů v EU a uživatelských odvětví. Pokračování opatření na původní úrovni by proto uživatelské odvětví mohlo vstřebat. |
| --- | --- |

(230)

Zúčastnění uživatelé byli především proti zvýšení cla. Několik uživatelů tvrdilo, že při ukládání opatření v původním řízení Komise dosáhla správné rovnováhy mezi zájmy výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů v EU a uživatelských odvětví. Pokračování opatření na původní úrovni by proto uživatelské odvětví mohlo vstřebat.

| (231) | Na druhé straně by však podstatné zvýšení úrovně cel mohlo segment výrobců technických tkanin, pásků, popruhů, řemenů, lan a pásů výrazně poškodit. Přestože odvětví výroby pneumatik neposkytlo údaje, Komise shromáždila informace od výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, z nichž vyplývá, že vysokopevnostní nitě z polyesterů představují pouze nižší procento výrobních nákladů na pneumatiky. Komise proto dospěla k závěru, že finanční dopad opatření na toto uživatelské odvětví bude malý. |
| --- | --- |

(231)

Na druhé straně by však podstatné zvýšení úrovně cel mohlo segment výrobců technických tkanin, pásků, popruhů, řemenů, lan a pásů výrazně poškodit. Přestože odvětví výroby pneumatik neposkytlo údaje, Komise shromáždila informace od výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, z nichž vyplývá, že vysokopevnostní nitě z polyesterů představují pouze nižší procento výrobních nákladů na pneumatiky. Komise proto dospěla k závěru, že finanční dopad opatření na toto uživatelské odvětví bude malý.

| (232) | Z údajů uživatelů zařazených do vzorku je patrné, že produkty typu pásů obsahující vysokopevnostní nitě z polyesterů mají nízkou úroveň zisku. Komise však rovněž zjistila, že zvýšení nákladů na suroviny v minulosti umožnilo mírné zvýšení cen. Žádný z uživatelů zařazených do vzorku rovněž nevyrábí výhradně výrobky obsahující vysokopevnostní nitě z polyesterů a celková finanční situace těchto uživatelů je stabilní. Neověřené informace, které předložili uživatelé nezařazení do vzorku, tuto skutečnost nevyvrátily. Výše upravených cel se pohybuje v rozmezí od 9,7 % do 23,7 %, což představuje významné zvýšení oproti stávajícím clům, která se pohybují v rozmezí od 5,1 % do 9,8 %. Komise však poznamenala, že uživatelé mají stále možnost zvolit si vyvážejícího výrobce s nižší úrovní cel. |
| --- | --- |

(232)

Z údajů uživatelů zařazených do vzorku je patrné, že produkty typu pásů obsahující vysokopevnostní nitě z polyesterů mají nízkou úroveň zisku. Komise však rovněž zjistila, že zvýšení nákladů na suroviny v minulosti umožnilo mírné zvýšení cen. Žádný z uživatelů zařazených do vzorku rovněž nevyrábí výhradně výrobky obsahující vysokopevnostní nitě z polyesterů a celková finanční situace těchto uživatelů je stabilní. Neověřené informace, které předložili uživatelé nezařazení do vzorku, tuto skutečnost nevyvrátily. Výše upravených cel se pohybuje v rozmezí od 9,7 % do 23,7 %, což představuje významné zvýšení oproti stávajícím clům, která se pohybují v rozmezí od 5,1 % do 9,8 %. Komise však poznamenala, že uživatelé mají stále možnost zvolit si vyvážejícího výrobce s nižší úrovní cel.

| (233) | Komise proto dospěla k závěru, že ani finanční dopad revidovaného rozpětí cla na uživatele nepředstavuje přesvědčivý argument proti zachování platnosti opatření na revidované úrovni. |
| --- | --- |

(233)

Komise proto dospěla k závěru, že ani finanční dopad revidovaného rozpětí cla na uživatele nepředstavuje přesvědčivý argument proti zachování platnosti opatření na revidované úrovni.

| (234) | Po poskytnutí konečných informací deset uživatelů, zmíněné sdružení uživatelů i integrovaný výrobce tvrdili, že dodatečné zvýšení nákladů v důsledku zvýšení cla na jejich hlavní surovinu dále oslabí jejich postavení jakožto výrobců se sídlem v EU v rámci hospodářské soutěže. Uvedli řadu příkladů nabídek čínských výrobců navazujících výrobků vyráběných z vysokopevnostních nití z polyesterů, které byly předloženy evropským odběratelům a jejichž ceny se velmi blížily ceně vysokopevnostních nití z polyesterů po přidání navrhovaných cel, nebo byly dokonce nižší. Tvrdili, že největším problémem zvýšených antidumpingových cel na vysokopevnostní nitě z polyesterů je to, že se nevztahují na navazující výrobky, jako jsou tkaniny, řemeny, stahovací popruhy, kulaté smyčky a zvedací popruhy. |
| --- | --- |

(234)

Po poskytnutí konečných informací deset uživatelů, zmíněné sdružení uživatelů i integrovaný výrobce tvrdili, že dodatečné zvýšení nákladů v důsledku zvýšení cla na jejich hlavní surovinu dále oslabí jejich postavení jakožto výrobců se sídlem v EU v rámci hospodářské soutěže. Uvedli řadu příkladů nabídek čínských výrobců navazujících výrobků vyráběných z vysokopevnostních nití z polyesterů, které byly předloženy evropským odběratelům a jejichž ceny se velmi blížily ceně vysokopevnostních nití z polyesterů po přidání navrhovaných cel, nebo byly dokonce nižší. Tvrdili, že největším problémem zvýšených antidumpingových cel na vysokopevnostní nitě z polyesterů je to, že se nevztahují na navazující výrobky, jako jsou tkaniny, řemeny, stahovací popruhy, kulaté smyčky a zvedací popruhy.

| (235) | Po poskytnutí konečných informací žadatelé rovněž tvrdili, že hlavní obavy uživatelů souvisejí s nekalou soutěží, které čelí ze strany Číny na navazujících trzích. V případě zvýšení úrovně antidumpingových cel na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů by se tato obava ještě prohloubila. Uživatelé pak opakovaně uvedli, že se nebrání prodloužení původních antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(235)

Po poskytnutí konečných informací žadatelé rovněž tvrdili, že hlavní obavy uživatelů souvisejí s nekalou soutěží, které čelí ze strany Číny na navazujících trzích. V případě zvýšení úrovně antidumpingových cel na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů by se tato obava ještě prohloubila. Uživatelé pak opakovaně uvedli, že se nebrání prodloužení původních antidumpingových opatření.

| (236) | S cílem řešit otázku nekalé hospodářské soutěže u navazujících výrobků požádalo pět uživatelů spolu se sdružením uživatelů Komisi o rozšíření cel na vysokopevnostní nitě z polyesterů obsažené v dovážených tažných popruzích a požárních hadicích. Odvolávali se na nařízení Komise o ocelových stožárech pro větrné elektrárny z Číny (89), v němž se antidumpingové clo vztahovalo nejen na stožáry pro větrné elektrárny, ale také na větrné turbíny, jejichž součástí jsou právě ocelové stožáry pro větrné elektrárny. |
| --- | --- |

(236)

S cílem řešit otázku nekalé hospodářské soutěže u navazujících výrobků požádalo pět uživatelů spolu se sdružením uživatelů Komisi o rozšíření cel na vysokopevnostní nitě z polyesterů obsažené v dovážených tažných popruzích a požárních hadicích. Odvolávali se na nařízení Komise o ocelových stožárech pro větrné elektrárny z Číny (89), v němž se antidumpingové clo vztahovalo nejen na stožáry pro větrné elektrárny, ale také na větrné turbíny, jejichž součástí jsou právě ocelové stožáry pro větrné elektrárny.

89

| (237) | Za prvé, Komise uznala, že konkurence ze strany čínských vývozců navazujících výrobků omezuje možnost uživatelů navýšením cen přenést dodatečné náklady na zvýšená cla. Možná nekalá hospodářská soutěž na úrovni uživatelů však nemůže sama o sobě představovat pádný důvod pro to, aby se neřešil dumping působící újmu zjištěný na předcházejícím trhu. Ačkoli uživatelé prokázali, že zvýšená cla na vysokopevnostní nitě z polyesterů je v hospodářské soutěži proti čínským výrobcům téhož výrobku znevýhodňují, uvedli rovněž, že ochrany proti těmto dovozům navazujících výrobků by bylo možné dosáhnout uložením antidumpingových cel na tyto výrobky. Neprokázali, že by pro uživatelské výrobní odvětví nebylo možné podat podnět k zahájení šetření proti potenciálně dumpingovému dovozu tkanin vyrobených z vysokopevnostních nití z polyesterů nebo jiných druhotných výrobků. |
| --- | --- |

(237)

Za prvé, Komise uznala, že konkurence ze strany čínských vývozců navazujících výrobků omezuje možnost uživatelů navýšením cen přenést dodatečné náklady na zvýšená cla. Možná nekalá hospodářská soutěž na úrovni uživatelů však nemůže sama o sobě představovat pádný důvod pro to, aby se neřešil dumping působící újmu zjištěný na předcházejícím trhu. Ačkoli uživatelé prokázali, že zvýšená cla na vysokopevnostní nitě z polyesterů je v hospodářské soutěži proti čínským výrobcům téhož výrobku znevýhodňují, uvedli rovněž, že ochrany proti těmto dovozům navazujících výrobků by bylo možné dosáhnout uložením antidumpingových cel na tyto výrobky. Neprokázali, že by pro uživatelské výrobní odvětví nebylo možné podat podnět k zahájení šetření proti potenciálně dumpingovému dovozu tkanin vyrobených z vysokopevnostních nití z polyesterů nebo jiných druhotných výrobků.

| (238) | Kromě toho mají uživatelé stále možnost volby čínského vyvážejícího výrobce s nižšími cly a mají možnost odebírat výrobky z jiných třetích zemí, jako je Jižní Korea, Tchaj-wan a Vietnam, které rovněž zvyšují svou výrobní kapacitu. |
| --- | --- |

(238)

Kromě toho mají uživatelé stále možnost volby čínského vyvážejícího výrobce s nižšími cly a mají možnost odebírat výrobky z jiných třetích zemí, jako je Jižní Korea, Tchaj-wan a Vietnam, které rovněž zvyšují svou výrobní kapacitu.

| (239) | Pokud jde o návrh rozšířit opatření na vysokopevnostní nitě z polyesterů použité v navazujících výrobcích, Komise uvedla, že na rozdíl od případu ocelových stožárů pro větrné elektrárny nejsou výrobky, na něž by se cla rozšířila, zahrnuty do definice výrobku, který je předmětem šetření. V případě ocelových stožárů pro větrné elektrárny totiž definice dotčeného výrobku již zahrnovala stožáry dovážené jako součásti větrných turbín: „Dotčeným výrobkem jsou určité komerční („utility scale“) ocelové stožáry pro větrné elektrárny, [...], v současnosti kódů KN ex 7308 20 00 (kód TARIC 7308200011) a ex 7308 90 98 (kód TARIC 7308909811),
  a jsou-li dováženy jako součást větrné turbíny
  , v současnosti kódů KN ex 8502 31 00, ...“ Komise v zásadě nemůže uložit clo na výrobek, který nebyl předmětem šetření. V tomto konkrétním případě se Komise domnívala, že by množství možných modifikací zahrnutých do navrhovaných kódů KN rozšířilo uplatňování cel nad rámec šetření. |
| --- | --- |

(239)

Pokud jde o návrh rozšířit opatření na vysokopevnostní nitě z polyesterů použité v navazujících výrobcích, Komise uvedla, že na rozdíl od případu ocelových stožárů pro větrné elektrárny nejsou výrobky, na něž by se cla rozšířila, zahrnuty do definice výrobku, který je předmětem šetření. V případě ocelových stožárů pro větrné elektrárny totiž definice dotčeného výrobku již zahrnovala stožáry dovážené jako součásti větrných turbín: „Dotčeným výrobkem jsou určité komerční („utility scale“) ocelové stožáry pro větrné elektrárny, [...], v současnosti kódů KN ex 7308 20 00 (kód TARIC 7308200011) a ex 7308 90 98 (kód TARIC 7308909811),
  a jsou-li dováženy jako součást větrné turbíny
  , v současnosti kódů KN ex 8502 31 00, ...“ Komise v zásadě nemůže uložit clo na výrobek, který nebyl předmětem šetření. V tomto konkrétním případě se Komise domnívala, že by množství možných modifikací zahrnutých do navrhovaných kódů KN rozšířilo uplatňování cel nad rámec šetření.

Dotčeným výrobkem jsou určité komerční („utility scale“) ocelové stožáry pro větrné elektrárny, [...], v současnosti kódů KN ex 7308 20 00 (kód TARIC 7308200011) a ex 7308 90 98 (kód TARIC 7308909811),

a jsou-li dováženy jako součást větrné turbíny

, v současnosti kódů KN ex 8502 31 00, ...

| (240) | Komise proto shledala, že návrh uživatelů by rozšířil rozsah šetření nad rámec použití. Proto byla žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(240)

Komise proto shledala, že návrh uživatelů by rozšířil rozsah šetření nad rámec použití. Proto byla žádost zamítnuta.

| (241) | Komise proto potvrdila svůj původní postoj k revidované výši cla. |
| --- | --- |

(241)

Komise proto potvrdila svůj původní postoj k revidované výši cla.

3.10.3.2.   Stabilita dodávek

Stabilita dodávek

| (242) | Uživatelé rovněž poukázali na nedostatečnou kapacitu výrobců v Unii. Spotřeba vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii činila v období přezkumného šetření 230 000 tun, což je o 73 % více než výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která činí pouze 134 000 tun. To svědčí o celkové potřebě dovozu. |
| --- | --- |

(242)

Uživatelé rovněž poukázali na nedostatečnou kapacitu výrobců v Unii. Spotřeba vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii činila v období přezkumného šetření 230 000 tun, což je o 73 % více než výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která činí pouze 134 000 tun. To svědčí o celkové potřebě dovozu.

| (243) | Po skončení období přezkumného šetření v roce 2022 navíc několik výrobců v Unii dočasně omezilo nebo zcela zastavilo výrobu v reakci na zvýšení cen energie v Evropě. Jednalo se však pouze o dočasné opatření, z něhož není patrné, že by vedlo k dlouhodobému snížení objemu výroby výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(243)

Po skončení období přezkumného šetření v roce 2022 navíc několik výrobců v Unii dočasně omezilo nebo zcela zastavilo výrobu v reakci na zvýšení cen energie v Evropě. Jednalo se však pouze o dočasné opatření, z něhož není patrné, že by vedlo k dlouhodobému snížení objemu výroby výrobců v Unii.

| (244) | Všichni spolupracující uživatelé tvrdili, že pro jejich segment nabízí takovou kvalitu vysokopevnostních nití z polyesterů používaných v jejich výrobcích pouze jeden výrobce v Unii, zatímco ostatní výrobci v Unii se do značné míry zaměřují na dodávky pro odvětví výroby pneumatik nebo jsou integrovanými konkurenty. Uživatelé dále tvrdili, že ostatní třetí země buď vyrábějí drahé specializované jakosti, jako například Jižní Korea, nebo nenabízejí dostatečnou kapacitu či kvalitu, s výjimkou Vietnamu. |
| --- | --- |

(244)

Všichni spolupracující uživatelé tvrdili, že pro jejich segment nabízí takovou kvalitu vysokopevnostních nití z polyesterů používaných v jejich výrobcích pouze jeden výrobce v Unii, zatímco ostatní výrobci v Unii se do značné míry zaměřují na dodávky pro odvětví výroby pneumatik nebo jsou integrovanými konkurenty. Uživatelé dále tvrdili, že ostatní třetí země buď vyrábějí drahé specializované jakosti, jako například Jižní Korea, nebo nenabízejí dostatečnou kapacitu či kvalitu, s výjimkou Vietnamu.

| (245) | Podíl vývozu z Vietnamu na trhu Unie představoval během období přezkumného šetření 5 %. Přesto však objem vietnamského vývozu dosáhl pouhých 12 000 tun, a pokrývá tak pouze zlomek dovozu potřebného k uspokojení poptávky na trhu Unie. Komise proto konstatovala, že k zajištění stability nabídky na trhu Unie je dovoz z Číny obecně nutný. |
| --- | --- |

(245)

Podíl vývozu z Vietnamu na trhu Unie představoval během období přezkumného šetření 5 %. Přesto však objem vietnamského vývozu dosáhl pouhých 12 000 tun, a pokrývá tak pouze zlomek dovozu potřebného k uspokojení poptávky na trhu Unie. Komise proto konstatovala, že k zajištění stability nabídky na trhu Unie je dovoz z Číny obecně nutný.

| (246) | Komise však v předchozím oddíle dospěla k závěru, že revidovaná cla v rozmezí od 9,7 % do 23,7 % nebudou na další dodávky z Číny působit prohibitivně, zejména vzhledem k tomu, že uživatelé mají možnost zvolit si vyvážejícího výrobce s nižšími cly. Prodloužení platnosti cel s revidovanými úrovněmi cla proto stabilitu dodávek neohrozí. |
| --- | --- |

(246)

Komise však v předchozím oddíle dospěla k závěru, že revidovaná cla v rozmezí od 9,7 % do 23,7 % nebudou na další dodávky z Číny působit prohibitivně, zejména vzhledem k tomu, že uživatelé mají možnost zvolit si vyvážejícího výrobce s nižšími cly. Prodloužení platnosti cel s revidovanými úrovněmi cla proto stabilitu dodávek neohrozí.

| (247) | Komise tudíž dospěla k závěru, že zájem uživatelů na stabilitě dodávek není závažným důvodem proti pokračování opatření. |
| --- | --- |

(247)

Komise tudíž dospěla k závěru, že zájem uživatelů na stabilitě dodávek není závažným důvodem proti pokračování opatření.

3.10.3.3.   Riziko přesunu výrobních kapacit mimo EU

Riziko přesunu výrobních kapacit mimo EU

| (248) | Několik uživatelů a integrovaný výrobce zdůraznili význam odvětví výroby tkanin a potahů z vysokopevnostních nití z polyesterů pro trh práce a skutečnost, že zvýšená cla na vysokopevnostní nitě z polyesterů mohou vést k přesunu výrobních kapacit mimo EU. Integrovaný výrobce tvrdil, že pracovní síla v EU, která se podílí na výrobě navazujících výrobků z vysokopevnostních nití z polyesterů, čítá přibližně 100 000 kvalifikovaných pracovníků. |
| --- | --- |

(248)

Několik uživatelů a integrovaný výrobce zdůraznili význam odvětví výroby tkanin a potahů z vysokopevnostních nití z polyesterů pro trh práce a skutečnost, že zvýšená cla na vysokopevnostní nitě z polyesterů mohou vést k přesunu výrobních kapacit mimo EU. Integrovaný výrobce tvrdil, že pracovní síla v EU, která se podílí na výrobě navazujících výrobků z vysokopevnostních nití z polyesterů, čítá přibližně 100 000 kvalifikovaných pracovníků.

| (249) | Komise uznala, že odvětví tkanin a potahů z vysokopevnostních nití z polyesterů je pro trh práce v EU důležitým zaměstnavatelem. Jak je však uvedeno v 238. a 240. bodě odůvodnění, uživatelé mají i nadále možnost získávat zdroje při nižším rozpětí cel nebo z jiných třetích zemí a očekávaný finanční dopad revidovaných cel nepředstavuje přesvědčivý důvod pro to, aby cla nebyla uložena. Na podporu těchto tvrzení navíc nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy. |
| --- | --- |

(249)

Komise uznala, že odvětví tkanin a potahů z vysokopevnostních nití z polyesterů je pro trh práce v EU důležitým zaměstnavatelem. Jak je však uvedeno v 238. a 240. bodě odůvodnění, uživatelé mají i nadále možnost získávat zdroje při nižším rozpětí cel nebo z jiných třetích zemí a očekávaný finanční dopad revidovaných cel nepředstavuje přesvědčivý důvod pro to, aby cla nebyla uložena. Na podporu těchto tvrzení navíc nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy.

| (250) | Komise proto trvá na svých závěrech. |
| --- | --- |

(250)

Komise proto trvá na svých závěrech.

3.10.4.   
  Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (251) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby opatření uložená na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny nebyla zachována a aby jejich platnost v revidované výši nebyla prodloužena. |
| --- | --- |

(251)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby opatření uložená na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny nebyla zachována a aby jejich platnost v revidované výši nebyla prodloužena.

| (252) | Na základě výše uvedených připomínek uživatele, sdružení uživatelů a jednoho integrovaného výrobce Komise své posouzení potvrdila. |
| --- | --- |

(252)

Na základě výše uvedených připomínek uživatele, sdružení uživatelů a jednoho integrovaného výrobce Komise své posouzení potvrdila.

3.11.   Žádosti o pozastavení ze strany společností Unifull a OTIZ

Žádosti o pozastavení ze strany společností Unifull a OTIZ

| (253) | Dva čínští vyvážející výrobci, společnosti Unifull a OTIZ, tvrdili, že podmínky pro pozastavení opatření podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 byly splněny. Své tvrzení opírají o zvýšení čínských dovozních cen po období přezkumného šetření, jakož i o argument, že újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena energetickou krizí, nedostatkem polovodičů pro automobilový průmysl (což vedlo k poklesu poptávky po výrobcích z vysokopevnostních nití z polyesterů pro účely výrobního odvětví Unie) a poklesem nákladů na mezinárodní námořní dopravu. |
| --- | --- |

(253)

Dva čínští vyvážející výrobci, společnosti Unifull a OTIZ, tvrdili, že podmínky pro pozastavení opatření podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 byly splněny. Své tvrzení opírají o zvýšení čínských dovozních cen po období přezkumného šetření, jakož i o argument, že újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena energetickou krizí, nedostatkem polovodičů pro automobilový průmysl (což vedlo k poklesu poptávky po výrobcích z vysokopevnostních nití z polyesterů pro účely výrobního odvětví Unie) a poklesem nákladů na mezinárodní námořní dopravu.

| (254) | Podle těchto dvou vývozců by dovoz z Číny mohl pomoci navazujícímu výrobnímu odvětví EU překonat současný nedostatek dodávek a zabránit tomu, aby se ceny vysokopevnostních nití z polyesterů výrobců v Unii po skončení období přezkumného šetření zvýšily. |
| --- | --- |

(254)

Podle těchto dvou vývozců by dovoz z Číny mohl pomoci navazujícímu výrobnímu odvětví EU překonat současný nedostatek dodávek a zabránit tomu, aby se ceny vysokopevnostních nití z polyesterů výrobců v Unii po skončení období přezkumného šetření zvýšily.

| (255) | Podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení lze opatření pozastavit pouze tehdy, pokud se podmínky na trhu dočasně změnily do té míry, že je nepravděpodobné, že by se v důsledku pozastavení obnovila újma, a pozastavení je v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(255)

Podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení lze opatření pozastavit pouze tehdy, pokud se podmínky na trhu dočasně změnily do té míry, že je nepravděpodobné, že by se v důsledku pozastavení obnovila újma, a pozastavení je v zájmu Unie.

| (256) | Je pravda, že čínské ceny se po skončení období přezkumného šetření zvýšily o 36 %. Tyto vyšší čínské ceny jsou však stále na nižší úrovni než výrobní náklady výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření. Z toho vyplývá, že zvýšení čínských cen po skončení období přezkumného šetření nepřineslo změnu situace, v níž by se újma pravděpodobně neobnovila. Naopak, pozastavení opatření by vedlo k situaci, kdy by se současná situace výrobců v Unii, která jim působí újmu, vedle vysokých cen energie, ještě zhoršila tím, že by čelili dumpingovým cenám čínských konkurentů. Ačkoli je v zájmu uživatelů získat přístup k levnějším vysokopevnostním nitím z polyesterů, společnosti Unifull a OTIZ neuvedly žádný prvořadý důvod pro pozastavení opatření v zájmu Unie. Zájem uživatelů je v každém případě podrobně analyzován níže v oddíle 3.10. |
| --- | --- |

(256)

Je pravda, že čínské ceny se po skončení období přezkumného šetření zvýšily o 36 %. Tyto vyšší čínské ceny jsou však stále na nižší úrovni než výrobní náklady výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření. Z toho vyplývá, že zvýšení čínských cen po skončení období přezkumného šetření nepřineslo změnu situace, v níž by se újma pravděpodobně neobnovila. Naopak, pozastavení opatření by vedlo k situaci, kdy by se současná situace výrobců v Unii, která jim působí újmu, vedle vysokých cen energie, ještě zhoršila tím, že by čelili dumpingovým cenám čínských konkurentů. Ačkoli je v zájmu uživatelů získat přístup k levnějším vysokopevnostním nitím z polyesterů, společnosti Unifull a OTIZ neuvedly žádný prvořadý důvod pro pozastavení opatření v zájmu Unie. Zájem uživatelů je v každém případě podrobně analyzován níže v oddíle 3.10.

| (257) | Společnosti Unifull a OTIZ rovněž neupřesňují, jak údajné snížení nákladů na mezinárodní námořní dopravu souvisí se situací působící újmu výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(257)

Společnosti Unifull a OTIZ rovněž neupřesňují, jak údajné snížení nákladů na mezinárodní námořní dopravu souvisí se situací působící újmu výrobnímu odvětví Unie.

| (258) | Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(258)

Komise proto toto tvrzení zamítla.

3.12.   Závěr

Závěr

| (259) | Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že dochází k přetrvávání dumpingu působícího újmu, a je tedy v zájmu Unie, aby antidumpingová opatření na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny byla po skončení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována. |
| --- | --- |

(259)

Na základě výše uvedených skutečností Komise zjistila, že dochází k přetrvávání dumpingu působícího újmu, a je tedy v zájmu Unie, aby antidumpingová opatření na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny byla po skončení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.

4.   ČÁSTEČNÝ PROZATÍMNÍ PŘEZKUM

ČÁSTEČNÝ PROZATÍMNÍ PŘEZKUM

4.1.   Zúčastněné strany a výběr vzorků

Zúčastněné strany a výběr vzorků

| (260) | V oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ji kontaktovaly a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu výslovně informovala žadatele, výrobce v Číně, dovozce v Unii, o nichž je známo, že se jich šetření týká, jakož i čínské orgány, a vyzvala je k účasti na šetření. |
| --- | --- |

(260)

V oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ji kontaktovaly a zúčastnily se šetření. Kromě toho Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu výslovně informovala žadatele, výrobce v Číně, dovozce v Unii, o nichž je známo, že se jich šetření týká, jakož i čínské orgány, a vyzvala je k účasti na šetření.

| (261) | Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení částečného prozatímního přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(261)

Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení částečného prozatímního přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (262) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(262)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

4.1.1.   
  Výběr vzorku vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení

Výběr vzorku vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (263) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Číně a dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v příslušném oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Číny při Unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(263)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Číně a dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v příslušném oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Číny při Unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (264) | Jeden dovozce, který není ve spojení, se přihlásil jako zúčastněná strana, ale neposkytl požadované informace týkající se výběru vzorku. Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností ze dvou obchodních skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tyto společnosti představovaly více než 70 % odhadovaného celkového dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu a na který se vztahují opatření, do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení měli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány dotčené země příležitost vyjádřit se k výběru vzorku. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(264)

Jeden dovozce, který není ve spojení, se přihlásil jako zúčastněná strana, ale neposkytl požadované informace týkající se výběru vzorku. Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností ze dvou obchodních skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Tyto společnosti představovaly více než 70 % odhadovaného celkového dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu a na který se vztahují opatření, do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení měli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány dotčené země příležitost vyjádřit se k výběru vzorku. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

4.1.2.   
  Žádost o individuální zjišťování

Žádost o individuální zjišťování

| (265) | Jeden vyvážející výrobce v Číně (Oriental Industries (Suzhou) Ltd, dále jen „OTIZ“) požádal o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložil odpověď na dotazník. Je třeba poznamenat, že prozatímní přezkum probíhal souběžně s šetřením před pozbytím platnosti a šetřením zahájeným na základě článku 5 základního nařízení. Vzhledem ke zvýšené složitosti provádění souběžných, vzájemně odlišných posouzení v rámci tří šetření týkajících se vysokopevnostních nití z polyesterů se Komise domnívala, že posouzení žádosti by i v konečné fázi šetření představovalo nadměrnou a nepřiměřenou zátěž a bránilo by řádnému a včasnému dokončení šetření. Žádné individuální zjišťování proto nebylo společnosti OTIZ přiznáno. |
| --- | --- |

(265)

Jeden vyvážející výrobce v Číně (Oriental Industries (Suzhou) Ltd, dále jen „OTIZ“) požádal o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložil odpověď na dotazník. Je třeba poznamenat, že prozatímní přezkum probíhal souběžně s šetřením před pozbytím platnosti a šetřením zahájeným na základě článku 5 základního nařízení. Vzhledem ke zvýšené složitosti provádění souběžných, vzájemně odlišných posouzení v rámci tří šetření týkajících se vysokopevnostních nití z polyesterů se Komise domnívala, že posouzení žádosti by i v konečné fázi šetření představovalo nadměrnou a nepřiměřenou zátěž a bránilo by řádnému a včasnému dokončení šetření. Žádné individuální zjišťování proto nebylo společnosti OTIZ přiznáno.

4.2.   Odpovědi na dotazník a křížové kontroly na dálku

Odpovědi na dotazník a křížové kontroly na dálku

| (266) | Komise zaslala čínské vládě dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(266)

Komise zaslala čínské vládě dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

| (267) | Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Stejné dotazníky byly v den zahájení přezkumu zpřístupněny rovněž na internetu. |
| --- | --- |

(267)

Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Stejné dotazníky byly v den zahájení přezkumu zpřístupněny rovněž na internetu.

| (268) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří skupin vyvážejících výrobců (od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od společnosti OTIZ). |
| --- | --- |

(268)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od tří skupin vyvážejících výrobců (od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od společnosti OTIZ).

| (269) | Vzhledem k výskytu onemocnění COVID-19 a opatřením omezujícím volný pohyb osob zavedeným různými třetími zeměmi nemohla Komise provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení v prostorách vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(269)

Vzhledem k výskytu onemocnění COVID-19 a opatřením omezujícím volný pohyb osob zavedeným různými třetími zeměmi nemohla Komise provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení v prostorách vyvážejících výrobců.

| (270) | Komise místo toho provedla křížovou kontrolu na dálku u všech informací, které považovala za nezbytné pro svá zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (90). |
| --- | --- |

(270)

Komise místo toho provedla křížovou kontrolu na dálku u všech informací, které považovala za nezbytné pro svá zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (90).

90

| (271) | Komise provedla křížové kontroly na dálku u těchto vyvážejících výrobců:






  — | Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. a Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. (dále společně jen „Unifull“), |
| --- | --- | --- |

(271)

Komise provedla křížové kontroly na dálku u těchto vyvážejících výrobců:

—

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. a Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. (dále společně jen „Unifull“),

| — | Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. (dále jen „Guxiandao“). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. (dále jen „Guxiandao“).

4.3.   Požadavek na pozastavení

Požadavek na pozastavení

| (272) | Jak je uvedeno výše ve 253. bodě odůvodnění, dva čínští vývozci, společnosti Unifull a OTIZ, tvrdili, že podmínky pro pozastavení opatření podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 byly splněny. |
| --- | --- |

(272)

Jak je uvedeno výše ve 253. bodě odůvodnění, dva čínští vývozci, společnosti Unifull a OTIZ, tvrdili, že podmínky pro pozastavení opatření podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 byly splněny.

| (273) | Komise toto tvrzení zamítla i s ohledem na prozatímní přezkum z důvodů vysvětlených ve 253. až 258. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(273)

Komise toto tvrzení zamítla i s ohledem na prozatímní přezkum z důvodů vysvětlených ve 253. až 258. bodě odůvodnění.

4.4.   Následný postup

Následný postup

| (274) | Dne 20. února 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá revidovat výši antidumpingových cel. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(274)

Dne 20. února 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá revidovat výši antidumpingových cel. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (275) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(275)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty.

4.5.   Dumping

Dumping

4.5.1.   
  Stanovení běžné hodnoty

Stanovení běžné hodnoty

| (276) | Jak je uvedeno v oddíle 3.4.4.1 výše, Komise dospěla k závěru, že pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny, není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně, a to vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(276)

Jak je uvedeno v oddíle 3.4.4.1 výše, Komise dospěla k závěru, že pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny, není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně, a to vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

| (277) | Komise proto v částečném prozatímním přezkumu přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, tj. na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(277)

Komise proto v částečném prozatímním přezkumu přikročila k určení běžné hodnoty výpočtem výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, tj. na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (278) | Jak vyplývá z analýzy uvedené v oddíle 3.4.4.2, Turecko splnilo kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(278)

Jak vyplývá z analýzy uvedené v oddíle 3.4.4.2, Turecko splnilo kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi.

| (279) | Jako doplnění k první poznámce (viz 39. až 40. bod odůvodnění) a po analýze připomínek, které k této poznámce obdržela, Komise vydala dne 30. listopadu 2022 druhou poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „druhá poznámka“) (první poznámka a druhá poznámka jsou dále souhrnně označovány jako „poznámky“). |
| --- | --- |

(279)

Jako doplnění k první poznámce (viz 39. až 40. bod odůvodnění) a po analýze připomínek, které k této poznámce obdržela, Komise vydala dne 30. listopadu 2022 druhou poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „druhá poznámka“) (první poznámka a druhá poznámka jsou dále souhrnně označovány jako „poznámky“).

| (280) | Ve druhé poznámce Komise aktualizovala seznam výrobních faktorů a informovala zúčastněné strany o svém záměru použít Turecko jako reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. Rovněž zúčastněným stranám sdělila, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě veřejně dostupných finančních výkazů výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku. Kromě toho byla vydána dodatečná poznámka, která obsahovala revidované směnné kurzy pro řadu referenčních hodnot a také podrobnější údaje o referenční hodnotě pro výpočet nákladů na pracovní sílu a která byla dne 16. prosince 2022 vložena do veřejně přístupného spisu. |
| --- | --- |

(280)

Ve druhé poznámce Komise aktualizovala seznam výrobních faktorů a informovala zúčastněné strany o svém záměru použít Turecko jako reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. Rovněž zúčastněným stranám sdělila, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě veřejně dostupných finančních výkazů výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku. Kromě toho byla vydána dodatečná poznámka, která obsahovala revidované směnné kurzy pro řadu referenčních hodnot a také podrobnější údaje o referenční hodnotě pro výpočet nákladů na pracovní sílu a která byla dne 16. prosince 2022 vložena do veřejně přístupného spisu.

| (281) | Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k poznámkám vyjádřily. Komise obdržela připomínky od všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i od žadatele (který jako reprezentativní zemi podpořil Turecko) a skupiny uživatelů (společnosti IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex a Jakob Eschbach). Argumenty stran jsou uvedeny v oddíle 4.5.3 níže. |
| --- | --- |

(281)

Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k poznámkám vyjádřily. Komise obdržela připomínky od všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i od žadatele (který jako reprezentativní zemi podpořil Turecko) a skupiny uživatelů (společnosti IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex a Jakob Eschbach). Argumenty stran jsou uvedeny v oddíle 4.5.3 níže.

4.5.2.   
  Připomínky zúčastněných stran k existenci podstatných zkreslení

Připomínky zúčastněných stran k existenci podstatných zkreslení

| (282) | V návaznosti na zjištění existence podstatných zkreslení v souladu s čl. 2 odst. 6a základního nařízení, jak je uvedeno výše v oddíle 3.4.4.1, byly v souvislosti s částečným prozatímním přezkumem obdrženy následující připomínky, kterými se Komise zabývala níže uvedeným způsobem. |
| --- | --- |

(282)

V návaznosti na zjištění existence podstatných zkreslení v souladu s čl. 2 odst. 6a základního nařízení, jak je uvedeno výše v oddíle 3.4.4.1, byly v souvislosti s částečným prozatímním přezkumem obdrženy následující připomínky, kterými se Komise zabývala níže uvedeným způsobem.

| (283) | V průběhu šetření byly obdrženy připomínky od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, společnosti OTIZ a skupiny uživatelů. |
| --- | --- |

(283)

V průběhu šetření byly obdrženy připomínky od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, společnosti OTIZ a skupiny uživatelů.

| (284) | Ve svých připomínkách k první poznámce společnost Guxiandao, kromě toho, že uvedla, že použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení není slučitelné s pravidly WTO, tvrdila, že analýza v žádosti týkající se existence podstatných zkreslení – v Číně obecně i konkrétně v souvislosti se společností Guxiandao – je chybná, a to z následujících důvodů: i) tvrzení v žádosti o prozatímní přezkum jsou obecné povahy – například pokud jde o náklady na energii nebo pracovní sílu – a týkají se spíše Číny nebo jejího chemického odvětví než trhu s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů; tvrzení se rovněž opírají výhradně o zprávu, místo aby byla založena na skutečných důkazech; ii) žadatel se při posuzování existence podstatných zkreslení opírá o podpůrné důkazy, které jsou buď bezpředmětné (obvykle zastaralé), nebo věcně nesprávné, a uvádí skutečnosti, které v minulosti narušovaly hospodářskou soutěž a které již podle čínského práva neexistují; iii) suroviny PTA a MEG jsou dvě komodity, s nimiž se obchoduje v celosvětovém měřítku a jejichž ceny jsou transparentní a v souladu s mezinárodními cenami, a proto je tvrzení v žádosti o zkreslení jejich cen v Číně chybné; iv) žadatel nepředložil žádné skutečné a konkrétní důkazy, pokud jde o faktory uvedené v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, a proto nelze učinit platný závěr o existenci podstatných zkreslení. |
| --- | --- |

(284)

Ve svých připomínkách k první poznámce společnost Guxiandao, kromě toho, že uvedla, že použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení není slučitelné s pravidly WTO, tvrdila, že analýza v žádosti týkající se existence podstatných zkreslení – v Číně obecně i konkrétně v souvislosti se společností Guxiandao – je chybná, a to z následujících důvodů: i) tvrzení v žádosti o prozatímní přezkum jsou obecné povahy – například pokud jde o náklady na energii nebo pracovní sílu – a týkají se spíše Číny nebo jejího chemického odvětví než trhu s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů; tvrzení se rovněž opírají výhradně o zprávu, místo aby byla založena na skutečných důkazech; ii) žadatel se při posuzování existence podstatných zkreslení opírá o podpůrné důkazy, které jsou buď bezpředmětné (obvykle zastaralé), nebo věcně nesprávné, a uvádí skutečnosti, které v minulosti narušovaly hospodářskou soutěž a které již podle čínského práva neexistují; iii) suroviny PTA a MEG jsou dvě komodity, s nimiž se obchoduje v celosvětovém měřítku a jejichž ceny jsou transparentní a v souladu s mezinárodními cenami, a proto je tvrzení v žádosti o zkreslení jejich cen v Číně chybné; iv) žadatel nepředložil žádné skutečné a konkrétní důkazy, pokud jde o faktory uvedené v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, a proto nelze učinit platný závěr o existenci podstatných zkreslení.

i)

ii)

iii)

iv)

| (285) | Podobně společnosti Unifull a OTIZ vyjádřily svůj názor, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení není slučitelný s články 2.2 a 2.2.1.1 antidumpingové dohody a s judikaturou WTO a že chybí důkazy o údajném podstatném zkreslení ve vztahu k čínskému výrobnímu odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů. Skupina uživatelů vznesla podobné tvrzení, kterým vyvážející výrobce podpořila. |
| --- | --- |

(285)

Podobně společnosti Unifull a OTIZ vyjádřily svůj názor, že čl. 2 odst. 6a základního nařízení není slučitelný s články 2.2 a 2.2.1.1 antidumpingové dohody a s judikaturou WTO a že chybí důkazy o údajném podstatném zkreslení ve vztahu k čínskému výrobnímu odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů. Skupina uživatelů vznesla podobné tvrzení, kterým vyvážející výrobce podpořila.

| (286) | Argumenty vznesené stranami nemohly být přijaty. Komise na úvod zdůraznila svůj postoj, že ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení jsou plně v souladu se závazky Evropské unie v rámci WTO. Pokud jde o argumenty týkající se údajně chybné analýzy podstatných zkreslení v žádosti o prozatímní přezkum, Komise především připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení stanoví povinnost shromažďovat údaje nezbytné k aplikaci této metodiky, bude-li na tomto základě zahájeno šetření. V důsledku toho Komise nevyvozovala závěry ohledně existence podstatných zkreslení, ale pouze považovala důkazy předložené žadatelem o podstatných zkresleních za dostatečné pro zahájení šetření. Kromě toho Komise poukázala na to, že některé typy zkreslení, které se v Číně vyskytují (například zkreslení týkající se energie nebo práce), mají průřezový charakter a ovlivňují celé čínské hospodářství, a tedy i ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady výrobku, který je předmětem přezkumu. Dále, pokud jde o prohlášení, že tvrzení v žádosti o prozatímní přezkum se opírají výhradně o zprávu a že jsou v každém případě založena na zastaralých nebo nepřesných informacích, Komise poukázala na to, že odkazuje-li se žádost na politické dokumenty 12. nebo 13. plánovacího cyklu, může se tím snažit prokázat nezměněnou povahu podstatných zkreslení. Kromě toho Komise připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. d) základního nařízení výslovně poskytuje výrobnímu odvětví Unie možnost vycházet při podávání podnětu či žádosti o přezkum z informací obsažených ve zprávě. Komise se proto domnívala, že důkazy uvedené v žádosti a zmíněné v příslušném oznámení o zahájení přezkumu jsou dostatečné, aby bylo možné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Pokud jde o tvrzení, že suroviny PTA a MEG jsou předmětem mezinárodního obchodu, a jejich ceny v Číně tudíž nejsou zkresleny, toto tvrzení je třeba zamítnout (aniž je dotčeno posouzení konkrétního tvrzení o nezkreslené povaze surovin pocházejících ze zahraničí, jak je uvedeno v 309. až 310. bodě odůvodnění), a to z důvodů uvedených výše, zejména v 98. až 100. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(286)

Argumenty vznesené stranami nemohly být přijaty. Komise na úvod zdůraznila svůj postoj, že ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení jsou plně v souladu se závazky Evropské unie v rámci WTO. Pokud jde o argumenty týkající se údajně chybné analýzy podstatných zkreslení v žádosti o prozatímní přezkum, Komise především připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení stanoví povinnost shromažďovat údaje nezbytné k aplikaci této metodiky, bude-li na tomto základě zahájeno šetření. V důsledku toho Komise nevyvozovala závěry ohledně existence podstatných zkreslení, ale pouze považovala důkazy předložené žadatelem o podstatných zkresleních za dostatečné pro zahájení šetření. Kromě toho Komise poukázala na to, že některé typy zkreslení, které se v Číně vyskytují (například zkreslení týkající se energie nebo práce), mají průřezový charakter a ovlivňují celé čínské hospodářství, a tedy i ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady výrobku, který je předmětem přezkumu. Dále, pokud jde o prohlášení, že tvrzení v žádosti o prozatímní přezkum se opírají výhradně o zprávu a že jsou v každém případě založena na zastaralých nebo nepřesných informacích, Komise poukázala na to, že odkazuje-li se žádost na politické dokumenty 12. nebo 13. plánovacího cyklu, může se tím snažit prokázat nezměněnou povahu podstatných zkreslení. Kromě toho Komise připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. d) základního nařízení výslovně poskytuje výrobnímu odvětví Unie možnost vycházet při podávání podnětu či žádosti o přezkum z informací obsažených ve zprávě. Komise se proto domnívala, že důkazy uvedené v žádosti a zmíněné v příslušném oznámení o zahájení přezkumu jsou dostatečné, aby bylo možné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Pokud jde o tvrzení, že suroviny PTA a MEG jsou předmětem mezinárodního obchodu, a jejich ceny v Číně tudíž nejsou zkresleny, toto tvrzení je třeba zamítnout (aniž je dotčeno posouzení konkrétního tvrzení o nezkreslené povaze surovin pocházejících ze zahraničí, jak je uvedeno v 309. až 310. bodě odůvodnění), a to z důvodů uvedených výše, zejména v 98. až 100. bodě odůvodnění.

4.5.3.   
  Připomínky stran k výběru reprezentativní země

Připomínky stran k výběru reprezentativní země

| (287) | Pokud jde o výběr reprezentativní země, skupina uživatelů v odpovědi na druhou poznámku navrhla, že nejvhodnější reprezentativní zemí je Korejská republika, a to vzhledem k úrovni hospodářského rozvoje, která je podobná jako v Číně, výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů, dostupnosti příslušných veřejných údajů a odpovídající úrovni sociální ochrany a ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

(287)

Pokud jde o výběr reprezentativní země, skupina uživatelů v odpovědi na druhou poznámku navrhla, že nejvhodnější reprezentativní zemí je Korejská republika, a to vzhledem k úrovni hospodářského rozvoje, která je podobná jako v Číně, výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů, dostupnosti příslušných veřejných údajů a odpovídající úrovni sociální ochrany a ochrany životního prostředí.

| (288) | Připomíná se, že pro účely určení zemí s úrovní hospodářského rozvoje podobnou Číně Komise na základě databáze Světové banky (91) zvažuje pouze země s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu. Korejská republika však byla v období přezkumného šetření i před ním Světovou bankou zařazena mezi země s „vysokými příjmy“, a proto ji nelze považovat za potenciální reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(288)

Připomíná se, že pro účely určení zemí s úrovní hospodářského rozvoje podobnou Číně Komise na základě databáze Světové banky (91) zvažuje pouze země s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu. Korejská republika však byla v období přezkumného šetření i před ním Světovou bankou zařazena mezi země s „vysokými příjmy“, a proto ji nelze považovat za potenciální reprezentativní zemi.

91

| (289) | Společnost Guxiandao ve své odpovědi na poznámky uvedla, že údaje databáze GTA týkající se hlavních surovin pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů jsou ve srovnání se statistikami z oficiálního datového portálu tureckého statistického úřadu nepřesné. Komise uvedla, že údaje týkající se Turecka uváděné v databázi GTA jsou založeny na všeobecném obchodním pohledu, zatímco údaje, které byly získány z oficiálního tureckého statistického portálu, jsou založeny na zvláštním obchodním pohledu (který nezahrnuje zboží, které vstupuje do zóny volného obchodu nebo celního skladu nebo z nich vystupuje). Rozdíly v údajích jsou tedy řádně odůvodněné a údaje GTA kvůli nim nelze považovat za nespolehlivé. Společnost Guxiandao proto nemůže oprávněně tvrdit, že údaje GTA jsou nepřesné, a její argument musí být zamítnut. |
| --- | --- |

(289)

Společnost Guxiandao ve své odpovědi na poznámky uvedla, že údaje databáze GTA týkající se hlavních surovin pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů jsou ve srovnání se statistikami z oficiálního datového portálu tureckého statistického úřadu nepřesné. Komise uvedla, že údaje týkající se Turecka uváděné v databázi GTA jsou založeny na všeobecném obchodním pohledu, zatímco údaje, které byly získány z oficiálního tureckého statistického portálu, jsou založeny na zvláštním obchodním pohledu (který nezahrnuje zboží, které vstupuje do zóny volného obchodu nebo celního skladu nebo z nich vystupuje). Rozdíly v údajích jsou tedy řádně odůvodněné a údaje GTA kvůli nim nelze považovat za nespolehlivé. Společnost Guxiandao proto nemůže oprávněně tvrdit, že údaje GTA jsou nepřesné, a její argument musí být zamítnut.

| (290) | Společnost Guxiandao dále v odpovědi na druhou poznámku uvedla, že ceny surovin v Turecku uvedené v příloze I (Seznam výrobních faktorů a jejich cen v Turecku) nejsou v souladu s cenami uvedenými pro Turecko v příloze II (Srovnání dovozních statistik potenciálních reprezentativních zemí). Komise poznamenala, že statistické údaje v příloze II jsou pouze hrubé údaje pro účely srovnání mezi různými zeměmi, agregované na úrovni HS6, a nezahrnují platná cla pro jednotlivé dovážející země. Údaje v příloze I naopak uvádějí hodnoty na úrovni tureckých vnitrostátních celních kódů a zahrnují i cla. Cenové úrovně v příloze I a příloze II proto nejsou totožné a argument strany je třeba zamítnout jako neopodstatněný. |
| --- | --- |

(290)

Společnost Guxiandao dále v odpovědi na druhou poznámku uvedla, že ceny surovin v Turecku uvedené v příloze I (Seznam výrobních faktorů a jejich cen v Turecku) nejsou v souladu s cenami uvedenými pro Turecko v příloze II (Srovnání dovozních statistik potenciálních reprezentativních zemí). Komise poznamenala, že statistické údaje v příloze II jsou pouze hrubé údaje pro účely srovnání mezi různými zeměmi, agregované na úrovni HS6, a nezahrnují platná cla pro jednotlivé dovážející země. Údaje v příloze I naopak uvádějí hodnoty na úrovni tureckých vnitrostátních celních kódů a zahrnují i cla. Cenové úrovně v příloze I a příloze II proto nejsou totožné a argument strany je třeba zamítnout jako neopodstatněný.

| (291) | V souvislosti s poskytnutím konečných informací společnost Guxiandao tvrdila, že v příloze I chyběl pracovní list pro výpočet úpravy dovozních cel, což znamenalo, že Komise neposkytla dostatečné informace. Komise zjistila, že údaje zahrnující ceny výrobních faktorů v Turecku byly automaticky vygenerovány z databáze GTA na úrovni tureckých vnitrostátních celních kódů (včetně všech konvenčních a preferenčních celních sazeb na základě databáze Market Access Map – MacMap), byly řádně zveřejněny a Komise je v tomto případě použila bez dalších úprav. Bylo poznamenáno, že Komise pro tento účel nevypracovala žádný další výpočtový list nebo podobný dokument. Proto musí být tvrzení společnosti Guxiandao zamítnuto. |
| --- | --- |

(291)

V souvislosti s poskytnutím konečných informací společnost Guxiandao tvrdila, že v příloze I chyběl pracovní list pro výpočet úpravy dovozních cel, což znamenalo, že Komise neposkytla dostatečné informace. Komise zjistila, že údaje zahrnující ceny výrobních faktorů v Turecku byly automaticky vygenerovány z databáze GTA na úrovni tureckých vnitrostátních celních kódů (včetně všech konvenčních a preferenčních celních sazeb na základě databáze Market Access Map – MacMap), byly řádně zveřejněny a Komise je v tomto případě použila bez dalších úprav. Bylo poznamenáno, že Komise pro tento účel nevypracovala žádný další výpočtový list nebo podobný dokument. Proto musí být tvrzení společnosti Guxiandao zamítnuto.

| (292) | Společnost Guxiandao tvrdila, že Turecko není vhodným kandidátem na reprezentativní zemi. Společnost za prvé uvedla, že znehodnocení měny a vysoká inflace v Turecku vedly k neobvyklým tržním podmínkám, které nevyhnutelně ovlivnily místní náklady a kvůli nimž je Turecko jako reprezentativní země zjevně nevhodné. Společnost Guxiandao v reakci na poskytnutí konečných informací zopakovala své tvrzení a dodala, že místní ceny a/nebo dovozní ceny do Turecka ovlivněné výrazným znehodnocením místní měny nelze považovat za nezkreslené ceny či referenční hodnoty. Za druhé, podle společnosti Guxiandao nelze společnost Kordsa Turecko považovat za výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů určených pro volný trh, protože její omezená výrobní kapacita polyesterových nití se používá hlavně, ne-li výlučně, k využití pro vlastní spotřebu při výrobě navazujících kordových tkanin pro pneumatiky. Tento názor podpořila i skupina uživatelů, která tvrdila, že společnost Kordsa Turecko používá vysokopevnostní nitě z polyesterů převážně pro svou vlastní výrobu materiálů určených pro pneumatiky. Společnost Guxiandao tvrdila, že výroba vysokopevnostních nití z polyesterů je pouze okrajovou a podřízenou činností na podporu výroby kordových tkanin a že převážná většina vnějších příjmů v segmentu průmyslových nití a kordových tkanin, ne-li všechny tyto příjmy, se týkají příjmů z prodeje průmyslových tkanin a nylonových přízí, a nikoli vysokopevnostních nití z polyesterů. Tento argument společnost Guxiandao zopakovala ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací. Strany dospěly k závěru, že finanční výsledek společnosti tedy není reprezentativním pro výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, a proto nejsou k dispozici žádné snadno dostupné finanční informace týkající se výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku. Za třetí, společnost Guxiandao v druhé poznámce tvrdila, že společnost Kordsa Turecko vyrábí pouze jeden konkrétní typ vysokopevnostních nití z polyesterů (nitě HMLS s vysokou přidanou hodnotou pro použití v automobilovém průmyslu), což ji činí nevhodnou pro účely reprezentativní země, jelikož provozní výsledek u jednoho typu výrobku není reprezentativní pro čínské výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, kteří vyrábějí širokou škálu typů výrobků. Závěrem společnost Guxiandao uvedla, že by Komise neměla zohledňovat ziskové rozpětí společnosti Kordsa Turecko a měla by použít přiměřenější ziskové rozpětí, které je reprezentativní pro čínské výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů. Společnost Guxiandao ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací tvrdila, že úroveň zisku 15,3 % stanovená Komisí je pro výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů příliš vysoká a že přiměřeným ukazatelem nezkresleného a přiměřeného zisku, kterého může výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů běžně dosáhnout, je tedy maximálně 6 % (což se rovná cílovému ziskovému rozpětí stanovenému v tomto případě pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě použití čl. 7 odst. 2 písm. c) základního nařízení). |
| --- | --- |

(292)

Společnost Guxiandao tvrdila, že Turecko není vhodným kandidátem na reprezentativní zemi. Společnost za prvé uvedla, že znehodnocení měny a vysoká inflace v Turecku vedly k neobvyklým tržním podmínkám, které nevyhnutelně ovlivnily místní náklady a kvůli nimž je Turecko jako reprezentativní země zjevně nevhodné. Společnost Guxiandao v reakci na poskytnutí konečných informací zopakovala své tvrzení a dodala, že místní ceny a/nebo dovozní ceny do Turecka ovlivněné výrazným znehodnocením místní měny nelze považovat za nezkreslené ceny či referenční hodnoty. Za druhé, podle společnosti Guxiandao nelze společnost Kordsa Turecko považovat za výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů určených pro volný trh, protože její omezená výrobní kapacita polyesterových nití se používá hlavně, ne-li výlučně, k využití pro vlastní spotřebu při výrobě navazujících kordových tkanin pro pneumatiky. Tento názor podpořila i skupina uživatelů, která tvrdila, že společnost Kordsa Turecko používá vysokopevnostní nitě z polyesterů převážně pro svou vlastní výrobu materiálů určených pro pneumatiky. Společnost Guxiandao tvrdila, že výroba vysokopevnostních nití z polyesterů je pouze okrajovou a podřízenou činností na podporu výroby kordových tkanin a že převážná většina vnějších příjmů v segmentu průmyslových nití a kordových tkanin, ne-li všechny tyto příjmy, se týkají příjmů z prodeje průmyslových tkanin a nylonových přízí, a nikoli vysokopevnostních nití z polyesterů. Tento argument společnost Guxiandao zopakovala ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací. Strany dospěly k závěru, že finanční výsledek společnosti tedy není reprezentativním pro výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, a proto nejsou k dispozici žádné snadno dostupné finanční informace týkající se výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku. Za třetí, společnost Guxiandao v druhé poznámce tvrdila, že společnost Kordsa Turecko vyrábí pouze jeden konkrétní typ vysokopevnostních nití z polyesterů (nitě HMLS s vysokou přidanou hodnotou pro použití v automobilovém průmyslu), což ji činí nevhodnou pro účely reprezentativní země, jelikož provozní výsledek u jednoho typu výrobku není reprezentativní pro čínské výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, kteří vyrábějí širokou škálu typů výrobků. Závěrem společnost Guxiandao uvedla, že by Komise neměla zohledňovat ziskové rozpětí společnosti Kordsa Turecko a měla by použít přiměřenější ziskové rozpětí, které je reprezentativní pro čínské výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů. Společnost Guxiandao ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací tvrdila, že úroveň zisku 15,3 % stanovená Komisí je pro výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů příliš vysoká a že přiměřeným ukazatelem nezkresleného a přiměřeného zisku, kterého může výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů běžně dosáhnout, je tedy maximálně 6 % (což se rovná cílovému ziskovému rozpětí stanovenému v tomto případě pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě použití čl. 7 odst. 2 písm. c) základního nařízení).

| (293) | Komise uvedla, že volba reprezentativní země byla založena na třech kritériích: úroveň hospodářského rozvoje, výroba dotčeného výrobku a dostupnost příslušných veřejných údajů. Případný dopad devalvace měny nebo úrovně inflace mezi těmito kritérii není. Předkládající strana každopádně neprokázala, jak by devalvace turecké liry a vysoká inflace skutečně ovlivnily ceny vstupů získávaných v Turecku, a pokud ano, jaký by byl skutečný dopad na běžnou hodnotu vypočtenou v CNY. Strany navíc neposkytly žádné informace, z nichž by vyplývalo, že by se turecká lira používala při dovozních obchodech se surovinami tvořícími v tomto případě základ pro stanovení nezkreslených nákladových referenčních hodnot (a pokud ano, v jakém rozsahu). Kromě toho se při stanovování referenčních hodnot na základě dovozních cen pro výpočet běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení hodnoty dovozu do reprezentativních zemí nakonec převedou na měnu vyvážející země, tj. v tomto případě na CNY. Komise proto dospěla k závěru, že uvedené tvrzení je nepodložené, a zamítla je. |
| --- | --- |

(293)

Komise uvedla, že volba reprezentativní země byla založena na třech kritériích: úroveň hospodářského rozvoje, výroba dotčeného výrobku a dostupnost příslušných veřejných údajů. Případný dopad devalvace měny nebo úrovně inflace mezi těmito kritérii není. Předkládající strana každopádně neprokázala, jak by devalvace turecké liry a vysoká inflace skutečně ovlivnily ceny vstupů získávaných v Turecku, a pokud ano, jaký by byl skutečný dopad na běžnou hodnotu vypočtenou v CNY. Strany navíc neposkytly žádné informace, z nichž by vyplývalo, že by se turecká lira používala při dovozních obchodech se surovinami tvořícími v tomto případě základ pro stanovení nezkreslených nákladových referenčních hodnot (a pokud ano, v jakém rozsahu). Kromě toho se při stanovování referenčních hodnot na základě dovozních cen pro výpočet běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení hodnoty dovozu do reprezentativních zemí nakonec převedou na měnu vyvážející země, tj. v tomto případě na CNY. Komise proto dospěla k závěru, že uvedené tvrzení je nepodložené, a zamítla je.

| (294) | Pokud jde o portfolio výrobků společnosti Kordsa Turecko a její zdroj příjmů, Komise uvedla, že v případě, kdy nejsou snadno dostupné finanční informace týkající se konkrétně a výhradně dotčeného výrobku, jehož se šetření týká (v tomto případě vysokopevnostních nití z polyesterů), k čemuž dochází zřídkakdy, snaží se Komise určit nejbližší snadno dostupný náhradní produkt, včetně konsolidovaných informací výrobce (výrobců), který (kteří) působí mimo jiné v oblasti výroby dotčeného výrobku. V tomto případě, jak je uvedeno ve 111. bodě odůvodnění, pocházelo přibližně 86 % vnějších příjmů společnosti Kordsa Turecko v roce 2021 ze segmentu zahrnujícího vysokopevnostní nitě z polyesterů. Kromě toho, v rozporu s tvrzením stran společnost Kordsa Turecko skutečně vytváří vnější příjmy tím, že vyrábí a prodává rovněž polyesterové nitě (92). Společnost Kordsa je ve skutečnosti „[j]edním z předních hráčů na trhu [...] polyesterových nití HMLS “, s „portfoliem nití, které jsou vhodné pro použití například při výrobě kordových tkanin, těžkých textilií, průmyslových tkanin, výztužných textilií, skaných kordových nití a lan“ (93), tedy pro použití i v jiných odvětvích než jen v automobilovém průmyslu. Z toho vyplývá, že tvrzení stran o využití vysokopevnostních nití z polyesterů pro vlastní spotřebu je neopodstatněné. Kromě toho je jedním z hlavních použití vysokopevnostních nití z polyesterů vyztužování pneumatik a čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů, včetně společnosti Guxiandao, rovněž vyrábějí nitě HMLS a poskytují služby zákazníkům v automobilovém průmyslu. Bylo by proto zavádějící tvrdit, že podnikání společnosti Kordsa Turecko ve výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů není reprezentativní pro obchodní činnosti čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů. A konečně, strany nenavrhly jako alternativu ke společnosti Kordsa Turecko žádného jiného vhodného výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, který by disponoval snadno dostupnými finančními údaji týkajícími se pouze a výlučně vysokopevnostních nití z polyesterů, natož výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů s širším portfoliem vysokopevnostních nití z polyesterů než společnost Kordsa Turecko. |
| --- | --- |

(294)

Pokud jde o portfolio výrobků společnosti Kordsa Turecko a její zdroj příjmů, Komise uvedla, že v případě, kdy nejsou snadno dostupné finanční informace týkající se konkrétně a výhradně dotčeného výrobku, jehož se šetření týká (v tomto případě vysokopevnostních nití z polyesterů), k čemuž dochází zřídkakdy, snaží se Komise určit nejbližší snadno dostupný náhradní produkt, včetně konsolidovaných informací výrobce (výrobců), který (kteří) působí mimo jiné v oblasti výroby dotčeného výrobku. V tomto případě, jak je uvedeno ve 111. bodě odůvodnění, pocházelo přibližně 86 % vnějších příjmů společnosti Kordsa Turecko v roce 2021 ze segmentu zahrnujícího vysokopevnostní nitě z polyesterů. Kromě toho, v rozporu s tvrzením stran společnost Kordsa Turecko skutečně vytváří vnější příjmy tím, že vyrábí a prodává rovněž polyesterové nitě (92). Společnost Kordsa je ve skutečnosti „[j]edním z předních hráčů na trhu [...] polyesterových nití HMLS “, s „portfoliem nití, které jsou vhodné pro použití například při výrobě kordových tkanin, těžkých textilií, průmyslových tkanin, výztužných textilií, skaných kordových nití a lan“ (93), tedy pro použití i v jiných odvětvích než jen v automobilovém průmyslu. Z toho vyplývá, že tvrzení stran o využití vysokopevnostních nití z polyesterů pro vlastní spotřebu je neopodstatněné. Kromě toho je jedním z hlavních použití vysokopevnostních nití z polyesterů vyztužování pneumatik a čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů, včetně společnosti Guxiandao, rovněž vyrábějí nitě HMLS a poskytují služby zákazníkům v automobilovém průmyslu. Bylo by proto zavádějící tvrdit, že podnikání společnosti Kordsa Turecko ve výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů není reprezentativní pro obchodní činnosti čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů. A konečně, strany nenavrhly jako alternativu ke společnosti Kordsa Turecko žádného jiného vhodného výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, který by disponoval snadno dostupnými finančními údaji týkajícími se pouze a výlučně vysokopevnostních nití z polyesterů, natož výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů s širším portfoliem vysokopevnostních nití z polyesterů než společnost Kordsa Turecko.

92

edním z předních hráčů na trhu

polyesterových nití HMLS “,

portfoliem nití, které jsou vhodné pro použití například při výrobě kordových tkanin, těžkých textilií, průmyslových tkanin, výztužných textilií, skaných kordových nití a lan

93

| (295) | Za těchto okolností se proto konsolidované prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro společnost Kordsa Turecko považují za dostatečně reprezentativní a vhodné k tomu, aby byly použity pro účely tohoto šetření, a argumenty stran musí být zamítnuty. Dále bylo zjištěno, že cílový zisk ve výši 6 % navrhovaný společností Guxiandao a zisk v reprezentativní zemi odkazují na odlišné pojmy, které se řídí odlišnými pravidly stanovenými v různých právních předpisech. Cílovým ziskem je konkrétně zisk dosažený výrobním odvětvím Unie při domácím prodeji v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže a používá se k výpočtu rozpětí újmy podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Zisk v reprezentativní zemi byl použit při výpočtu běžné hodnoty prostřednictvím odkazu na vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Tento zisk musí odrážet zisk dosažený společností vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, nebo podobný výrobek v reprezentativní zemi. Vzhledem k tomu, že pojmy cílový zisk a zisk v reprezentativní zemi nejsou srovnatelné, byla žádost společnosti Guxiandao zamítnuta jako irelevantní. Kromě toho společnost Guxiandao nepředložila žádné důkazy, které by naznačovaly, že částka zisku zahrnutá do početně zjištěné běžné hodnoty nebyla nezkreslená a přiměřená ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a). |
| --- | --- |

(295)

Za těchto okolností se proto konsolidované prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro společnost Kordsa Turecko považují za dostatečně reprezentativní a vhodné k tomu, aby byly použity pro účely tohoto šetření, a argumenty stran musí být zamítnuty. Dále bylo zjištěno, že cílový zisk ve výši 6 % navrhovaný společností Guxiandao a zisk v reprezentativní zemi odkazují na odlišné pojmy, které se řídí odlišnými pravidly stanovenými v různých právních předpisech. Cílovým ziskem je konkrétně zisk dosažený výrobním odvětvím Unie při domácím prodeji v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže a používá se k výpočtu rozpětí újmy podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Zisk v reprezentativní zemi byl použit při výpočtu běžné hodnoty prostřednictvím odkazu na vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Tento zisk musí odrážet zisk dosažený společností vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, nebo podobný výrobek v reprezentativní zemi. Vzhledem k tomu, že pojmy cílový zisk a zisk v reprezentativní zemi nejsou srovnatelné, byla žádost společnosti Guxiandao zamítnuta jako irelevantní. Kromě toho společnost Guxiandao nepředložila žádné důkazy, které by naznačovaly, že částka zisku zahrnutá do početně zjištěné běžné hodnoty nebyla nezkreslená a přiměřená ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a).

| (296) | Společnost Guxiandao byla toho názoru, že Komise by měla jako vhodnou reprezentativní zemi namísto Turecka zvolit Brazílii, a to vzhledem k tomu, že finanční údaje o společnosti skupiny Kordsa v Brazílii jsou snadno dostupné a že Brazílie v roce 2021 ve srovnání s Tureckem nedovážela z Číny téměř žádné klíčové vstupy pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů (PTA, MEG, PET granule), a proto je méně pravděpodobné, že by byla ovlivněna údajným zkreslením. Tento argument společnost Guxiandao zopakovala ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací a dodala, že pokud je výroční zpráva společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 na konsolidované úrovni skupiny společností přijatelným zdrojem pro stanovení nezkreslených prodejních, správních a režijních nákladů a zisku v Turecku, platí totéž i pro společnost Kordsa Brazílie, neboť konsolidovaná účetní závěrka zahrnuje i hospodářský výsledek společnosti Kordsa Brazílie. |
| --- | --- |

(296)

Společnost Guxiandao byla toho názoru, že Komise by měla jako vhodnou reprezentativní zemi namísto Turecka zvolit Brazílii, a to vzhledem k tomu, že finanční údaje o společnosti skupiny Kordsa v Brazílii jsou snadno dostupné a že Brazílie v roce 2021 ve srovnání s Tureckem nedovážela z Číny téměř žádné klíčové vstupy pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů (PTA, MEG, PET granule), a proto je méně pravděpodobné, že by byla ovlivněna údajným zkreslením. Tento argument společnost Guxiandao zopakovala ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací a dodala, že pokud je výroční zpráva společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 na konsolidované úrovni skupiny společností přijatelným zdrojem pro stanovení nezkreslených prodejních, správních a režijních nákladů a zisku v Turecku, platí totéž i pro společnost Kordsa Brazílie, neboť konsolidovaná účetní závěrka zahrnuje i hospodářský výsledek společnosti Kordsa Brazílie.

| (297) | Za prvé, finanční údaje pro společnost Kordsa Brazílie jsou k dispozici pouze za rok 2019, zatímco období, které je v tomto případě předmětem přezkumu, a je tedy primárně relevantní, zahrnuje rok 2021. Kromě toho, jak bylo uvedeno výše, existují snadno dostupné údaje týkající se společnosti Kordsa Turecko a její ziskovosti za rok 2021. Ačkoli účetní závěrka společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 použitá pro účely tohoto případu konsolidovala rovněž údaje jejích dceřiných společností, včetně společnosti Kordsa Brazílie, bylo zřejmé, že údaje o prodejních, režijních a správních nákladech a zisku v konsolidovaném výkazu jsou pro činnosti společnosti Kordsa Turecko více reprezentativní než pro činnosti společnosti Kordsa Brazílie. Je tomu tak proto, že příjmy vytvořené geografickým segmentem Evropa, Střední Východ a Afrika (což zahrnuje výlučně činnosti v Turecku) byly téměř třikrát vyšší než příjmy vytvořené společností Kordsa Brazílie (představující segment Jižní Ameriky) (94). Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v každém případě vyžaduje, aby částka za správní, prodejní a režijní náklady a za zisk zahrnutá do početně zjištěné běžné hodnoty byla nezkreslená a přiměřená. Společnost Guxiandao nepředložila žádné důkazy, které by prokazovaly, že tomu tak není. Za druhé, zatímco podíl nezkresleného dovozu na celkovém dovozu PET granulí, PTA a MEG do Turecka byl nižší než podíl nezkresleného dovozu do Brazílie, celkové množství nezkresleného dovozu každého z těchto vstupů do Turecka bylo výrazně vyšší než celkové množství nezkresleného dovozu do Brazílie. Ačkoli má Brazílie pravděpodobně k dispozici dostatečně reprezentativní údaje o dovozu PET granulí a MEG, v případě dovozu PTA, který byl v porovnání s Tureckem zanedbatelný a představoval pouze přibližně 7 % dovozu PTA do Turecka, tomu tak není. Argument předložený společností Guxiandao je proto třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(297)

Za prvé, finanční údaje pro společnost Kordsa Brazílie jsou k dispozici pouze za rok 2019, zatímco období, které je v tomto případě předmětem přezkumu, a je tedy primárně relevantní, zahrnuje rok 2021. Kromě toho, jak bylo uvedeno výše, existují snadno dostupné údaje týkající se společnosti Kordsa Turecko a její ziskovosti za rok 2021. Ačkoli účetní závěrka společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 použitá pro účely tohoto případu konsolidovala rovněž údaje jejích dceřiných společností, včetně společnosti Kordsa Brazílie, bylo zřejmé, že údaje o prodejních, režijních a správních nákladech a zisku v konsolidovaném výkazu jsou pro činnosti společnosti Kordsa Turecko více reprezentativní než pro činnosti společnosti Kordsa Brazílie. Je tomu tak proto, že příjmy vytvořené geografickým segmentem Evropa, Střední Východ a Afrika (což zahrnuje výlučně činnosti v Turecku) byly téměř třikrát vyšší než příjmy vytvořené společností Kordsa Brazílie (představující segment Jižní Ameriky) (94). Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v každém případě vyžaduje, aby částka za správní, prodejní a režijní náklady a za zisk zahrnutá do početně zjištěné běžné hodnoty byla nezkreslená a přiměřená. Společnost Guxiandao nepředložila žádné důkazy, které by prokazovaly, že tomu tak není. Za druhé, zatímco podíl nezkresleného dovozu na celkovém dovozu PET granulí, PTA a MEG do Turecka byl nižší než podíl nezkresleného dovozu do Brazílie, celkové množství nezkresleného dovozu každého z těchto vstupů do Turecka bylo výrazně vyšší než celkové množství nezkresleného dovozu do Brazílie. Ačkoli má Brazílie pravděpodobně k dispozici dostatečně reprezentativní údaje o dovozu PET granulí a MEG, v případě dovozu PTA, který byl v porovnání s Tureckem zanedbatelný a představoval pouze přibližně 7 % dovozu PTA do Turecka, tomu tak není. Argument předložený společností Guxiandao je proto třeba zamítnout.

94

| (298) | Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady společnosti Kordsa Turecko, které mají být v tomto případě použity pro výpočet běžné hodnoty u vyvážejících výrobců, společnost Guxiandao uvedla, že pro zajištění spravedlivého srovnání mezi početně zjištěnou běžnou hodnotou a vývozní cenou by měly být z těchto nákladů vyloučeny náklady na balení, které podle společnosti Guxiandao tvoří součást prodejních, správních a režijních nákladů (na základě poznámky 21 k finančním výkazům společnosti Kordsa Turecko). |
| --- | --- |

(298)

Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady společnosti Kordsa Turecko, které mají být v tomto případě použity pro výpočet běžné hodnoty u vyvážejících výrobců, společnost Guxiandao uvedla, že pro zajištění spravedlivého srovnání mezi početně zjištěnou běžnou hodnotou a vývozní cenou by měly být z těchto nákladů vyloučeny náklady na balení, které podle společnosti Guxiandao tvoří součást prodejních, správních a režijních nákladů (na základě poznámky 21 k finančním výkazům společnosti Kordsa Turecko).

| (299) | Komise nejprve použila jako základ pro výpočet prodejních, správních a režijních nákladů společnosti Kordsa Turecko výkaz zisků a ztrát a provozní položky v něm uvedené. V poznámce 21 k finančním výkazům, na kterou se společnost Guxiandao odvolává, jsou uvedeny „Náklady podle druhu“, které zjevně zahrnují nejen provozní náklady, ale také náklady na materiál, včetně nákladů na balení, které jsou zahrnuty do nákladů na prodané zboží. Z prostého porovnání celkových provozních nákladů ve výkazu zisků a ztrát a celkových nákladů v poznámce 21 rovněž vyplývá, že druhá z uvedených částek je výrazně vyšší. Bylo by proto zjevně nesprávné na základě pouhého odkazu na poznámku 21 v části výkazu zisků a ztrát, kde jsou uvedeny provozní položky, vyvozovat, že všechny náklady uvedené v poznámce 21 odpovídají provozním nákladům. S ohledem na výše uvedené je třeba argument společnosti Guxiandao zamítnout. |
| --- | --- |

(299)

Komise nejprve použila jako základ pro výpočet prodejních, správních a režijních nákladů společnosti Kordsa Turecko výkaz zisků a ztrát a provozní položky v něm uvedené. V poznámce 21 k finančním výkazům, na kterou se společnost Guxiandao odvolává, jsou uvedeny „Náklady podle druhu“, které zjevně zahrnují nejen provozní náklady, ale také náklady na materiál, včetně nákladů na balení, které jsou zahrnuty do nákladů na prodané zboží. Z prostého porovnání celkových provozních nákladů ve výkazu zisků a ztrát a celkových nákladů v poznámce 21 rovněž vyplývá, že druhá z uvedených částek je výrazně vyšší. Bylo by proto zjevně nesprávné na základě pouhého odkazu na poznámku 21 v části výkazu zisků a ztrát, kde jsou uvedeny provozní položky, vyvozovat, že všechny náklady uvedené v poznámce 21 odpovídají provozním nákladům. S ohledem na výše uvedené je třeba argument společnosti Guxiandao zamítnout.

| (300) | Skupina uživatelů dále vyzvala Komisi, aby pro výpočet běžné hodnoty použila vlastní prodejní, správní a režijní náklady a zisk čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(300)

Skupina uživatelů dále vyzvala Komisi, aby pro výpočet běžné hodnoty použila vlastní prodejní, správní a režijní náklady a zisk čínských vyvážejících výrobců.

| (301) | Komise uvedla, že jakmile je zjištěna existence podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, běžná hodnota se početně zjistí prostřednictvím odkazu na nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi (v tomto případě v Turecku) pro každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Komise zdůrazňuje, že toto ustanovení rovněž výslovně vyžaduje, aby početně zjištěná běžná hodnota zahrnovala přiměřenou částku pro nezkreslené prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve vhodné reprezentativní zemi. Jakmile Komise zjistí existenci podstatných zkreslení, jež mají vliv na výrobek, který je předmětem přezkumu, ve vyvážející zemi, není možné použít skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk jednotlivých vyvážejících výrobců, neboť bylo zjištěno, že jsou zkresleny. Zúčastněné strany nepředložily žádné důkazy o tom, že by skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk čínských vyvážejících výrobců nebyly zkresleny. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(301)

Komise uvedla, že jakmile je zjištěna existence podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, běžná hodnota se početně zjistí prostřednictvím odkazu na nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi (v tomto případě v Turecku) pro každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Komise zdůrazňuje, že toto ustanovení rovněž výslovně vyžaduje, aby početně zjištěná běžná hodnota zahrnovala přiměřenou částku pro nezkreslené prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve vhodné reprezentativní zemi. Jakmile Komise zjistí existenci podstatných zkreslení, jež mají vliv na výrobek, který je předmětem přezkumu, ve vyvážející zemi, není možné použít skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk jednotlivých vyvážejících výrobců, neboť bylo zjištěno, že jsou zkresleny. Zúčastněné strany nepředložily žádné důkazy o tom, že by skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk čínských vyvážejících výrobců nebyly zkresleny. Toto tvrzení se proto zamítá.

| (302) | Společnost Unifull sice souhlasila s výběrem Turecka jako vhodné reprezentativní země, ale zpochybnila výběr údajů o ceně elektřiny a zemního plynu. Strana argumentovala tím, že na růst dovozní ceny zemního plynu a elektřiny mělo vliv znehodnocení turecké liry vůči euru a americkému dolaru, že cenu zemního plynu a elektřiny v Turecku ovlivnila ruská invaze na Ukrajinu v roce 2022 a že na zvýšení ceny elektřiny měly vliv i mimořádné povětrnostní podmínky v Turecku v roce 2021. Společnost Unifull uvedla, že v důsledku toho by Komise měla upustit od používání údajů o ceně zemního plynu a elektřiny v Turecku a nahradit je údaji z Brazílie nebo jiných vhodných zemí tak, aby správně odrážely skutečnou a běžnou cenu energie. |
| --- | --- |

(302)

Společnost Unifull sice souhlasila s výběrem Turecka jako vhodné reprezentativní země, ale zpochybnila výběr údajů o ceně elektřiny a zemního plynu. Strana argumentovala tím, že na růst dovozní ceny zemního plynu a elektřiny mělo vliv znehodnocení turecké liry vůči euru a americkému dolaru, že cenu zemního plynu a elektřiny v Turecku ovlivnila ruská invaze na Ukrajinu v roce 2022 a že na zvýšení ceny elektřiny měly vliv i mimořádné povětrnostní podmínky v Turecku v roce 2021. Společnost Unifull uvedla, že v důsledku toho by Komise měla upustit od používání údajů o ceně zemního plynu a elektřiny v Turecku a nahradit je údaji z Brazílie nebo jiných vhodných zemí tak, aby správně odrážely skutečnou a běžnou cenu energie.

| (303) | Komise poznamenala, že ačkoli znehodnocení mohlo k nárůstu cen zemního plynu a elektřiny v Turecku přispět, takový nárůst cen není neobvyklý, neboť odpovídá širšímu evropskému trendu, což potvrzuje i samotný článek, který společnost Unifull na podporu svého tvrzení citovala. Kromě toho suché počasí v roce 2021 a ruská invaze na Ukrajinu v roce 2022 jsou skutečnosti, které by se na cenách energie projevily spíše v roce 2022 než v období přezkumného šetření, pokud by se vůbec projevily. Vyplývá to z článků citovaných společností Unifull, jakož i ze skutečnosti, že k invazi Ruska na Ukrajinu došlo v únoru 2022. Navíc, jak uvedla společnost Unifull, Turecko v roce 2021 dováželo z Ruska přibližně 45 % plynu, tudíž na dovozu z Ruska nebylo zcela závislé. Společnost Unifull proto nedokázala své tvrzení, v němž apeluje na nahrazení ceny plynu/elektřiny, dostatečně podložit, a proto musí být takové tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(303)

Komise poznamenala, že ačkoli znehodnocení mohlo k nárůstu cen zemního plynu a elektřiny v Turecku přispět, takový nárůst cen není neobvyklý, neboť odpovídá širšímu evropskému trendu, což potvrzuje i samotný článek, který společnost Unifull na podporu svého tvrzení citovala. Kromě toho suché počasí v roce 2021 a ruská invaze na Ukrajinu v roce 2022 jsou skutečnosti, které by se na cenách energie projevily spíše v roce 2022 než v období přezkumného šetření, pokud by se vůbec projevily. Vyplývá to z článků citovaných společností Unifull, jakož i ze skutečnosti, že k invazi Ruska na Ukrajinu došlo v únoru 2022. Navíc, jak uvedla společnost Unifull, Turecko v roce 2021 dováželo z Ruska přibližně 45 % plynu, tudíž na dovozu z Ruska nebylo zcela závislé. Společnost Unifull proto nedokázala své tvrzení, v němž apeluje na nahrazení ceny plynu/elektřiny, dostatečně podložit, a proto musí být takové tvrzení zamítnuto.

| (304) | Žadatel uvedl, že Turecko má podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako Čínská lidová republika a ve srovnání s ostatními zeměmi disponuje mnohem reprezentativnějším souborem údajů o výrobních faktorech. Tím žadatel podpořil závěr Komise. |
| --- | --- |

(304)

Žadatel uvedl, že Turecko má podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako Čínská lidová republika a ve srovnání s ostatními zeměmi disponuje mnohem reprezentativnějším souborem údajů o výrobních faktorech. Tím žadatel podpořil závěr Komise.

4.5.4.   
  Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (305) | Na základě informací předložených zúčastněnými stranami (osm vyvážejících výrobců předložilo informace o vstupech používaných k výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů) a dalších příslušných informací dostupných ve spisu Komise v první poznámce uvedla počáteční seznam výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(305)

Na základě informací předložených zúčastněnými stranami (osm vyvážejících výrobců předložilo informace o vstupech používaných k výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů) a dalších příslušných informací dostupných ve spisu Komise v první poznámce uvedla počáteční seznam výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (306) | V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Komise rovněž určila zdroje, které mají být použity ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot. Hlavním zdrojem, který Komise navrhla použít, byla databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). A konečně Komise určila kódy harmonizovaného systému (HS) náležející výrobním faktorům, o nichž se v první poznámce původně uvažovalo, že budou použity pro analýzu databáze GTA na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

(306)

V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Komise rovněž určila zdroje, které mají být použity ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot. Hlavním zdrojem, který Komise navrhla použít, byla databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). A konečně Komise určila kódy harmonizovaného systému (HS) náležející výrobním faktorům, o nichž se v první poznámce původně uvažovalo, že budou použity pro analýzu databáze GTA na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami.

| (307) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly veřejně dostupné informace o nezkreslených hodnotách pro každý z výrobních faktorů uvedených v první poznámce. Následně Komise ve druhé poznámce aktualizovala informace o sazebním zařazení a rozšířila seznam o řadu výrobních faktorů na základě připomínek obdržených od zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(307)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly veřejně dostupné informace o nezkreslených hodnotách pro každý z výrobních faktorů uvedených v první poznámce. Následně Komise ve druhé poznámce aktualizovala informace o sazebním zařazení a rozšířila seznam o řadu výrobních faktorů na základě připomínek obdržených od zúčastněných stran.

| (308) | Vzhledem ke skutečnostem uvedeným výše byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny následující výrobní faktory a jejich zdroje, pokud jde o Turecko:

  Tabulka 15


  Výrobní faktory vysokopevnostních nití z polyesterů









  Výrobní faktor | Položka/podpoložka celního sazebníku | Zdroj údajů, které Komise hodlá použít
  Suroviny | Ceny (v CNY) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| Přečištěná kyselina tereftalová (PTA) | 291736 00 0011 | Global Trade Atlas (GTA) (95)

  Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) (96) | 4,91 CNY/kg |
| Monoethylenglykol (MEG) | 290531 | Global Trade Atlas (GTA)
  Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) | 4,73 CNY/kg |
| Poly(ethylentereftalátové) (PET) granule | 390769 | Global Trade Atlas (GTA)
  Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) | 7,14 CNY/kg |
| Olej pro finální úpravu spřádaných vláken | 340311
  340391 | Global Trade Atlas (GTA)
  Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) | 17,41 CNY/kg |
| Pracovní síla |
| Pracovní síla | [není relevantní] | Turecký statistický úřad (97) | 37,83 CNY/člověkohodina |
| Energie |
| Elektřina | [není relevantní] | Turecký statistický úřad | Spotřebitelská pásma (v MWh)






  20 000 ≤ T < 70 000 | 0,50 CNY/kWh |
| T > 150 000 | 0,47 CNY/kWh |

(308)

Vzhledem ke skutečnostem uvedeným výše byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny následující výrobní faktory a jejich zdroje, pokud jde o Turecko:

Tabulka 15

Tabulka 15

Výrobní faktory vysokopevnostních nití z polyesterů

Výrobní faktory vysokopevnostních nití z polyesterů

Výrobní faktor

Položka/podpoložka celního sazebníku

Zdroj údajů, které Komise hodlá použít

Suroviny

Ceny (v CNY)

Přečištěná kyselina tereftalová (PTA)

291736 00 0011

Global Trade Atlas (GTA) (95)

95

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) (96)

96

4,91 CNY/kg

Monoethylenglykol (MEG)

290531

Global Trade Atlas (GTA)

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap)

4,73 CNY/kg

Poly(ethylentereftalátové) (PET) granule

390769

Global Trade Atlas (GTA)

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap)

7,14 CNY/kg

Olej pro finální úpravu spřádaných vláken

340311

340391

Global Trade Atlas (GTA)

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap)

17,41 CNY/kg

Pracovní síla

Pracovní síla

[není relevantní]

Turecký statistický úřad (97)

97

37,83 CNY/člověkohodina

Energie

Elektřina

[není relevantní]

Turecký statistický úřad

Spotřebitelská pásma (v MWh)

20 000 ≤ T < 70 000

0,50 CNY/kWh

T > 150 000

0,47 CNY/kWh

Plyn

[není relevantní]

Turecký statistický úřad

Spotřebitelská pásma (v m3)

3

| T < 26 100 | 1,34 CNY/m3 |
| --- | --- |
| 261 000 ≤ T < 2 610 000 | 1,66 CNY/m3 |

T < 26 100

1,34 CNY/m3

3

261 000 ≤ T < 2 610 000

1,66 CNY/m3

3

Uhlí

270111

270112 10

270112 90

270119

Global Trade Atlas (GTA)

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap)

716,59 CNY/MT

Vedlejší produkty/odpad

Odpadové nitě

550510 30 0011

550510 30 0019

Global Trade Atlas (GTA)

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap)

3,15 CNY/kg

| (309) | Společnost Guxiandao tvrdila, že dva z jejích přímo či nepřímo dovážených materiálů byly zakoupeny za nezkreslené hodnoty ze třetích zemí. Společnost Guxiandao se dále domnívala, že hodnota další hlavní suroviny by neměla být údajným podstatným zkreslením ovlivněna, protože nákupní ceny byly s dodavateli sjednány na základě cen na mezinárodních trzích, které jsou velmi transparentní, a nákupní ceny jsou v souladu s mezinárodními cenami. Společnost Guxiandao se rovněž domnívala, že materiály, které vlastní soukromí dodavatelé, a náklady na elektřinu ze solární energie nelze považovat za zkreslené. |
| --- | --- |

(309)

Společnost Guxiandao tvrdila, že dva z jejích přímo či nepřímo dovážených materiálů byly zakoupeny za nezkreslené hodnoty ze třetích zemí. Společnost Guxiandao se dále domnívala, že hodnota další hlavní suroviny by neměla být údajným podstatným zkreslením ovlivněna, protože nákupní ceny byly s dodavateli sjednány na základě cen na mezinárodních trzích, které jsou velmi transparentní, a nákupní ceny jsou v souladu s mezinárodními cenami. Společnost Guxiandao se rovněž domnívala, že materiály, které vlastní soukromí dodavatelé, a náklady na elektřinu ze solární energie nelze považovat za zkreslené.

| (310) | Společnost Guxiandao poskytla podpůrné důkazy (tj. nákupní faktury, dovozní doklady a smlouvy) ke dvěma surovinám uvedeným v 309. bodě odůvodnění. Z důkazů vyplynulo, že nákupy převážné většiny jedné a menší části druhé suroviny byly uskutečněny v USD a přímo na trzích nepodléhajících zkreslením. Komise proto toto tvrzení přijala v rozsahu, v jakém se týká těchto nezkreslených dovozů obou surovin do Číny pro tohoto konkrétního vyvážejícího výrobce během období přezkumného šetření. Pokud však jde o ostatní náklady související s materiály nakoupenými v Číně (bez ohledu na vlastnictví dodavatele či zdroj energie), Komise nedokázala na základě důkazů obsažených ve spisu jednoznačně stanovit, že nebyly zkresleny. Tvrzení bylo proto zamítnuto. Jak je uvedeno ve 114. bodě odůvodnění, Turecko bylo v tomto případě stanoveno jako reprezentativní země, a nezkreslené náklady na výrobní faktory proto musí vycházet z odpovídajících nezkreslených dovozních cen v Turecku. |
| --- | --- |

(310)

Společnost Guxiandao poskytla podpůrné důkazy (tj. nákupní faktury, dovozní doklady a smlouvy) ke dvěma surovinám uvedeným v 309. bodě odůvodnění. Z důkazů vyplynulo, že nákupy převážné většiny jedné a menší části druhé suroviny byly uskutečněny v USD a přímo na trzích nepodléhajících zkreslením. Komise proto toto tvrzení přijala v rozsahu, v jakém se týká těchto nezkreslených dovozů obou surovin do Číny pro tohoto konkrétního vyvážejícího výrobce během období přezkumného šetření. Pokud však jde o ostatní náklady související s materiály nakoupenými v Číně (bez ohledu na vlastnictví dodavatele či zdroj energie), Komise nedokázala na základě důkazů obsažených ve spisu jednoznačně stanovit, že nebyly zkresleny. Tvrzení bylo proto zamítnuto. Jak je uvedeno ve 114. bodě odůvodnění, Turecko bylo v tomto případě stanoveno jako reprezentativní země, a nezkreslené náklady na výrobní faktory proto musí vycházet z odpovídajících nezkreslených dovozních cen v Turecku.

| (311) | Sdružení CIRFS ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací uvedlo, že by Komise měla vysvětlit, jak může zajistit, aby ani jedna ze dvou surovin dovážených společností Guxiandao a použitých pro výpočet běžné hodnoty nebyla ovlivněna žádným podstatným zkreslením. Sdružení CIRFS poznamenalo, že nemohlo plně uplatnit svá práva na obhajobu, aby k tomuto zvláštnímu přístupu uplatňovanému vůči společnosti Guxiandao poskytlo užitečné připomínky. |
| --- | --- |

(311)

Sdružení CIRFS ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací uvedlo, že by Komise měla vysvětlit, jak může zajistit, aby ani jedna ze dvou surovin dovážených společností Guxiandao a použitých pro výpočet běžné hodnoty nebyla ovlivněna žádným podstatným zkreslením. Sdružení CIRFS poznamenalo, že nemohlo plně uplatnit svá práva na obhajobu, aby k tomuto zvláštnímu přístupu uplatňovanému vůči společnosti Guxiandao poskytlo užitečné připomínky.

| (312) | V této souvislosti odkázalo na posouzení tvrzení společnosti Guxiandao Komisí a na kritéria použitá při přezkoumání a přijetí tohoto tvrzení. Komise tvrdila, že poskytla dostatečné množství informací, přičemž respektovala důvěrnost údajů o nákupech společnosti Guxiandao. Postup, který byl použit při posuzování tvrzení společnosti Guxiandao (a který Komise objasnila), zahrnoval pečlivé prozkoumání nákupních záznamů a smluv, jakož i analýzu různých parametrů, jako jsou použité prodejní kanály, osvědčení o původu zboží, měna faktur a další podmínky prodeje. Sdružení CIRFS tak mělo možnost se k použitému postupu vyjádřit a řádně uplatnit svá práva na obhajobu. |
| --- | --- |

(312)

V této souvislosti odkázalo na posouzení tvrzení společnosti Guxiandao Komisí a na kritéria použitá při přezkoumání a přijetí tohoto tvrzení. Komise tvrdila, že poskytla dostatečné množství informací, přičemž respektovala důvěrnost údajů o nákupech společnosti Guxiandao. Postup, který byl použit při posuzování tvrzení společnosti Guxiandao (a který Komise objasnila), zahrnoval pečlivé prozkoumání nákupních záznamů a smluv, jakož i analýzu různých parametrů, jako jsou použité prodejní kanály, osvědčení o původu zboží, měna faktur a další podmínky prodeje. Sdružení CIRFS tak mělo možnost se k použitému postupu vyjádřit a řádně uplatnit svá práva na obhajobu.

4.5.5.   
  Suroviny používané ve výrobním procesu

Suroviny používané ve výrobním procesu

| (313) | Ke stanovení nezkreslené ceny surovin použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu (CIF) do reprezentativní země, jak je uvedena v databázi GTA, ze všech třetích zemí kromě Číny a zemí, které nejsou členy WTO a jsou uvedeny v příloze I nařízení 2015/755. Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny, neboť dospěla k závěru, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně z důvodu existence podstatných zkreslení v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení (viz 100. bod odůvodnění výše). Jelikož neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že tatáž zkreslení neovlivňují stejnou měrou výrobky určené na vývoz, měla Komise za to, že tatáž zkreslení ovlivňují i vývoz. Vážená průměrná dovozní cena byla v příslušných případech upravena o dovozní cla. Po vyloučení dovozu z ČLR a zemí, které nejsou členy WTO, do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní. |
| --- | --- |

(313)

Ke stanovení nezkreslené ceny surovin použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu (CIF) do reprezentativní země, jak je uvedena v databázi GTA, ze všech třetích zemí kromě Číny a zemí, které nejsou členy WTO a jsou uvedeny v příloze I nařízení 2015/755. Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny, neboť dospěla k závěru, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně z důvodu existence podstatných zkreslení v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení (viz 100. bod odůvodnění výše). Jelikož neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že tatáž zkreslení neovlivňují stejnou měrou výrobky určené na vývoz, měla Komise za to, že tatáž zkreslení ovlivňují i vývoz. Vážená průměrná dovozní cena byla v příslušných případech upravena o dovozní cla. Po vyloučení dovozu z ČLR a zemí, které nejsou členy WTO, do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní.

| (314) | Komise vyjádřila dopravní náklady spolupracujících vyvážejících výrobců na dodávky surovin jako procento skutečných nákladů na tyto suroviny a poté použila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny, aby získala nezkreslené náklady na dopravu. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti. |
| --- | --- |

(314)

Komise vyjádřila dopravní náklady spolupracujících vyvážejících výrobců na dodávky surovin jako procento skutečných nákladů na tyto suroviny a poté použila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny, aby získala nezkreslené náklady na dopravu. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti.

| (315) | K malému počtu výrobních faktorů Komise přistupovala vzhledem k jejich zanedbatelnému podílu na celkových nákladech na suroviny v období přezkumného šetření bez ohledu na použitý zdroj jako ke spotřebnímu materiálu, jak je vysvětleno v 334. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(315)

K malému počtu výrobních faktorů Komise přistupovala vzhledem k jejich zanedbatelnému podílu na celkových nákladech na suroviny v období přezkumného šetření bez ohledu na použitý zdroj jako ke spotřebnímu materiálu, jak je vysvětleno v 334. bodě odůvodnění.

| (316) | Skupina Unifull ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací tvrdila, že MEG nakupovaný a používaný touto skupinou byl dovážen ze zahraničí prostřednictvím obchodníků, a proto na něj zkreslení na čínském trhu neměla vliv. Z tohoto důvodu skupina Unifull uvedla, že při stanovení běžné hodnoty by se měly místo výše popsaných referenčních hodnot použít její náklady. |
| --- | --- |

(316)

Skupina Unifull ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací tvrdila, že MEG nakupovaný a používaný touto skupinou byl dovážen ze zahraničí prostřednictvím obchodníků, a proto na něj zkreslení na čínském trhu neměla vliv. Z tohoto důvodu skupina Unifull uvedla, že při stanovení běžné hodnoty by se měly místo výše popsaných referenčních hodnot použít její náklady.

| (317) | Komise poukázala na to, že antidumpingový dotazník výslovně požaduje, aby vyvážející výrobce uvedl, zda se domnívá, že některý z výrobních faktorů byl pořízen za nezkreslené hodnoty, a aby v takovém případě předložil všechny příslušné důkazy, kterými své tvrzení podpoří. Před tím, než skupina Unifull předložila své připomínky k poskytnutí konečných informací, však po celou dobu šetření nepředložila žádné konkrétní nebo odůvodněné tvrzení o tom, že by některý z materiálů byl nakoupen za nezkreslené hodnoty, ani neidentifikovala žádné transakce, které by byly provedeny za nezkreslené hodnoty. Naopak skupina Unifull uvedla, že všechny nákupy MEG byly uskutečněny od čínského domácího dodavatele bez uvedení jakéhokoli odkazu na dovoz. Dokumenty zaslané po poskytnutí konečných informací, v podstatě kupní smlouvy a faktury od čínského obchodníka s MEG, neposkytují podložené odůvodnění, podle něhož by nákupní cena MEG nebyla ovlivněna zkreslením. Proto bylo toto tvrzení, které bylo založeno na nepodloženém prohlášení, jež nebylo možné během šetření ověřit, zamítnuto. |
| --- | --- |

(317)

Komise poukázala na to, že antidumpingový dotazník výslovně požaduje, aby vyvážející výrobce uvedl, zda se domnívá, že některý z výrobních faktorů byl pořízen za nezkreslené hodnoty, a aby v takovém případě předložil všechny příslušné důkazy, kterými své tvrzení podpoří. Před tím, než skupina Unifull předložila své připomínky k poskytnutí konečných informací, však po celou dobu šetření nepředložila žádné konkrétní nebo odůvodněné tvrzení o tom, že by některý z materiálů byl nakoupen za nezkreslené hodnoty, ani neidentifikovala žádné transakce, které by byly provedeny za nezkreslené hodnoty. Naopak skupina Unifull uvedla, že všechny nákupy MEG byly uskutečněny od čínského domácího dodavatele bez uvedení jakéhokoli odkazu na dovoz. Dokumenty zaslané po poskytnutí konečných informací, v podstatě kupní smlouvy a faktury od čínského obchodníka s MEG, neposkytují podložené odůvodnění, podle něhož by nákupní cena MEG nebyla ovlivněna zkreslením. Proto bylo toto tvrzení, které bylo založeno na nepodloženém prohlášení, jež nebylo možné během šetření ověřit, zamítnuto.

| (318) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina Unifull rovněž tvrdila, že referenční cena PTA byla nadhodnocena v důsledku výjimečných okolností (mimořádně vysoké přepravní sazby z Asie do Turecka v roce 2021), které neodrážejí běžné tržní podmínky, zatímco skupině Unifull přitom žádné mezinárodní přepravní náklady na PTA nevznikly, neboť získávala PTA na domácím trhu v Číně. Skupina Unifull se proto domnívala, že referenční cena PTA by měla být snížena o 0,24 CNY/kg nebo alespoň o 0,15 CNY/kg, aby se kompenzovaly vysoké přepravní náklady. |
| --- | --- |

(318)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací skupina Unifull rovněž tvrdila, že referenční cena PTA byla nadhodnocena v důsledku výjimečných okolností (mimořádně vysoké přepravní sazby z Asie do Turecka v roce 2021), které neodrážejí běžné tržní podmínky, zatímco skupině Unifull přitom žádné mezinárodní přepravní náklady na PTA nevznikly, neboť získávala PTA na domácím trhu v Číně. Skupina Unifull se proto domnívala, že referenční cena PTA by měla být snížena o 0,24 CNY/kg nebo alespoň o 0,15 CNY/kg, aby se kompenzovaly vysoké přepravní náklady.

| (319) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení se běžná hodnota početně zjistí pomocí referenčních hodnot odpovídajících výrobním nákladům ve vhodné reprezentativní zemi. Navzdory tvrzení skupiny Unifull je metodika použitá Komisí v přísném souladu s touto zásadou a Komise při stanovení referenční hodnoty použila odpovídající nezkreslené náklady na PTA v Turecku. Spolu se svými připomínkami předložila skupina Unifull analýzu údajů o dovozu Turecka získaných z databáze UN COMTRADE. Tato analýza však pouze ilustruje dovozní ceny CIF a FOB, a tedy umožňuje odvodit přepravní náklady, ale neposkytuje žádný důkaz na podporu tvrzení skupiny Unifull, že by dovozní ceny v Turecku byly zkreslené nebo že by neodrážely běžné tržní podmínky. |
| --- | --- |

(319)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení se běžná hodnota početně zjistí pomocí referenčních hodnot odpovídajících výrobním nákladům ve vhodné reprezentativní zemi. Navzdory tvrzení skupiny Unifull je metodika použitá Komisí v přísném souladu s touto zásadou a Komise při stanovení referenční hodnoty použila odpovídající nezkreslené náklady na PTA v Turecku. Spolu se svými připomínkami předložila skupina Unifull analýzu údajů o dovozu Turecka získaných z databáze UN COMTRADE. Tato analýza však pouze ilustruje dovozní ceny CIF a FOB, a tedy umožňuje odvodit přepravní náklady, ale neposkytuje žádný důkaz na podporu tvrzení skupiny Unifull, že by dovozní ceny v Turecku byly zkreslené nebo že by neodrážely běžné tržní podmínky.

| (320) | Komise také upozornila, že podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení by běžná hodnota měla odrážet nezkreslenou cenu surovin v reprezentativní zemi, v tomto případě v Turecku. Měla by proto odrážet cenu, kterou by výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů zaplatil v Turecku za suroviny dodané k bráně závodu. Metodika použitá Komisí tento přístup odráží. Pokud by byly provedeny úpravy navržené skupinou Unifull, výsledná cena by neodrážela nezkreslenou cenu na tureckém trhu, ale spíše arbitrární cenu mezi cenou, kterou by výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů zaplatil v Turecku, a cenou EXW (při prodeji na vývoz) v zemích, které prodávají do Turecka. To by bylo v rozporu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, a proto se toto tvrzení zamítá. |
| --- | --- |

(320)

Komise také upozornila, že podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení by běžná hodnota měla odrážet nezkreslenou cenu surovin v reprezentativní zemi, v tomto případě v Turecku. Měla by proto odrážet cenu, kterou by výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů zaplatil v Turecku za suroviny dodané k bráně závodu. Metodika použitá Komisí tento přístup odráží. Pokud by byly provedeny úpravy navržené skupinou Unifull, výsledná cena by neodrážela nezkreslenou cenu na tureckém trhu, ale spíše arbitrární cenu mezi cenou, kterou by výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů zaplatil v Turecku, a cenou EXW (při prodeji na vývoz) v zemích, které prodávají do Turecka. To by bylo v rozporu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, a proto se toto tvrzení zamítá.

4.5.6.   
  Pracovní síla

Pracovní síla

| (321) | Ke stanovení referenční hodnoty nákladů práce použila Komise nejnovější statistiky zveřejněné tureckým statistickým úřadem (98). Tento úřad zveřejňuje podrobné informace o nákladech práce v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise stanovila referenční hodnotu na základě hodinových nákladů práce za rok 2020 pro hospodářskou činnost „Výroba chemických látek“ s kódem NACE 20 podle klasifikace NACE Rev. 2. Hodnoty byly dále upraveny o inflaci pomocí indexu domácích spotřebitelských cen (99), aby odrážely náklady na období přezkumného šetření. V porovnání s druhou poznámkou a na základě požadavku společnosti Guxiandao byla referenční hodnota nákladů práce upravena tak, aby zohledňovala průměrnou roční míru inflace. |
| --- | --- |

(321)

Ke stanovení referenční hodnoty nákladů práce použila Komise nejnovější statistiky zveřejněné tureckým statistickým úřadem (98). Tento úřad zveřejňuje podrobné informace o nákladech práce v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise stanovila referenční hodnotu na základě hodinových nákladů práce za rok 2020 pro hospodářskou činnost „Výroba chemických látek“ s kódem NACE 20 podle klasifikace NACE Rev. 2. Hodnoty byly dále upraveny o inflaci pomocí indexu domácích spotřebitelských cen (99), aby odrážely náklady na období přezkumného šetření. V porovnání s druhou poznámkou a na základě požadavku společnosti Guxiandao byla referenční hodnota nákladů práce upravena tak, aby zohledňovala průměrnou roční míru inflace.

98

99

4.5.7.   
  Energie

Energie

| (322) | Ke stanovení referenční ceny elektřiny a plynu použila Komise ceny pro společnosti (průmyslové odběratele) v Turecku zveřejněné tureckým statistickým úřadem (100). Referenční hodnota byla stanovena na základě cen elektřiny a plynu zveřejněných dne 31. března 2022. Uvedená cena je průměrem za rok 2021. Komise použila údaje o cenách elektřiny a plynu pro průmysl v příslušných pásmech spotřeby bez DPH. |
| --- | --- |

(322)

Ke stanovení referenční ceny elektřiny a plynu použila Komise ceny pro společnosti (průmyslové odběratele) v Turecku zveřejněné tureckým statistickým úřadem (100). Referenční hodnota byla stanovena na základě cen elektřiny a plynu zveřejněných dne 31. března 2022. Uvedená cena je průměrem za rok 2021. Komise použila údaje o cenách elektřiny a plynu pro průmysl v příslušných pásmech spotřeby bez DPH.

100

| (323) | Společnost Guxiandao tvrdila, že kromě DPH uplatňované na ceny elektřiny a plynu zjištěné pro Turecko zahrnují ceny elektřiny další daně a poplatky (spotřební daň, poplatky TRT a fondu energetiky), které by Komise měla pro účely stanovení referenčních nákladů na elektřinu odečíst. Za prvé bylo poukázáno na to, že ve spise nejsou žádné důkazy o tom, že by společnosti v Turecku získaly některé z uvedených daní a poplatků zpět (a v jakém rozsahu, pokud vůbec), a že by tedy bylo vhodné provést případný odpočet od referenčních nákladů. Společnost Guxiandao své tvrzení navíc nepodložila konkrétně s ohledem na soubor údajů zveřejněný tureckým statistickým úřadem a použitý pro účely tohoto případu. |
| --- | --- |

(323)

Společnost Guxiandao tvrdila, že kromě DPH uplatňované na ceny elektřiny a plynu zjištěné pro Turecko zahrnují ceny elektřiny další daně a poplatky (spotřební daň, poplatky TRT a fondu energetiky), které by Komise měla pro účely stanovení referenčních nákladů na elektřinu odečíst. Za prvé bylo poukázáno na to, že ve spise nejsou žádné důkazy o tom, že by společnosti v Turecku získaly některé z uvedených daní a poplatků zpět (a v jakém rozsahu, pokud vůbec), a že by tedy bylo vhodné provést případný odpočet od referenčních nákladů. Společnost Guxiandao své tvrzení navíc nepodložila konkrétně s ohledem na soubor údajů zveřejněný tureckým statistickým úřadem a použitý pro účely tohoto případu.

| (324) | Pokud jde o uhlí, Komise použila průměrnou cenu uhlí v Turecku v roce 2021 na základě statistických údajů GTA (101). |
| --- | --- |

(324)

Pokud jde o uhlí, Komise použila průměrnou cenu uhlí v Turecku v roce 2021 na základě statistických údajů GTA (101).

101

| (325) | Žadatel, sdružení CIRFS, ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací zpochybnil použití uhlí jako zdroje energie při zjišťování běžné hodnoty a také to, zda se do nezkreslené ceny uhlí spravedlivě promítají náklady související s životním prostředím. |
| --- | --- |

(325)

Žadatel, sdružení CIRFS, ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací zpochybnil použití uhlí jako zdroje energie při zjišťování běžné hodnoty a také to, zda se do nezkreslené ceny uhlí spravedlivě promítají náklady související s životním prostředím.

| (326) | Komise připomněla, že podle metodiky stanovené v základním nařízení a podle jeho čl. 2 odst. 6a písm. a) se běžná hodnota početně zjistí výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty. Z toho vyplývá, že bez ohledu na nahrazení cen výrobních faktorů nezkreslenými referenčními hodnotami musí spotřeba výrobních faktorů odrážet skutečnou spotřebu každého vývozce a výrobce zvlášť. V důsledku toho neměla Komise pravomoc zvolit alternativní zdroje energie, kterými by nahradila zdroje používané každým vyvážejícím výrobcem, nebo přidat libovolné prvky k nezkresleným cenám zjištěným ve vhodné reprezentativní zemi. Takový postup by byl v rozporu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Pokud jde o zohlednění nákladů souvisejících s životním prostředím v nezkreslené ceně uhlí, bylo konstatováno, že při stanovení početně zjištěné běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení nejsou náklady na životní prostředí výslovně zohledněny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(326)

Komise připomněla, že podle metodiky stanovené v základním nařízení a podle jeho čl. 2 odst. 6a písm. a) se běžná hodnota početně zjistí výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty. Z toho vyplývá, že bez ohledu na nahrazení cen výrobních faktorů nezkreslenými referenčními hodnotami musí spotřeba výrobních faktorů odrážet skutečnou spotřebu každého vývozce a výrobce zvlášť. V důsledku toho neměla Komise pravomoc zvolit alternativní zdroje energie, kterými by nahradila zdroje používané každým vyvážejícím výrobcem, nebo přidat libovolné prvky k nezkresleným cenám zjištěným ve vhodné reprezentativní zemi. Takový postup by byl v rozporu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Pokud jde o zohlednění nákladů souvisejících s životním prostředím v nezkreslené ceně uhlí, bylo konstatováno, že při stanovení početně zjištěné běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení nejsou náklady na životní prostředí výslovně zohledněny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (327) | V reakci na poskytnutí konečných informací sdružení CIRFS dále požádalo Komisi, aby s ohledem na zprávu Komise o podstatných zkresleních v Rusku (102) byl dovoz uhlí z Ruska do Turecka vyloučen z průměrné dovozní ceny uhlí do Turecka zvažované pro účely výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Konkrétně pak sdružení CIRFS s odkazem na zprávu Komise tvrdilo, že ačkoli byl ruský uhelný průmysl do značné míry privatizován, trh je koncentrovaný a ceny jsou ovlivňovány platnými daňovými opatřeními a železničními náklady (stanovenými státními železničními společnostmi). Kromě toho sdružení CIRFS šest dní po uplynutí lhůty pro předložení stanovisek k poskytnutí konečných informací předložilo dodatečné podání, v němž zopakovalo svůj požadavek a navíc se vyslovilo pro vynětí dovozu kolumbijského uhlí z dovozní ceny uhlí do Turecka. S ohledem na zanedbatelný dopad, který by přijetí či zamítnutí tohoto požadavku mělo na opatření, se Komise rozhodla, že není třeba jej dále analyzovat. V souvislosti s dodatečným tvrzením týkajícím se dovozu kolumbijského uhlí bylo odkázáno na bod 7 oznámení o zahájení přezkumu. Aby Komise dokončila šetření v povinných lhůtách, nebude podle uvedeného ustanovení přijímat podání od zúčastněných stran po uplynutí lhůty k předložení stanovisek k poskytnutí konečných informací. Proto byla tvrzení sdružení CIRFS zamítnuta. |
| --- | --- |

(327)

V reakci na poskytnutí konečných informací sdružení CIRFS dále požádalo Komisi, aby s ohledem na zprávu Komise o podstatných zkresleních v Rusku (102) byl dovoz uhlí z Ruska do Turecka vyloučen z průměrné dovozní ceny uhlí do Turecka zvažované pro účely výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Konkrétně pak sdružení CIRFS s odkazem na zprávu Komise tvrdilo, že ačkoli byl ruský uhelný průmysl do značné míry privatizován, trh je koncentrovaný a ceny jsou ovlivňovány platnými daňovými opatřeními a železničními náklady (stanovenými státními železničními společnostmi). Kromě toho sdružení CIRFS šest dní po uplynutí lhůty pro předložení stanovisek k poskytnutí konečných informací předložilo dodatečné podání, v němž zopakovalo svůj požadavek a navíc se vyslovilo pro vynětí dovozu kolumbijského uhlí z dovozní ceny uhlí do Turecka. S ohledem na zanedbatelný dopad, který by přijetí či zamítnutí tohoto požadavku mělo na opatření, se Komise rozhodla, že není třeba jej dále analyzovat. V souvislosti s dodatečným tvrzením týkajícím se dovozu kolumbijského uhlí bylo odkázáno na bod 7 oznámení o zahájení přezkumu. Aby Komise dokončila šetření v povinných lhůtách, nebude podle uvedeného ustanovení přijímat podání od zúčastněných stran po uplynutí lhůty k předložení stanovisek k poskytnutí konečných informací. Proto byla tvrzení sdružení CIRFS zamítnuta.

102

| (328) | V reakci na poskytnutí konečných informací sdružení CIRFS uvedlo, že by Komise měla vysvětlit, proč cena zemního plynu v Turecku v roce 2021 vybraná pro účely výpočtu běžné hodnoty výrazně klesla, zatímco podle tureckého statistického úřadu průměrná jednotková cena zemního plynu v Turecku v roce 2021 ve srovnání s rokem 2020 naopak prudce vzrostla. Jak již bylo uvedeno ve zveřejněné druhé poznámce, Komise získala údaje o cenách plynu přímo z databáze tureckého statistického úřadu, přičemž pro výpočet běžné hodnoty u vyvážejících výrobců použila průměrné ceny pro příslušná spotřebitelská pásma za rok 2021 a údaje převedla z tureckých lir na RMB za použití platného oficiálního směnného kurzu. |
| --- | --- |

(328)

V reakci na poskytnutí konečných informací sdružení CIRFS uvedlo, že by Komise měla vysvětlit, proč cena zemního plynu v Turecku v roce 2021 vybraná pro účely výpočtu běžné hodnoty výrazně klesla, zatímco podle tureckého statistického úřadu průměrná jednotková cena zemního plynu v Turecku v roce 2021 ve srovnání s rokem 2020 naopak prudce vzrostla. Jak již bylo uvedeno ve zveřejněné druhé poznámce, Komise získala údaje o cenách plynu přímo z databáze tureckého statistického úřadu, přičemž pro výpočet běžné hodnoty u vyvážejících výrobců použila průměrné ceny pro příslušná spotřebitelská pásma za rok 2021 a údaje převedla z tureckých lir na RMB za použití platného oficiálního směnného kurzu.

| (329) | Kromě toho sdružení CIRFS v reakci na poskytnutí konečných informací uvedlo, že by Komise měla v souvislosti s plynem vysvětlit metodiku použitou k výběru nejvhodnějšího pásma spotřeby pro jednotlivé čínské výrobce. V této souvislosti bylo konstatováno, že jak je uvedeno v 322. bodě odůvodnění, Komise každému výrobci zařazenému do vzorku přiřadila náklady na plyn ve spotřebitelském pásmu odpovídajícím jeho skutečné celkové spotřebě plynu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(329)

Kromě toho sdružení CIRFS v reakci na poskytnutí konečných informací uvedlo, že by Komise měla v souvislosti s plynem vysvětlit metodiku použitou k výběru nejvhodnějšího pásma spotřeby pro jednotlivé čínské výrobce. V této souvislosti bylo konstatováno, že jak je uvedeno v 322. bodě odůvodnění, Komise každému výrobci zařazenému do vzorku přiřadila náklady na plyn ve spotřebitelském pásmu odpovídajícím jeho skutečné celkové spotřebě plynu během období přezkumného šetření.

4.5.8.   
  Prodejní, režijní a správní náklady a zisk

Prodejní, režijní a správní náklady a zisk

| (330) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu nákladů na výrobní režii, aby byly pokryty náklady, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech. |
| --- | --- |

(330)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu nákladů na výrobní režii, aby byly pokryty náklady, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech.

početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (331) | Pro stanovení nezkreslené a přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použila Komise prodejní, správní a režijní náklady (6,6 %) a zisk (15,3 %) výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku, společnosti Kordsa Turecko, u níž byly snadno dostupné údaje týkající se finančních údajů za rok 2021 (tj. za období, které se plně překrývalo s obdobím přezkumného šetření). |
| --- | --- |

(331)

Pro stanovení nezkreslené a přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použila Komise prodejní, správní a režijní náklady (6,6 %) a zisk (15,3 %) výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku, společnosti Kordsa Turecko, u níž byly snadno dostupné údaje týkající se finančních údajů za rok 2021 (tj. za období, které se plně překrývalo s obdobím přezkumného šetření).

4.5.9.   
  Výpočet běžné hodnoty

Výpočet běžné hodnoty

| (332) | Na základě výše popsaných nezkreslených cen a referenčních hodnot Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(332)

Na základě výše popsaných nezkreslených cen a referenčních hodnot Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (333) | Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady pro každý právní subjekt vyrábějící a vyvážející výrobek, který je předmětem přezkumu, na základě výrobních faktorů, které jsou pořizovány každou z těchto společností a jsou uvedeny v tabulce 15. Poté Komise uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené příjmy z vedlejšího produktu (v tomto případě odpadových nití), který byl následně prodán. |
| --- | --- |

(333)

Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady pro každý právní subjekt vyrábějící a vyvážející výrobek, který je předmětem přezkumu, na základě výrobních faktorů, které jsou pořizovány každou z těchto společností a jsou uvedeny v tabulce 15. Poté Komise uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené příjmy z vedlejšího produktu (v tomto případě odpadových nití), který byl následně prodán.

| (334) | Za druhé, aby Komise dospěla k celkovým nezkresleným výrobním nákladům, připočetla náklady na výrobní režii. Náklady na výrobní režii, které vznikly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, byly navýšeny o náklady na spotřební materiál uvedené v 315. bodě odůvodnění a následně vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých každému z vyvážejících výrobců. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(334)

Za druhé, aby Komise dospěla k celkovým nezkresleným výrobním nákladům, připočetla náklady na výrobní režii. Náklady na výrobní režii, které vznikly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, byly navýšeny o náklady na spotřební materiál uvedené v 315. bodě odůvodnění a následně vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých každému z vyvážejících výrobců. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (335) | Komise nakonec připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak bylo stanoveno na základě tureckého výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů (viz 331. bod odůvodnění). Prodejní, správní a režijní náklady a zisk, obojí vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené celkové výrobní náklady, činily 6,6 %, resp. 15,3 %. |
| --- | --- |

(335)

Komise nakonec připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak bylo stanoveno na základě tureckého výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů (viz 331. bod odůvodnění). Prodejní, správní a režijní náklady a zisk, obojí vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené celkové výrobní náklady, činily 6,6 %, resp. 15,3 %.

| (336) | Na tomto základě Komise určila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(336)

Na tomto základě Komise určila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (337) | Společnost Guxiandao v reakci na poskytnutí konečných informací tvrdila, že Komise neopodstatněně spojila hodnotu spotřebního materiálu a nákladů na výrobní režii s hodnotou ostatních vstupů. Podle společnosti Guxiandao by Komise měla určit referenční hodnotu pro spotřební materiál a náklady na výrobní režii odděleně od ostatních vstupů, nebo by měla uznat skutečné náklady společnosti na spotřební materiál a náklady na výrobní režii. Podobný požadavek vznesla společnost Guxiandao v souvislosti s výpočtem nákladů na dopravu u dodávek surovin. |
| --- | --- |

(337)

Společnost Guxiandao v reakci na poskytnutí konečných informací tvrdila, že Komise neopodstatněně spojila hodnotu spotřebního materiálu a nákladů na výrobní režii s hodnotou ostatních vstupů. Podle společnosti Guxiandao by Komise měla určit referenční hodnotu pro spotřební materiál a náklady na výrobní režii odděleně od ostatních vstupů, nebo by měla uznat skutečné náklady společnosti na spotřební materiál a náklady na výrobní režii. Podobný požadavek vznesla společnost Guxiandao v souvislosti s výpočtem nákladů na dopravu u dodávek surovin.

| (338) | Jak je vysvětleno ve 100. bodě odůvodnění, šetřením bylo zjištěno, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Společnost Guxiandao neprokázala, že by ceny jejího spotřebního materiálu, náklady na výrobní režii nebo náklady na dopravu nebyly zkreslené. Jelikož se nepodařilo jednoznačně prokázat, že tyto náklady nejsou zkreslené, nelze je s ohledem na čl. 2 odst. 6a písm. a) druhý pododstavec třetí odrážku při stanovení běžné hodnoty použít. Komise pro tyto náklady nenašla žádnou vhodnou referenční hodnotu, a ani společnost Guxiandao či jiná zúčastněná strana pro tyto náklady žádnou vhodnou referenční hodnotu nenavrhla. Pokud pro náklady nelze nalézt odpovídající referenční hodnoty, může je Komise v zásadě stanovit jako poměr ke skupině nákladů, k níž se vztahují (ať už jde o náklady na všechny suroviny, nebo výrobní náklady). Jakmile jsou stanoveny nezkreslené náklady na suroviny nebo výrobní náklady, použije Komise referenční hodnotu k odhadu příslušných nezkreslených nákladů, čímž zachová strukturu nákladů vyvážejícího výrobce. To znamená, že pokud například spotřební materiál představuje 1 % všech nákladů na suroviny v účetnictví vyvážejícího výrobce, bude po vypočtení běžné hodnoty stále představovat 1 % nákladů na suroviny. |
| --- | --- |

(338)

Jak je vysvětleno ve 100. bodě odůvodnění, šetřením bylo zjištěno, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Společnost Guxiandao neprokázala, že by ceny jejího spotřebního materiálu, náklady na výrobní režii nebo náklady na dopravu nebyly zkreslené. Jelikož se nepodařilo jednoznačně prokázat, že tyto náklady nejsou zkreslené, nelze je s ohledem na čl. 2 odst. 6a písm. a) druhý pododstavec třetí odrážku při stanovení běžné hodnoty použít. Komise pro tyto náklady nenašla žádnou vhodnou referenční hodnotu, a ani společnost Guxiandao či jiná zúčastněná strana pro tyto náklady žádnou vhodnou referenční hodnotu nenavrhla. Pokud pro náklady nelze nalézt odpovídající referenční hodnoty, může je Komise v zásadě stanovit jako poměr ke skupině nákladů, k níž se vztahují (ať už jde o náklady na všechny suroviny, nebo výrobní náklady). Jakmile jsou stanoveny nezkreslené náklady na suroviny nebo výrobní náklady, použije Komise referenční hodnotu k odhadu příslušných nezkreslených nákladů, čímž zachová strukturu nákladů vyvážejícího výrobce. To znamená, že pokud například spotřební materiál představuje 1 % všech nákladů na suroviny v účetnictví vyvážejícího výrobce, bude po vypočtení běžné hodnoty stále představovat 1 % nákladů na suroviny.

| (339) | Jak je uvedeno v 334. bodě odůvodnění, aby se dospělo k nezkresleným nákladům na spotřební materiál a režijním nákladům, byl podíl nákladů výrobců zařazených do vzorku na spotřební materiál a výrobní režie na skutečně vynaložených výrobních nákladech uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. Jak je vysvětleno v 338. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že v dostupných finančních údajích výrobce (výrobců) v reprezentativní zemi nebyly uvedeny konkrétní údaje týkající se nezkreslených režijních nákladů, stanovila Komise údaje o nezkreslených režijních nákladech pro vyvážejícího výrobce podle této metody. Navíc vzhledem k tomu, že v tomto případě byly zjištěny četné výrobní faktory, které na celkových nákladech na suroviny obvykle představují zanedbatelný podíl, považovala Komise za přiměřené zahrnout tyto vstupy (s použitím skutečných nákladů výrobců) mezi spotřební materiál a podle toho s nimi také zacházet. Dále, pokud jde o náklady na dopravu, jak je uvedeno ve 314. bodě odůvodnění, a vzhledem k tomu, že ve spisu nebyly k dispozici údaje o nezkreslených nákladech na dopravu v reprezentativní zemi, měla Komise za to, že poměr mezi náklady vyvážejícího výrobce na suroviny a vykázanými přepravními náklady lze opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na dopravu surovin při jejich dodání do výrobního závodu společnosti. Tvrzení společnosti Guxiandao bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(339)

Jak je uvedeno v 334. bodě odůvodnění, aby se dospělo k nezkresleným nákladům na spotřební materiál a režijním nákladům, byl podíl nákladů výrobců zařazených do vzorku na spotřební materiál a výrobní režie na skutečně vynaložených výrobních nákladech uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. Jak je vysvětleno v 338. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že v dostupných finančních údajích výrobce (výrobců) v reprezentativní zemi nebyly uvedeny konkrétní údaje týkající se nezkreslených režijních nákladů, stanovila Komise údaje o nezkreslených režijních nákladech pro vyvážejícího výrobce podle této metody. Navíc vzhledem k tomu, že v tomto případě byly zjištěny četné výrobní faktory, které na celkových nákladech na suroviny obvykle představují zanedbatelný podíl, považovala Komise za přiměřené zahrnout tyto vstupy (s použitím skutečných nákladů výrobců) mezi spotřební materiál a podle toho s nimi také zacházet. Dále, pokud jde o náklady na dopravu, jak je uvedeno ve 314. bodě odůvodnění, a vzhledem k tomu, že ve spisu nebyly k dispozici údaje o nezkreslených nákladech na dopravu v reprezentativní zemi, měla Komise za to, že poměr mezi náklady vyvážejícího výrobce na suroviny a vykázanými přepravními náklady lze opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na dopravu surovin při jejich dodání do výrobního závodu společnosti. Tvrzení společnosti Guxiandao bylo proto zamítnuto.

4.6.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (340) | Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cenou pro společnosti Guxiandao a Unifull za tento přímý prodej tedy byla cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(340)

Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní cenou pro společnosti Guxiandao a Unifull za tento přímý prodej tedy byla cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (341) | Kromě přímého prodeje uskutečnila skupina Unifull určité prodeje také prostřednictvím jiného výrobce ve skupině, s nímž je ve spojení. U těchto prodejů byla vývozní cena upravena v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení odečtením příslušných prodejních nákladů prodávajícího subjektu a přiměřeného zisku (stanoveného při nedávném šetření určitých polyvinylalkoholů (103) na 6,89 % a použitého při tomto šetření vzhledem k podobnosti výrobního odvětví a nedostatku spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení). |
| --- | --- |

(341)

Kromě přímého prodeje uskutečnila skupina Unifull určité prodeje také prostřednictvím jiného výrobce ve skupině, s nímž je ve spojení. U těchto prodejů byla vývozní cena upravena v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení odečtením příslušných prodejních nákladů prodávajícího subjektu a přiměřeného zisku (stanoveného při nedávném šetření určitých polyvinylalkoholů (103) na 6,89 % a použitého při tomto šetření vzhledem k podobnosti výrobního odvětví a nedostatku spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení).

103

4.7.   Srovnání

Srovnání

| (342) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(342)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

| (343) | Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Vývozní cena byla upravena o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, slevy, provize, náklady na úvěry, bankovní poplatky a další dovozní poplatky. |
| --- | --- |

(343)

Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Vývozní cena byla upravena o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, slevy, provize, náklady na úvěry, bankovní poplatky a další dovozní poplatky.

| (344) | Ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací společnost Guxiandao požádala o úpravu početně zjištěné běžné hodnoty, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozní cenou podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Podle společnosti Guxiandao by měly být odstraněny prvky, jako jsou náklady na dopravu a pojištění, které mohly být zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů použitých při výpočtu běžné hodnoty, protože tytéž položky byly odečteny od vývozní ceny, čímž mezi oběma hodnotami vznikla asymetrie. |
| --- | --- |

(344)

Ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací společnost Guxiandao požádala o úpravu početně zjištěné běžné hodnoty, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozní cenou podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Podle společnosti Guxiandao by měly být odstraněny prvky, jako jsou náklady na dopravu a pojištění, které mohly být zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů použitých při výpočtu běžné hodnoty, protože tytéž položky byly odečteny od vývozní ceny, čímž mezi oběma hodnotami vznikla asymetrie.

| (345) | Komise poznamenala, že společnost Guxiandao neprokázala, že by náklady na dopravu a pojištění byly zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty. Z toho vyplývá, že požadovaná úprava nebyla odůvodněna ani vyčíslena, a proto byla žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(345)

Komise poznamenala, že společnost Guxiandao neprokázala, že by náklady na dopravu a pojištění byly zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty. Z toho vyplývá, že požadovaná úprava nebyla odůvodněna ani vyčíslena, a proto byla žádost zamítnuta.

| (346) | Skupina Unifull ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací tvrdila, že úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení není u prodeje prostřednictvím výrobců ve skupině, kteří jsou ve spojení, opodstatněná. Skupina Unifull zejména tvrdila, že žádná ze společností ve skupině nejedná jako obchodní zástupce prodávající výrobky zmocnitele. Skupina Unifull rovněž tvrdila, že jedná ve svém celku jako jediná skupina a že její rozhodování, výrobní opatření a prodej probíhají na úrovni skupiny a pod vedením jediného generálního ředitele, a nikoli jednotlivých společností skupiny. V citlivé verzi připomínek skupina Unifull rovněž uvedla důvody, proč se prodej uskutečňuje prostřednictvím jednotlivých stran, a tvrdila, že tyto důvody nesouvisejí s funkcí obchodníka či zprostředkovatele. |
| --- | --- |

(346)

Skupina Unifull ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací tvrdila, že úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení není u prodeje prostřednictvím výrobců ve skupině, kteří jsou ve spojení, opodstatněná. Skupina Unifull zejména tvrdila, že žádná ze společností ve skupině nejedná jako obchodní zástupce prodávající výrobky zmocnitele. Skupina Unifull rovněž tvrdila, že jedná ve svém celku jako jediná skupina a že její rozhodování, výrobní opatření a prodej probíhají na úrovni skupiny a pod vedením jediného generálního ředitele, a nikoli jednotlivých společností skupiny. V citlivé verzi připomínek skupina Unifull rovněž uvedla důvody, proč se prodej uskutečňuje prostřednictvím jednotlivých stran, a tvrdila, že tyto důvody nesouvisejí s funkcí obchodníka či zprostředkovatele.

| (347) | V tomto ohledu Komise poznamenala, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení musí být mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou provedeno spravedlivé srovnání. Toto ustanovení uvádí, že nejsou-li běžná hodnota a vývozní cena srovnatelné na tomto základě, provedou se pokaždé náležité individuální úpravy o rozdíly u faktorů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení mohou takové úpravy zahrnovat konkrétně úpravy o rozdíly v provizích, které se vyplácejí za daný prodej. Podle tohoto ustanovení se výrazem „provize“ rozumí rovněž obchodní přirážka obchodníka k cenám výrobku nebo obdobného výrobku, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení však nelze provést, pokud výrobce se sídlem ve třetím státě a jeho distributor ve spojení odpovědný za vývoz do Evropské unie tvoří jediný hospodářský subjekt. |
| --- | --- |

(347)

V tomto ohledu Komise poznamenala, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení musí být mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou provedeno spravedlivé srovnání. Toto ustanovení uvádí, že nejsou-li běžná hodnota a vývozní cena srovnatelné na tomto základě, provedou se pokaždé náležité individuální úpravy o rozdíly u faktorů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení mohou takové úpravy zahrnovat konkrétně úpravy o rozdíly v provizích, které se vyplácejí za daný prodej. Podle tohoto ustanovení se výrazem „provize“ rozumí rovněž obchodní přirážka obchodníka k cenám výrobku nebo obdobného výrobku, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení však nelze provést, pokud výrobce se sídlem ve třetím státě a jeho distributor ve spojení odpovědný za vývoz do Evropské unie tvoří jediný hospodářský subjekt.

| (348) | Při analýze, zda výrobce a jeho distributor ve spojení tvoří jediný hospodářský subjekt, je rozhodující zohlednit hospodářskou realitu vztahu mezi tímto výrobcem a distributorem. S ohledem na požadavek učinit závěr odrážející hospodářskou realitu vztahu mezi daným výrobcem a daným distributorem je Komise povinna vzít v úvahu všechny relevantní faktory umožňující určit, zda tento distributor vykonává funkce vnitřního prodejního oddělení tohoto výrobce, či nikoliv, nebo zda naopak vykonává jiný typ funkcí. V souladu s nutností zohlednit všechny relevantní faktory a obecným právem Komise posuzovat složité hospodářské situace musí Komise provádět posouzení případ od případu a komplexním způsobem. |
| --- | --- |

(348)

Při analýze, zda výrobce a jeho distributor ve spojení tvoří jediný hospodářský subjekt, je rozhodující zohlednit hospodářskou realitu vztahu mezi tímto výrobcem a distributorem. S ohledem na požadavek učinit závěr odrážející hospodářskou realitu vztahu mezi daným výrobcem a daným distributorem je Komise povinna vzít v úvahu všechny relevantní faktory umožňující určit, zda tento distributor vykonává funkce vnitřního prodejního oddělení tohoto výrobce, či nikoliv, nebo zda naopak vykonává jiný typ funkcí. V souladu s nutností zohlednit všechny relevantní faktory a obecným právem Komise posuzovat složité hospodářské situace musí Komise provádět posouzení případ od případu a komplexním způsobem.

| (349) | Pokud jde o důkazní břemeno, v případě, že Komise uvede důsledné indicie, které prokazují, že obchodník, který je ve spojení s výrobcem, vykonává funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, přísluší tomuto obchodníkovi nebo výrobci předložit důkaz, že úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení není odůvodněná. |
| --- | --- |

(349)

Pokud jde o důkazní břemeno, v případě, že Komise uvede důsledné indicie, které prokazují, že obchodník, který je ve spojení s výrobcem, vykonává funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, přísluší tomuto obchodníkovi nebo výrobci předložit důkaz, že úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení není odůvodněná.

| (350) | V daném případě Komise konstatuje, že obě společnosti patří do stejné skupiny pod stejným vedením. Obě dotčené společnosti však prodávaly dotčený výrobek, který vyráběly, a rovněž dále prodávaly dotčené výrobky vyrobené druhou společností. Komise shledala, že každá vyrábějící, prodávající a přeprodávající společnost by měla být považována za obchodního zástupce, který vykonává svou činnost za úplatu formou provize, a nikoliv za vnitřní prodejní oddělení druhé společnosti. Je nesporné, že každá společnost měla vlastní plnohodnotné prodejní oddělení a vynaložila příslušné náklady. Pokud jde o další prodej, každá společnost vykonávala funkci obchodníka, který vykonával svou činnost za úplatu formou provize, což se odrazilo ve složce vývozní ceny, která musela být upravena, aby se odstranila asymetrie vůči domácí ceně vypočtené na základě ceny ze závodu. Komise proto předložila shodující se indicie, kterými prokázala, že každý vyvážející výrobce skupiny vykonával funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, pokud jde o další prodej výrobků ostatních výrobců. Skupina Unifull naproti tomu nepředložila důkazy, že by úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení nebyla odůvodněná. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(350)

V daném případě Komise konstatuje, že obě společnosti patří do stejné skupiny pod stejným vedením. Obě dotčené společnosti však prodávaly dotčený výrobek, který vyráběly, a rovněž dále prodávaly dotčené výrobky vyrobené druhou společností. Komise shledala, že každá vyrábějící, prodávající a přeprodávající společnost by měla být považována za obchodního zástupce, který vykonává svou činnost za úplatu formou provize, a nikoliv za vnitřní prodejní oddělení druhé společnosti. Je nesporné, že každá společnost měla vlastní plnohodnotné prodejní oddělení a vynaložila příslušné náklady. Pokud jde o další prodej, každá společnost vykonávala funkci obchodníka, který vykonával svou činnost za úplatu formou provize, což se odrazilo ve složce vývozní ceny, která musela být upravena, aby se odstranila asymetrie vůči domácí ceně vypočtené na základě ceny ze závodu. Komise proto předložila shodující se indicie, kterými prokázala, že každý vyvážející výrobce skupiny vykonával funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, pokud jde o další prodej výrobků ostatních výrobců. Skupina Unifull naproti tomu nepředložila důkazy, že by úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení nebyla odůvodněná. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (351) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že dochází k převodu finančních prostředků mezi dvěma subjekty ve spojení, Komise oprávněně zkoumala, zda se skutečná hodnota obchodní přirážky liší od hodnoty, které by dosáhl obchodník, který není ve spojení. Na základě nominálního zisku zjištěného v tomto případě měla Komise za to, že přirážka dostatečně neodráží provizi, která by byla splatná při transakci za obvyklých podmínek. Jak je uvedeno v 341. bodě odůvodnění, Komise se proto domnívala, že úprava by měla vycházet z prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka a z nominálního zisku zjištěného v tomto případě. |
| --- | --- |

(351)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že dochází k převodu finančních prostředků mezi dvěma subjekty ve spojení, Komise oprávněně zkoumala, zda se skutečná hodnota obchodní přirážky liší od hodnoty, které by dosáhl obchodník, který není ve spojení. Na základě nominálního zisku zjištěného v tomto případě měla Komise za to, že přirážka dostatečně neodráží provizi, která by byla splatná při transakci za obvyklých podmínek. Jak je uvedeno v 341. bodě odůvodnění, Komise se proto domnívala, že úprava by měla vycházet z prodejních, správních a režijních nákladů obchodníka a z nominálního zisku zjištěného v tomto případě.

4.8.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (352) | U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku za účelem výpočtu dumpingového rozpětí v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(352)

U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku za účelem výpočtu dumpingového rozpětí v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (353) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla na základě rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(353)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla na základě rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

| (354) | Na tomto základě činí konečné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 17,2 %. |
| --- | --- |

(354)

Na tomto základě činí konečné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 17,2 %.

| (355) | Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval převážnou většinu vývozu do Unie v období přezkumného šetření, ne-li veškerý vývoz. Komise proto považovala za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, tj. skupiny Unifull. Takto stanovené dumpingové rozpětí činilo 23,7 %. |
| --- | --- |

(355)

Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval převážnou většinu vývozu do Unie v období přezkumného šetření, ne-li veškerý vývoz. Komise proto považovala za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, tj. skupiny Unifull. Takto stanovené dumpingové rozpětí činilo 23,7 %.

| (356) | Závěrem lze říci, že konečná dumpingová rozpětí pro případ podle čl. 11 odst. 3, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:






  Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. a Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7  % |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7  % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 17,2  % |
| Všechny ostatní společnosti | 23,7  % |

(356)

Závěrem lze říci, že konečná dumpingová rozpětí pro případ podle čl. 11 odst. 3, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:

Společnost

Konečné dumpingové rozpětí

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. a Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7  %

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7  %

Ostatní spolupracující společnosti

17,2  %

Všechny ostatní společnosti

23,7  %

4.9.   Trvalý charakter změny okolností v částečném prozatímním přezkumu

Trvalý charakter změny okolností v částečném prozatímním přezkumu

| (357) | V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise provedla analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou. |
| --- | --- |

(357)

V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise provedla analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.

| (358) | Mezi obdobím přezkumného šetření v rámci původního šetření (tj. od 1. července 2008 do 30. června 2009) a rokem 2021 se výrobní kapacita čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, na které se vztahují opatření, více než ztrojnásobila z [747 000 – 955 000] tun v roce 2009 na [2 508 000 – 3 205 000] tun v roce 2021. Jak navíc dokládají vládní strategie a plánovací dokumenty vydané na úrovni provincií a obcí (viz 69. až 75. bod odůvodnění), od původního šetření prochází čínské odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů přeměnou, která se soustředí na významné investice do infrastruktury a urychlení výzkumu špičkových technologií a vývoje vysoce výkonných materiálů. Takovýto značný nárůst investic a kapacity měl nevyhnutelně dopad na strukturu nákladů a způsobil zvýšení fixních nákladů čínských vyvážejících výrobců. To se následně strukturálně projevilo na běžné hodnotě, a tedy i na dumpingovém rozpětí. |
| --- | --- |

(358)

Mezi obdobím přezkumného šetření v rámci původního šetření (tj. od 1. července 2008 do 30. června 2009) a rokem 2021 se výrobní kapacita čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, na které se vztahují opatření, více než ztrojnásobila z [747 000 – 955 000] tun v roce 2009 na [2 508 000 – 3 205 000] tun v roce 2021. Jak navíc dokládají vládní strategie a plánovací dokumenty vydané na úrovni provincií a obcí (viz 69. až 75. bod odůvodnění), od původního šetření prochází čínské odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů přeměnou, která se soustředí na významné investice do infrastruktury a urychlení výzkumu špičkových technologií a vývoje vysoce výkonných materiálů. Takovýto značný nárůst investic a kapacity měl nevyhnutelně dopad na strukturu nákladů a způsobil zvýšení fixních nákladů čínských vyvážejících výrobců. To se následně strukturálně projevilo na běžné hodnotě, a tedy i na dumpingovém rozpětí.

| (359) | Vzhledem k tomu, že domácí spotřeba vysokopevnostních nití z polyesterů byla v Číně stabilní, a nebyla tedy schopna absorbovat zvýšené kapacity a rozmělnit vyšší fixní náklady, vyvážející výrobci v Číně se zaměřili na zvýšení objemu výroby zvýšením prodeje na vývoz, zejména do Unie (která je pro čínské vyvážející výrobce hlavní vývozní destinací). Od doby původního šetření se objem výroby čínských vyvážejících výrobců, na které se vztahovala opatření, prakticky zdvojnásobil, což je v souladu se zdvojnásobením čínského vývozu do Unie v tomto období. Aby se zvýšil prodej na vývoz, museli výrobci upravit své vývozní ceny na takovou úroveň, aby zajistili nezbytné zvýšení objemu (viz 147. bod odůvodnění týkající se klesajícího cenového vývoje čínského dovozu, který je předmětem opatření). Svědčí o tom skutečnost, že mezi obdobím přezkumného šetření v rámci původního šetření a rokem 2021 se objem čínského vývozu (na který se vztahují opatření) do Unie téměř zdvojnásobil, přestože podléhal antidumpingovým clům a byl dumpingový, jak bylo zjištěno v rámci stávajícího šetření (a v souladu se zjištěními v přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2017). Čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů tedy významně rozšířili svou výrobní kapacitu a upravili své vývozní chování tak, aby dosáhli efektivity, která toto rozšíření odůvodňuje. Tyto změny strukturálně ovlivnily běžnou hodnotu, vývozní cenu čínských vyvážejících výrobců, a tím i jejich dumpingové rozpětí způsobem, který lze považovat za takový, jenž má trvalou povahu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(359)

Vzhledem k tomu, že domácí spotřeba vysokopevnostních nití z polyesterů byla v Číně stabilní, a nebyla tedy schopna absorbovat zvýšené kapacity a rozmělnit vyšší fixní náklady, vyvážející výrobci v Číně se zaměřili na zvýšení objemu výroby zvýšením prodeje na vývoz, zejména do Unie (která je pro čínské vyvážející výrobce hlavní vývozní destinací). Od doby původního šetření se objem výroby čínských vyvážejících výrobců, na které se vztahovala opatření, prakticky zdvojnásobil, což je v souladu se zdvojnásobením čínského vývozu do Unie v tomto období. Aby se zvýšil prodej na vývoz, museli výrobci upravit své vývozní ceny na takovou úroveň, aby zajistili nezbytné zvýšení objemu (viz 147. bod odůvodnění týkající se klesajícího cenového vývoje čínského dovozu, který je předmětem opatření). Svědčí o tom skutečnost, že mezi obdobím přezkumného šetření v rámci původního šetření a rokem 2021 se objem čínského vývozu (na který se vztahují opatření) do Unie téměř zdvojnásobil, přestože podléhal antidumpingovým clům a byl dumpingový, jak bylo zjištěno v rámci stávajícího šetření (a v souladu se zjištěními v přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2017). Čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů tedy významně rozšířili svou výrobní kapacitu a upravili své vývozní chování tak, aby dosáhli efektivity, která toto rozšíření odůvodňuje. Tyto změny strukturálně ovlivnily běžnou hodnotu, vývozní cenu čínských vyvážejících výrobců, a tím i jejich dumpingové rozpětí způsobem, který lze považovat za takový, jenž má trvalou povahu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

5.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (360) | Ze závěrů Komise o přetrvání dumpingu a újmy a rovněž o zájmu Unie vyplývá, že antidumpingová opatření, která se vztahují na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, by měla být zachována. |
| --- | --- |

(360)

Ze závěrů Komise o přetrvání dumpingu a újmy a rovněž o zájmu Unie vyplývá, že antidumpingová opatření, která se vztahují na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, by měla být zachována.

| (361) | Kromě toho by na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném prozatímním přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší. |
| --- | --- |

(361)

Kromě toho by na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném prozatímním přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.

| (362) | Na základě výše uvedených skutečností by konečné sazby antidumpingového cla vyjádřené na základě ceny CIF s dodáním na hranici Unie před proclením měly být následující:








  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Konečné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7  % | 57,6  % | 23,7  % |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7  % | 57,1  % | 9,7  % |
| Ostatní spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 17,2  % | 57,3  % | 17,2  % |
| Všechny ostatní společnosti | 23,7  % | 57,6  % | 23,7  % |

(362)

Na základě výše uvedených skutečností by konečné sazby antidumpingového cla vyjádřené na základě ceny CIF s dodáním na hranici Unie před proclením měly být následující:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Konečné antidumpingové clo

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7  %

57,6  %

23,7  %

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7  %

57,1  %

9,7  %

Ostatní spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

17,2  %

57,3  %

17,2  %

Všechny ostatní společnosti

23,7  %

57,6  %

23,7  %

| (363) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(363)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (364) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že následné použití nižší celní sazby bude odůvodněno v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(364)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že následné použití nižší celní sazby bude odůvodněno v souladu s celními předpisy.

| (365) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(365)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (366) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z Číny a vyrobeného uvedenými právními subjekty. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(366)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z Číny a vyrobeného uvedenými právními subjekty. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (367) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (104). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(367)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (104). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

104

Úředním věstníku Evropské unie

| (368) | Vývozce nebo výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek do Unie v období, které bylo použito pro stanovení výše cla, jež se v současnosti vztahuje na jeho vývoz, může požádat Komisi, aby na něj byla uplatněna sazba antidumpingového cla pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku. Komise by měla takovéto žádosti vyhovět, pokud jsou splněny tři podmínky. Nový vyvážející výrobce by musel prokázat, že: i) dotčený výrobek nevyvážel do Unie v období, které bylo použito pro stanovení výše cla použitelného na jeho vývoz, ii) není ve spojení se společností, která tak činila, a na kterou se tudíž vztahuje antidumpingové clo, a iii) vyvážel dotčený výrobek posléze nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství těchto výrobků do Unie. |
| --- | --- |

(368)

Vývozce nebo výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek do Unie v období, které bylo použito pro stanovení výše cla, jež se v současnosti vztahuje na jeho vývoz, může požádat Komisi, aby na něj byla uplatněna sazba antidumpingového cla pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku. Komise by měla takovéto žádosti vyhovět, pokud jsou splněny tři podmínky. Nový vyvážející výrobce by musel prokázat, že: i) dotčený výrobek nevyvážel do Unie v období, které bylo použito pro stanovení výše cla použitelného na jeho vývoz, ii) není ve spojení se společností, která tak činila, a na kterou se tudíž vztahuje antidumpingové clo, a iii) vyvážel dotčený výrobek posléze nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství těchto výrobků do Unie.

| (369) | Dovoz společnosti Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. je předmětem samostatného šetření a clo může být uloženo samostatným nařízením. |
| --- | --- |

(369)

Dovoz společnosti Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. je předmětem samostatného šetření a clo může být uloženo samostatným nařízením.

| (370) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se mělo doporučit, aby stávající opatření byla zachována a aby bylo uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny. V návaznosti na zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. Připomínky podané zúčastněnými stranami byly řádně zváženy a v náležitých případech byla zjištění patřičně upravena. |
| --- | --- |

(370)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se mělo doporučit, aby stávající opatření byla zachována a aby bylo uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny. V návaznosti na zveřejnění výsledků šetření jim byla rovněž poskytnuta lhůta k vyjádření. Připomínky podané zúčastněnými stranami byly řádně zváženy a v náležitých případech byla zjištění patřičně upravena.

| (371) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (105), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(371)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (105), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

105

Úředního věstníku Evropské unie

| (372) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko k opatřením stanoveným tímto nařízením, |
| --- | --- |

(372)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko k opatřením stanoveným tímto nařízením,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex (jiné než šicí nitě a násobné (skané) nebo kablované nitě se zákrutem „Z“, určené k výrobě šicích nití, připravené pro barvení a pro konečnou úpravu, volně navinuté na plastové perforované cívce), v současnosti kódu KN ex 5402 20 00 (kód TARIC 5402200010), které pocházejí z Čínské lidové republiky.

2.   Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Konečné antidumpingové clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7 | 899E |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7 | 899F |
| Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze | 17,2 | A977 |
| Všechny ostatní společnosti (kromě Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. – doplňkový kód TARIC A976) | 23,7  % | A999 |

Společnost

Konečné antidumpingové clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7

899E

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7

899F

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

17,2

A977

Všechny ostatní společnosti (kromě Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. – doplňkový kód TARIC A976)

23,7  %

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (výrobku, který je předmětem přezkumu) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

5.   Pokud jakákoli strana z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

| a) | nevyvážela v období přezkumného šetření (1. ledna 2021 až 31. prosince 2021) zboží popsané v odstavci 1 pocházející z Čínské lidové republiky; |
| --- | --- |

a)

nevyvážela v období přezkumného šetření (1. ledna 2021 až 31. prosince 2021) zboží popsané v odstavci 1 pocházející z Čínské lidové republiky;

| b) | není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a |
| --- | --- |

b)

není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a

| c) | buď skutečně vyvezla zboží popsané v odstavci 1 do Unie, nebo uzavřela neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období přezkumného šetření,
  může Komise změnit přílohu tak, aby se na takovou stranu uplatňovalo clo vztahující se na spolupracující výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, tj. 17,2 %. |
| --- | --- |

c)

buď skutečně vyvezla zboží popsané v odstavci 1 do Unie, nebo uzavřela neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie po skončení období přezkumného šetření,

může Komise změnit přílohu tak, aby se na takovou stranu uplatňovalo clo vztahující se na spolupracující výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, tj. 17,2 %.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. května 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. L 315, 1.12.2010, s. 1.

2

(3)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

3

(4)  
  Úř. věst. L 49, 25.2.2017, s. 6.

4

(5)  
  Úř. věst. L 167, 30.6.2017, s. 31.

5

(6)  WT/DS295/AB/R, 29. listopadu 2005.

6

(7)  
  Úř. věst. C 248, 30.6.2022, s. 107.

7

(8)  
  Úř. věst. C 205, 31.5.2021, s. 4.

8

(9)  
  Úř. věst. C 87, 23.2.2022, s. 2, a Úř. věst. C 248, 30.6.2022, s. 142.

9

(10)  
  Commission Staff Working Document, on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu), 20. prosince 2017, SWD(2017) 483 final/2.

10

Commission Staff Working Document, on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

(11)  Zpráva – kapitola 2, s. 6–7.

11

(12)  Zpráva – kapitola 2, s. 10.

12

(13)  K dispozici na adrese: Ústava Čínské lidové republiky (npc.gov.cn), vyhledáno dne 15. listopadu 2022.

13

(14)  Zpráva – kapitola 2, s. 20–21.

14

(15)  Zpráva – kapitola 3, s. 41, 73–74.

15

(16)  Zpráva – kapitola 6, s. 120–121.

16

(17)  Zpráva – kapitola 6, s. 122–135.

17

(18)  Zpráva – kapitola 7, s. 167–168.

18

(19)  Zpráva – kapitola 8, s. 169–170, 200–201.

19

(20)  Zpráva – kapitola 2, s. 15–16, kapitola 4, s. 50 a 84, kapitola 5, s. 108–109.

20

(21)  Viz: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_70517450166132 (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

21

(22)  Viz: http://www.szse.cn/disclosure/listed/bulletinDetail/index.html?786334a3-123e-4960-bb6a-19fa0d397bd9, s. 99 (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

22

(23)  Viz například čl. 33 stanov Komunistické strany Číny, článek 19 čínského práva obchodních společností nebo Pokyny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru vydané Generální kanceláří úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny v roce 2020.

23

(24)  Viz: cfa.com.cn (vyhledáno dne 21. listopadu 2022).

24

(25)  Zpráva – kapitola 5, s. 100–101.

25

(26)  Zpráva – kapitola 2, s. 26.

26

(27)  Viz například: Blanchette, J. - Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster (Boj o upevnění moci a odvrácení katastrofy); Foreign Affairs, sv. 100, č. 4, červenec/srpen 2021, s. 10–19.

27

The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(28)  Zpráva – kapitola 2, s. 31–32.

28

(29)  K dispozici na adrese: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (vyhledáno dne 15. listopadu 2022).

29

(30)  K dispozici na adrese: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (vyhledáno dne 15. listopadu 2022).

30

(31)  Financial Times (2020) – Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise (Komunistická strana Číny prosazuje větší kontrolu nad soukromým podnikem), k dispozici na adrese: https://on.ft.com/3mYxP4j (vyhledáno dne 15. listopadu 2022).

31

Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise

(32)  Viz: http://www.szse.cn/disclosure/listed/bulletinDetail/index.html?786334a3-123e-4960-bb6a-19fa0d397bd9, s. 43 (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

32

(33)  Viz: https://www.guxiandao.com/index.php?g=news&m=index&a=view&id=161 (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

33

(34)  Zpráva – kapitoly 14.1 až 14.3.

34

(35)  Zpráva – kapitola 4, s. 41–42, 83.

35

(36)  K dispozici na adrese: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/yj/art/2022/art_a01b7532a39a41e891d2540da6981d72.html (vyhledáno dne 17. listopadu 2022).

36

(37)  Optimalizace regionálního uspořádání, posílení mezinárodní spolupráce, podpora digitální transformace, odstranění zaostalých výrobních kapacit a fúzí a reorganizací v souladu se zákony a předpisy, kultivace vedoucích podniků, podpora integrace a rozvoje velkých a malých podniků a konsolidace a zvyšování konkurenceschopnosti průmyslu.

37

(38)  Tamtéž, článek II.

38

(39)  K dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (vyhledáno dne 17. listopadu 2022).

39

(40)  Viz kapitola V plánu.

40

(41)  Viz oddíl 2.2.2 plánu.

41

(42)  Viz oddíl 4.1.1 plánu.

42

(43)  Viz oddíl 4.1.3 plánu.

43

(44)  K dispozici na adrese: www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/t20211207_2666343.htm (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

44

(45)  Viz oddíl III.2.5. plánu.

45

(46)  Viz oddíl III.4.1 plánu, který je k dispozici na adrese:

46

https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210707/1162695.shtml (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

(47)  K dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

47

(48)  Viz oddíl III.2.1 plánu.

48

(49)  Viz plán; k dispozici na adrese:

49

https://www.zj.gov.cn/art/2021/6/24/art_1229540815_4671249.html (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

(50)  Viz oddíl IV.7 plánu.

50

(51)  K dispozici na adrese: https://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkml/szfwj/qtgw/202108/t20210803_9538603.html (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

51

(52)  Viz oddíl III.1.4 plánu.

52

(53)  Zpráva – kapitola 6, s. 138–149.

53

(54)  Zpráva – kapitola 9, s. 216.

54

(55)  Zpráva – kapitola 9, s. 213–215.

55

(56)  Zpráva – kapitola 9, s. 209–211.

56

(57)  Zpráva – kapitola 13, s. 332–337.

57

(58)  Zpráva – kapitola 13, s. 336.

58

(59)  Zpráva – kapitola 13, s. 337–341.

59

(60)  Zpráva – kapitola 6, s. 114–117.

60

(61)  Zpráva – kapitola 6, s. 119.

61

(62)  Zpráva – kapitola 6, s. 120.

62

(63)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

63

(64)  Viz oficiální politický dokument Čínské komise pro regulaci bankovního a pojišťovacího sektoru (CBIRC) ze dne 28. srpna 2020: Tříletý akční plán pro zlepšení vedení podniků v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví (2020–2022), dostupný na adrese: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (vyhledáno dne 15. listopadu 2022). Plán vyzývá k „
  dalšímu uskutečňování ducha obsaženého v zásadním projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga o postupu reformy správy a řízení společností ve finančním sektoru
  “. Oddíl II tohoto plánu navíc prosazuje podporu organického začlenění vedoucího postavení strany do správy a řízení společností: „
  integraci vedoucího postavení strany do správy a řízení společnosti provedeme systematičtěji, jednotněji a na základě postupů [...] Než představenstvo nebo vrcholové vedení rozhodne o důležitých provozních záležitostech a záležitostech týkajících se vedení, musí je projednat stranický výbor
  “.

64

Tříletý akční plán pro zlepšení vedení podniků v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví (2020–2022)

dalšímu uskutečňování ducha obsaženého v zásadním projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga o postupu reformy správy a řízení společností ve finančním sektoru

integraci vedoucího postavení strany do správy a řízení společnosti provedeme systematičtěji, jednotněji a na základě postupů

Než představenstvo nebo vrcholové vedení rozhodne o důležitých provozních záležitostech a záležitostech týkajících se vedení, musí je projednat stranický výbor

(65)  Viz Oznámení o metodě hodnocení výkonnosti komerčních bank čínské regulační komise pro bankovnictví a pojišťovnictví, vydané dne 15. prosince 2020. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (naposledy zobrazeno dne 12. dubna 2021).

65

Oznámení o metodě hodnocení výkonnosti komerčních bank

(66)  K dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

66

(67)  Viz odstavec 3 oddílu Ochranná opatření plánu.

67

(68)  K dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114-3.shtml (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

68

(69)  Viz oddíl 8.7 plánu.

69

(70)  Viz: http://zj.sina.cn/shaoxing/2022-03-03/detail-imcwipih6326336.d.html (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

70

(71)  Viz pracovní dokument MMF „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Řešení problému zadlužení podniků v Číně), autoři: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, říjen 2016, WP/16/203.

71

(72)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

72

(73)  Viz OECD (2019), OECD Economic Surveys: Čína 2019, OECD Publishing, Paříž, s. 29, k dispozici na adrese:

73

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (vyhledáno dne 15. listopadu 2022).

(74)  Viz: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

74

(75)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy) https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

75

(76)  Pokud se výrobek, který je předmětem přezkumu, v žádné zemi s obdobnou úrovní rozvoje nevyrábí, lze zvážit výrobu výrobku ve stejné obecné kategorii a/nebo odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu.

76

(77)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí, Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33. Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení nelze domácí ceny v uvedených zemích použít pro účely stanovení běžné hodnoty.

77

(78)  Viz https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, s. 160.

78

(79)  Viz https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, s. 117.

79

(80)  Komise informovala spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku o svém záměru použít údaje poskytnuté těmito výrobci pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Neobdržela žádné námitky.

80

(81)  Wood Mackenzie – viz https://www.woodmac.com/

81

(82)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/325 ze dne 24. února 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 49, 25.2.2017, s. 6), ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1159 ze dne 29. června 2017, kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1105/2010 a prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/325, pokud jde o definici výrobku u stávajících antidumpingových opatření týkajících se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky, a kterým se stanoví možnost vrácení nebo prominutí cla v některých případech (Úř. věst. L 167, 30.6.2017, s. 31).

82

(83)  Přibližně 14 %, bereme-li v úvahu výhradně vývoz, na který se vztahují opatření.

83

(84)  Pololetní zprávy zemí za rok 2022 na internetových stránkách Světové obchodní organizace https://www.wto.org/english/tratop_e/adp_e/adp_e.htm

84

(85)  Více informací naleznete na stránkách Fujian Billion diversifies into industrial yarn production (innovationintextiles.com) a http://en.three-v.com.cn/about.html

85

(86)  PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/977 ze dne 22. června 2022, kterým se přijímají dvě žádosti o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce s ohledem na konečná antidumpingová opatření uložená na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/325(Úř. věst. L 167, 24.6.2022, s. 55).

86

(87)  Databáze podle čl. 14 odst. 6 obsahuje údaje o dovozu výrobků, na které se vztahují antidumpingová nebo antisubvenční opatření či šetření, a to jak ze zemí a od vyvážejících výrobců, kterých se toto řízení týká, tak ze třetích zemí a od dalších vyvážejících výrobců, a to na úrovni desetimístných kódů TARIC a doplňkových kódů TARIC.

87

(88)  Údaje o čínských vyvážejících výrobcích, na které se vztahují cla, nejsou samy o sobě důvěrné. Poskytnutím podrobných číselných údajů by však mohly být nepřímo odhaleny přesné údaje o dovozu společnosti Hailide, tedy vývozce, na kterého se cla nevztahují.

88

(89)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2239 ze dne 15. prosince 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých velkokapacitních ocelových stožárů pro větrné elektrárny pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 59) (dále jen „případ ocelových stožárů pro větrné elektrárny“).

89

(90)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

90

(91)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy) https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

91

(92)  Výroční zpráva za rok 2021, strana 133.

92

(93)  Výroční zpráva za rok 2021, strana 61, k dispozici na adrese https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf

93

(94)  Viz Výroční_zpráva_společnosti_Kordsa_EN_2021.pdf, s. 158, Poznámka 3 – Vykazování podle segmentu, a) Externí příjmy, jakož i adresář na straně 205 výroční zprávy.

94

(95)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

95

(96)  http://www.macmap.org

96

(97)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

97

(98)  Náklady práce jsou k dispozici na adrese https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

98

(99)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789

99

(100)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

100

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459

(101)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

101

(102)  Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Ruské federace pro účely šetření na ochranu obchodu, 22.10.2020, SWD(2020) 242 final.

102

(103)  Viz 352. bod odůvodnění PROVÁDĚCÍHO NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/1336 ze dne 25. září 2020 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých polyvinylalkoholů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 315, 29.9.2020, s. 1).

103

(104)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

104

(105)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

105

---

PŘÍLOHA

Čínští spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku (doplňkový kód TARIC A977):

| Název společnosti | Město |
| --- | --- |
| Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. | Ťin-ťiang |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co., Ltd. | Su-čou |
| Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd. | I-sing |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | Su-čou |
| Zhejiang Kingsway High-tech Fiber Co., Ltd. | Chaj-ning |
| Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd. | Tchaj-čou |

Název společnosti

Město

Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd.

Ťin-ťiang

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co., Ltd.

Su-čou

Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd.

I-sing

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

Su-čou

Zhejiang Kingsway High-tech Fiber Co., Ltd.

Chaj-ning

Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd.

Tchaj-čou

---

| 12.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 127/58 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 127/58

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/935

ze dne 11. května 2023

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných společností Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1)(dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Původní šetření a platná opatření

Původní šetření a platná opatření

| (1) | Antidumpingová opatření na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) v rozmezí od 5,1 % do 9,8 % byla původně uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1105/2010 (2) (dále jen „původní opatření“). |
| --- | --- |

(1)

Antidumpingová opatření na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) v rozmezí od 5,1 % do 9,8 % byla původně uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1105/2010 (2) (dále jen „původní opatření“).

2

| (2) | Původní opatření se vztahovala na veškerý dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny, s výjimkou dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných čínskými vyvážejícími výrobci Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (dále jen „Hailide“) a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (dále jen „Huachun“). Těmto společnostem nebyla původně uložena žádná celní sazba (nařízení (EU) č. 1105/2010), jelikož u nich žádný dumping nebyl zjištěn. |
| --- | --- |

(2)

Původní opatření se vztahovala na veškerý dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny, s výjimkou dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných čínskými vyvážejícími výrobci Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. (dále jen „Hailide“) a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. (dále jen „Huachun“). Těmto společnostem nebyla původně uložena žádná celní sazba (nařízení (EU) č. 1105/2010), jelikož u nich žádný dumping nebyl zjištěn.

| (3) | Po prvním přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, Komise prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/325 (3), naposledy pozměněným prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1159 (4), zachovala původní opatření. |
| --- | --- |

(3)

Po prvním přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, Komise prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/325 (3), naposledy pozměněným prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/1159 (4), zachovala původní opatření.

3

4

| (4) | Druhý přezkum před pozbytím platnosti platných opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a částečný prozatímní přezkum (5) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, jehož rozsah je omezen pouze na posouzení dumpingu (6), byly zahájeny dne 23. února 2022 a 30. června 2022. |
| --- | --- |

(4)

Druhý přezkum před pozbytím platnosti platných opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a částečný prozatímní přezkum (5) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, jehož rozsah je omezen pouze na posouzení dumpingu (6), byly zahájeny dne 23. února 2022 a 30. června 2022.

5

6

| (5) | V souladu se zprávou Odvolacího orgánu WTO ve věci Mexiko – konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži (7) (dále jen „zpráva Odvolacího orgánu WTO“) nebyly společnosti Hailide a Huachun v následných přezkumech původních opatření uložených nařízením (EU) č. 1105/2010 posuzovány a nepodléhají platným opatřením. |
| --- | --- |

(5)

V souladu se zprávou Odvolacího orgánu WTO ve věci Mexiko – konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži (7) (dále jen „zpráva Odvolacího orgánu WTO“) nebyly společnosti Hailide a Huachun v následných přezkumech původních opatření uložených nařízením (EU) č. 1105/2010 posuzovány a nepodléhají platným opatřením.

7

1.2.   Zahájení šetření

Zahájení šetření

| (6) | Komise dne 30. června 2022 zahájila antidumpingové šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných a vyvážených do Unie společností Hailide. Oznámení o zahájení šetření bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(6)

Komise dne 30. června 2022 zahájila antidumpingové šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných a vyvážených do Unie společností Hailide. Oznámení o zahájení šetření bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

8

| (7) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 16. května 2022 Evropské sdružení pro umělá vlákna (The European Man-made Fibres Association, dále jen „CIRFS“ nebo „žadatel“) jménem odvětví výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a z něj vyplývající podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(7)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 16. května 2022 Evropské sdružení pro umělá vlákna (The European Man-made Fibres Association, dále jen „CIRFS“ nebo „žadatel“) jménem odvětví výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a z něj vyplývající podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem pro zahájení šetření.

| (8) | Toto šetření je rozsahem omezeno na dotčeného vyvážejícího výrobce (společnost Hailide) a jakoukoli společnost, která je s ním ve spojení. Další vyvážející výrobce, společnost Huachun, pro kterého byla v šetření vedoucím k uložení výše uvedených antidumpingových opatření rovněž stanovena nulová sazba antidumpingového cla, ukončil svou činnost v roce 2021. Společnost Huachun se proto pro účely tohoto šetření nepovažuje za vyvážejícího výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů ani za dotčenou stranu. |
| --- | --- |

(8)

Toto šetření je rozsahem omezeno na dotčeného vyvážejícího výrobce (společnost Hailide) a jakoukoli společnost, která je s ním ve spojení. Další vyvážející výrobce, společnost Huachun, pro kterého byla v šetření vedoucím k uložení výše uvedených antidumpingových opatření rovněž stanovena nulová sazba antidumpingového cla, ukončil svou činnost v roce 2021. Společnost Huachun se proto pro účely tohoto šetření nepovažuje za vyvážejícího výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů ani za dotčenou stranu.

1.3.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (9) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise navíc o zahájení šetření výslovně informovala známého vyvážejícího výrobce a orgány v Číně a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(9)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise navíc o zahájení šetření výslovně informovala známého vyvážejícího výrobce a orgány v Číně a vyzvala je k účasti.

| (10) | Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení před Komisí a/nebo úředníkem pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(10)

Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení před Komisí a/nebo úředníkem pro slyšení v obchodních řízeních.

| (11) | Sdružení uživatelů spolu s pěti uživateli požádalo o slyšení u útvarů Komise a tato příležitost jim byla poskytnuta. |
| --- | --- |

(11)

Sdružení uživatelů spolu s pěti uživateli požádalo o slyšení u útvarů Komise a tato příležitost jim byla poskytnuta.

1.4.   Výběr vzorku výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení.

Výběr vzorku výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení.

| (12) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje, přičemž přihlédla k jejich zeměpisné poloze. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo více než 50 % odhadované celkové výroby a objemu prodeje obdobného výrobku v EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Žádná ze zúčastněných stran nepředložila k předběžnému vzorku připomínky, a proto byl vzorek potvrzen jako konečný. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje, přičemž přihlédla k jejich zeměpisné poloze. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo více než 50 % odhadované celkové výroby a objemu prodeje obdobného výrobku v EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Žádná ze zúčastněných stran nepředložila k předběžnému vzorku připomínky, a proto byl vzorek potvrzen jako konečný. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

| (13) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude u dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, nutný výběr vzorku, byly tyto strany požádány, aby se přihlásily a poskytly jí informace požadované v daném oznámení o zahájení šetření. Jeden dovozce, který není ve spojení, se přihlásil jako zúčastněná strana, ale požadované informace pro účely výběru vzorku neposkytl. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, proto nebyl nutný. |
| --- | --- |

(13)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude u dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, nutný výběr vzorku, byly tyto strany požádány, aby se přihlásily a poskytly jí informace požadované v daném oznámení o zahájení šetření. Jeden dovozce, který není ve spojení, se přihlásil jako zúčastněná strana, ale požadované informace pro účely výběru vzorku neposkytl. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, proto nebyl nutný.

1.5.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (14) | Komise zaslala čínské vládě dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

Komise zaslala čínské vládě dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

| (15) | Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a dotčenému vyvážejícímu výrobci. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu. |
| --- | --- |

(15)

Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, uživatelům a dotčenému vyvážejícímu výrobci. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu.

| (16) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od společnosti Hailide a tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Odpovědi na dotazník obdržela rovněž od dvou uživatelů vysokopevnostních nití z polyesterů. Tyto odpovědi však nemohly být v rámci tohoto řízení zohledněny, jelikož dotyční uživatelé nepoužívali dotčený výrobek vyráběný společností Hailide. |
| --- | --- |

(16)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od společnosti Hailide a tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Odpovědi na dotazník obdržela rovněž od dvou uživatelů vysokopevnostních nití z polyesterů. Tyto odpovědi však nemohly být v rámci tohoto řízení zohledněny, jelikož dotyční uživatelé nepoužívali dotčený výrobek vyráběný společností Hailide.

| (17) | Kvůli výskytu onemocnění COVID-19 a opatřením omezujícím volný pohyb osob zavedeným v různých členských státech a dalších třetích zemích nemohla Komise v prostorách společnosti Hailide v Číně provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Kvůli výskytu onemocnění COVID-19 a opatřením omezujícím volný pohyb osob zavedeným v různých členských státech a dalších třetích zemích nemohla Komise v prostorách společnosti Hailide v Číně provést inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení.

| (18) | Komise místo toho u společnosti Hailide provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro svá zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (9). |
| --- | --- |

(18)

Komise místo toho u společnosti Hailide provedla na dálku křížovou kontrolu všech informací, které považovala za nezbytné pro svá zjištění, v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (9).

9

| (19) | Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:






  a) | Obchodník ve spojení s dotčeným vyvážejícím výrobcem: Hailide Fibers Europe A/S, Dánsko |
| --- | --- | --- |

(19)

Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:

a)

Obchodník ve spojení s dotčeným vyvážejícím výrobcem: Hailide Fibers Europe A/S, Dánsko

| b) | Výrobci v Unii






  — | Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Francie |
| --- | --- | --- |

b)

Výrobci v Unii

—

Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Francie

| — | PHP Fibers GmbH, Obernburg, Německo |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Obernburg, Německo

| — | Brilen Tech S.A., Zaragoza, Španělsko |
| --- | --- |

—

Brilen Tech S.A., Zaragoza, Španělsko

1.6.   Následný postup

Následný postup

| (20) | Dne 30. ledna 2023 Komise v souladu s čl. 19a odst. 2 základního nařízení informovala zúčastněné strany o svém záměru neuložit prozatímní opatření. Komise v tomto šetření neuložila prozatímní antidumpingová opatření, aby sladila načasování konečných závěrů tohoto řízení s přezkumem před pozbytím platnosti a částečným prozatímním přezkumem uvedeným ve 4. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(20)

Dne 30. ledna 2023 Komise v souladu s čl. 19a odst. 2 základního nařízení informovala zúčastněné strany o svém záměru neuložit prozatímní opatření. Komise v tomto šetření neuložila prozatímní antidumpingová opatření, aby sladila načasování konečných závěrů tohoto řízení s přezkumem před pozbytím platnosti a částečným prozatímním přezkumem uvedeným ve 4. bodě odůvodnění.

| (21) | Dne 20. února 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit konečná antidumpingová cla. K dodatečnému poskytnutí informací došlo dne 20. března 2023. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(21)

Dne 20. února 2023 Komise zveřejnila základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit konečná antidumpingová cla. K dodatečnému poskytnutí informací došlo dne 20. března 2023. Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (22) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(22)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty.

1.7.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (23) | Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2018 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(23)

Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2018 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem šetření

Výrobek, který je předmětem šetření

| (24) | Výrobkem, který je předmětem tohoto šetření, jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex (jiné než šicí nitě a násobné (skané) nebo kablované nitě se zákrutem „Z“, určené k výrobě šicích nití, připravené pro barvení a pro konečnou úpravu, volně navinuté na plastové perforované cívce), v současnosti kódu KN ex 5402 20 00 (kód TARIC 5402200010) (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“). Tyto kódy KN a TARIC se uvádějí pouze pro informaci, aniž je dotčena následná změna sazebního zařazení. |
| --- | --- |

(24)

Výrobkem, který je předmětem tohoto šetření, jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex (jiné než šicí nitě a násobné (skané) nebo kablované nitě se zákrutem „Z“, určené k výrobě šicích nití, připravené pro barvení a pro konečnou úpravu, volně navinuté na plastové perforované cívce), v současnosti kódu KN ex 5402 20 00 (kód TARIC 5402200010) (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“). Tyto kódy KN a TARIC se uvádějí pouze pro informaci, aniž je dotčena následná změna sazebního zařazení.

| (25) | Vysokopevnostní nitě z polyesterů se využívají k řadě různých účelů, jako je vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a k řadě průmyslových použití. |
| --- | --- |

(25)

Vysokopevnostní nitě z polyesterů se využívají k řadě různých účelů, jako je vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a k řadě průmyslových použití.

2.2.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (26) | Dotčeným výrobkem, který je předmětem tohoto šetření, je výrobek, který je předmětem šetření, pocházející z Číny a vyráběný společností Hailide. |
| --- | --- |

(26)

Dotčeným výrobkem, který je předmětem tohoto šetření, je výrobek, který je předmětem šetření, pocházející z Číny a vyráběný společností Hailide.

2.3.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (27) | Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek při vývozu do Unie, |
| --- | --- | --- |

(27)

Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek při vývozu do Unie,

| — | výrobek, který je předmětem šetření, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem šetření, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a

| — | výrobek, který je předmětem šetření, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem šetření, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (28) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (29) | Důkazy, které byly k dispozici při zahájení šetření, naznačovaly existenci podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise proto považovala za vhodné zahájit šetření s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Důkazy, které byly k dispozici při zahájení šetření, naznačovaly existenci podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise proto považovala za vhodné zahájit šetření s ohledem na čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (30) | Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vyzvala Komise společnost Hailide, aby poskytla informace o vstupech používaných při výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. Společnost Hailide příslušné informace poskytla. |
| --- | --- |

(30)

Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení vyzvala Komise společnost Hailide, aby poskytla informace o vstupech používaných při výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. Společnost Hailide příslušné informace poskytla.

| (31) | Komise navíc vyzvala všechny zúčastněné strany, aby předložily svá stanoviska a poskytly informace a příslušné důkazy ohledně použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(31)

Komise navíc vyzvala všechny zúčastněné strany, aby předložily svá stanoviska a poskytly informace a příslušné důkazy ohledně použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

| (32) | V bodě 6.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany informovala, že na základě informací, které jsou v dané fázi k dispozici, by možnou vhodnou reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení mohlo být Turecko. |
| --- | --- |

(32)

V bodě 6.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany informovala, že na základě informací, které jsou v dané fázi k dispozici, by možnou vhodnou reprezentativní zemí podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení mohlo být Turecko.

| (33) | Komise rovněž uvedla, že v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země. |
| --- | --- |

(33)

Komise rovněž uvedla, že v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země.

| (34) | Dne 19. července 2022 vydala Komise první poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „první poznámka“), v níž zúčastněné strany informovala o příslušných zdrojích, které zamýšlí použít ke stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(34)

Dne 19. července 2022 vydala Komise první poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „první poznámka“), v níž zúčastněné strany informovala o příslušných zdrojích, které zamýšlí použít ke stanovení běžné hodnoty.

| (35) | V této poznámce Komise uvedla předběžný seznam všech známých výrobních faktorů používaných při výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Komise mimoto určila jako možné vhodné reprezentativní země Turecko, Brazílii a Thajsko. Komise poskytla všem zúčastněným stranám možnost podat připomínky. Komise obdržela připomínky od společnosti Hailide a od žadatele. |
| --- | --- |

(35)

V této poznámce Komise uvedla předběžný seznam všech známých výrobních faktorů používaných při výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Komise mimoto určila jako možné vhodné reprezentativní země Turecko, Brazílii a Thajsko. Komise poskytla všem zúčastněným stranám možnost podat připomínky. Komise obdržela připomínky od společnosti Hailide a od žadatele.

| (36) | Dne 30. listopadu 2022 vydala Komise po analýze obdržených připomínek druhou poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „druhá poznámka“) (první poznámka a druhá poznámka jsou dále souhrnně označovány jako „poznámky“). |
| --- | --- |

(36)

Dne 30. listopadu 2022 vydala Komise po analýze obdržených připomínek druhou poznámku ke zdrojům pro určení běžné hodnoty (dále jen „druhá poznámka“) (první poznámka a druhá poznámka jsou dále souhrnně označovány jako „poznámky“).

| (37) | Ve druhé poznámce Komise aktualizovala seznam výrobních faktorů a informovala zúčastněné strany o svém záměru použít Turecko jako reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. Rovněž zúčastněným stranám sdělila, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě veřejně dostupných finančních výkazů výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku. Dne 16. prosince 2022 byla vydána doplňková poznámka s revidovanými směnnými kurzy používanými pro řadu referenčních hodnot a také včetně podrobnějšího zveřejnění referenční hodnoty pro výpočet nákladů na pracovní sílu, která byla vložena do veřejně přístupného spisu. |
| --- | --- |

(37)

Ve druhé poznámce Komise aktualizovala seznam výrobních faktorů a informovala zúčastněné strany o svém záměru použít Turecko jako reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. Rovněž zúčastněným stranám sdělila, že stanoví prodejní, správní a režijní náklady a zisk na základě veřejně dostupných finančních výkazů výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku. Dne 16. prosince 2022 byla vydána doplňková poznámka s revidovanými směnnými kurzy používanými pro řadu referenčních hodnot a také včetně podrobnějšího zveřejnění referenční hodnoty pro výpočet nákladů na pracovní sílu, která byla vložena do veřejně přístupného spisu.

| (38) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Byly obdrženy připomínky od společnosti Hailide, od žadatele a od skupiny uživatelů (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex a Jakob Eschbach). |
| --- | --- |

(38)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Byly obdrženy připomínky od společnosti Hailide, od žadatele a od skupiny uživatelů (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex a Jakob Eschbach).

| (39) | Po analýze obdržených připomínek a informací dospěla Komise k závěru, že Turecko je vhodnou reprezentativní zemí, z níž budou získány nezkreslené ceny a náklady pro určení běžné hodnoty. Základní důvody této volby jsou podrobněji popsány v oddíle 3.3.2 níže. |
| --- | --- |

(39)

Po analýze obdržených připomínek a informací dospěla Komise k závěru, že Turecko je vhodnou reprezentativní zemí, z níž budou získány nezkreslené ceny a náklady pro určení běžné hodnoty. Základní důvody této volby jsou podrobněji popsány v oddíle 3.3.2 níže.

3.2.   Použití článku 18 základního nařízení

Použití článku 18 základního nařízení

| (40) | Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Od čínské vlády nebyla na dotazník obdržena žádná odpověď. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v Číně použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Od čínské vlády nebyla na dotazník obdržena žádná odpověď. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v Číně použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení.

3.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (41) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“. |
| --- | --- |

(41)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku

| (42) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. |
| --- | --- |

(42)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“.

pokud se

zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty

zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (43) | Jak je dále objasněno níže, Komise v tomto šetření dospěla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je vhodné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(43)

Jak je dále objasněno níže, Komise v tomto šetření dospěla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády je vhodné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

3.3.1.   
  Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

3.3.1.1.   Úvod

Úvod

| (44) | Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že „podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:






  — | skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny, |
| --- | --- | --- |

(44)

Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení stanoví, že „podstatná zkreslení jsou taková zkreslení, k nimž dochází v případě, kdy vykazované ceny nebo náklady, včetně nákladů na suroviny a energii, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, neboť jsou ovlivňovány významnými zásahy státu. Při posuzování toho, zda existují podstatná zkreslení, se bere v úvahu mimo jiné možný dopad jednoho či více z těchto prvků:

—

skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny,

| — | přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady, |
| --- | --- |

—

přítomnost státu ve firmách, což mu dává možnost ovlivňovat ceny či náklady,

| — | veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil, |
| --- | --- |

—

veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil,

| — | neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví, |
| --- | --- |

—

neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví,

| — | zkreslené mzdové náklady, |
| --- | --- |

—

zkreslené mzdové náklady,

| — | přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“. |
| --- | --- |

—

přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu“.

| (45) | Jelikož seznam v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není kumulativní, není třeba při zjišťování podstatných zkreslení zohlednit všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. V celkovém posouzení toho, zda existují zkreslení, může být rovněž brán zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení vyvážející země dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil. |
| --- | --- |

(45)

Jelikož seznam v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není kumulativní, není třeba při zjišťování podstatných zkreslení zohlednit všechny prvky. Kromě toho lze stejné skutkové okolnosti použít k prokázání existence jednoho nebo více prvků z tohoto seznamu. Jakýkoli závěr o podstatných zkresleních ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) však musí vycházet ze všech důkazů, které jsou k dispozici. V celkovém posouzení toho, zda existují zkreslení, může být rovněž brán zřetel na celkový kontext a situaci v zemi vývozu, zejména tam, kde základní prvky hospodářského a správního zřízení vyvážející země dávají vládě významné pravomoci zasahovat do ekonomiky takovým způsobem, že ceny a náklady nejsou výsledkem volného působení tržních sil.

| (46) | V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“. |
| --- | --- |

(46)

V čl. 2 odst. 6a písm. c) základního nařízení se stanoví, že „[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví“.

[p]okud má Komise k dispozici podložené informace týkající se možné existence podstatných zkreslení uvedených v písmeni b) v určité zemi či v určitém odvětví v této zemi a pokud je to v zájmu účinného uplatňování tohoto nařízení, Komise vypracuje, zveřejní a pravidelně aktualizuje zprávu popisující tržní podmínky uvedené v písmeni b) v této zemi nebo v tomto odvětví

| (47) | Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu týkající se Číny (dále jen „zpráva“) (10), která prokazuje existenci významných vládních zásahů na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Zúčastněné strany byly v době zahájení šetření vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily. Tato zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. Podnět rovněž odkazoval na další dokumenty vydané čínskými orgány na celostátní (11) nebo provinční (12) úrovni, které zprávu doplňovaly. |
| --- | --- |

(47)

Na základě uvedeného ustanovení vydala Komise zprávu týkající se Číny (dále jen „zpráva“) (10), která prokazuje existenci významných vládních zásahů na mnoha úrovních hospodářství, včetně konkrétních zkreslení v mnoha klíčových výrobních faktorech (jako jsou půda, energie, kapitál, suroviny a pracovní síla), jakož i v konkrétních odvětvích (jako je výroba oceli a chemických látek). Zúčastněné strany byly v době zahájení šetření vyzvány, aby důkazy obsažené ve vyšetřovacím spisu vyvrátily, vyjádřily se k nim nebo je doplnily. Tato zpráva byla založena do vyšetřovacího spisu ve fázi zahájení šetření. Podnět rovněž odkazoval na další dokumenty vydané čínskými orgány na celostátní (11) nebo provinční (12) úrovni, které zprávu doplňovaly.

10

11

12

| (48) | V podnětu se konkrétně tvrdilo, že výrobní faktory, včetně hlavních surovin a energie pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů, jsou značně zkreslené. Podnět odkazoval na zprávu a v ní zjištěná zkreslení týkající se chemického odvětví, včetně odvětví výroby monoethylenglykolu (dále jen „MEG“) a přečištěné kyseliny tereftalové (dále jen „PTA“). Dále podnět poukazoval na 14. pětiletý plán rozvoje ropného a chemického průmyslu v provincii Če-ťiang a jeho výzvu k rozvoji petrochemického průmyslu v počátečním a středním segmentu. Kromě toho podnět s odkazem na zprávu upozornil na existující zkreslení nákladů na energii. V podnětu bylo rovněž uvedeno, že čínské orgány podporují provádění preferenčních daňových a finančních politik v chemickém průmyslu, v neposlední řadě v souladu s mandátem 14. národních a provinčních pětiletých plánů pro „optimalizaci a strukturální přizpůsobení odvětví surovin, jako je petrochemický průmysl“, a pro urychlenou „transformaci a modernizaci podniků v klíčových odvětvích, jako je chemický průmysl“. Dále podnět poukazoval na zásahy státu, pokud jde o trh práce, práva k užívání pozemků, jakož i na skutečnost, že výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů čerpali výhody z vývozních úvěrů. V tomto kontextu podnět poskytl několik konkrétních příkladů, jak mohla mít společnost Hailide prospěch z narušení hospodářské soutěže, pokud jde o získávání surovin nebo přijímání finanční podpory ze strany státních orgánů. |
| --- | --- |

(48)

V podnětu se konkrétně tvrdilo, že výrobní faktory, včetně hlavních surovin a energie pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů, jsou značně zkreslené. Podnět odkazoval na zprávu a v ní zjištěná zkreslení týkající se chemického odvětví, včetně odvětví výroby monoethylenglykolu (dále jen „MEG“) a přečištěné kyseliny tereftalové (dále jen „PTA“). Dále podnět poukazoval na 14. pětiletý plán rozvoje ropného a chemického průmyslu v provincii Če-ťiang a jeho výzvu k rozvoji petrochemického průmyslu v počátečním a středním segmentu. Kromě toho podnět s odkazem na zprávu upozornil na existující zkreslení nákladů na energii. V podnětu bylo rovněž uvedeno, že čínské orgány podporují provádění preferenčních daňových a finančních politik v chemickém průmyslu, v neposlední řadě v souladu s mandátem 14. národních a provinčních pětiletých plánů pro „optimalizaci a strukturální přizpůsobení odvětví surovin, jako je petrochemický průmysl“, a pro urychlenou „transformaci a modernizaci podniků v klíčových odvětvích, jako je chemický průmysl“. Dále podnět poukazoval na zásahy státu, pokud jde o trh práce, práva k užívání pozemků, jakož i na skutečnost, že výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů čerpali výhody z vývozních úvěrů. V tomto kontextu podnět poskytl několik konkrétních příkladů, jak mohla mít společnost Hailide prospěch z narušení hospodářské soutěže, pokud jde o získávání surovin nebo přijímání finanční podpory ze strany státních orgánů.

optimalizaci a strukturální přizpůsobení odvětví surovin, jako je petrochemický průmysl

transformaci a modernizaci podniků v klíčových odvětvích, jako je chemický průmysl

| (49) | Jak je uvedeno ve 40. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení v dané věci. |
| --- | --- |

(49)

Jak je uvedeno ve 40. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení v dané věci.

| (50) | Byly obdrženy připomínky od společnosti Hailide, jakož i od skupiny uživatelů. Tvrzeními se zabývá oddíl 3.3.1.11 níže. |
| --- | --- |

(50)

Byly obdrženy připomínky od společnosti Hailide, jakož i od skupiny uživatelů. Tvrzeními se zabývá oddíl 3.3.1.11 níže.

| (51) | Komise zkoumala, zda je, či není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do ekonomiky Číny obecně, ale i konkrétní situaci na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem šetření. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v Číně. |
| --- | --- |

(51)

Komise zkoumala, zda je, či není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně kvůli existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených ve zprávě, jež vycházejí z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do ekonomiky Číny obecně, ale i konkrétní situaci na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem šetření. Komise tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v Číně.

3.3.1.2.   Podstatná zkreslení ovlivňující domácí ceny a náklady v Číně

Podstatná zkreslení ovlivňující domácí ceny a náklady v Číně

| (52) | Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a předurčuje řízení ekonomiky v Číně. Hlavní zásadou tohoto systému je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tedy vlastnictví veškerého lidu a kolektivní vlastnictví pracujících“. Hospodaření státních podniků je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst (13)“. Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně do ekonomiky zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví nad soukromým prostupuje celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (14). |
| --- | --- |

(52)

Čínský hospodářský systém je založen na koncepci „socialistického tržního hospodářství“. Tato koncepce je zakotvena v čínské ústavě a předurčuje řízení ekonomiky v Číně. Hlavní zásadou tohoto systému je „socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tedy vlastnictví veškerého lidu a kolektivní vlastnictví pracujících“. Hospodaření státních podniků je „vedoucí silou národního hospodářství“ a stát je zmocněn „zajistit jeho upevňování a růst (13)“. Celkové uspořádání čínské ekonomiky proto nejen umožňuje státu výrazně do ekonomiky zasahovat, ale stát je k takovým zásahům výslovně zmocněn. Pojem nadřazenosti veřejného vlastnictví nad soukromým prostupuje celým právním systémem a je zdůrazněn jako obecná zásada ve všech hlavních právních předpisech. Názorným příkladem je čínský zákon o vlastnictví: odkazuje na první fázi socialismu a ukládá státu prosazovat základní hospodářský systém, ve kterém hraje dominantní úlohu veřejné vlastnictví. Jiné formy vlastnictví jsou tolerovány a zákon povoluje jejich rozvoj spolu se státním vlastnictvím (14).

socialistického tržního hospodářství

socialistické veřejné vlastnictví výrobních prostředků, tedy vlastnictví veškerého lidu a kolektivní vlastnictví pracujících

vedoucí silou národního hospodářství

zajistit jeho upevňování a růst

13

14

| (53) | Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na všech úrovních (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny (15)“, To dokládá nezpochybnitelnou a stále větší kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem Číny. Tato vedoucí úloha a kontrola je nedílnou součástí čínského systému a jde daleko nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejíchž hranicích probíhá volné působení tržních sil. |
| --- | --- |

(53)

Podle čínských právních předpisů je kromě toho socialistické tržní hospodářství rozvíjeno pod vedením Komunistické strany Číny. Struktury čínského státu a Komunistické strany Číny jsou vzájemně propojeny na všech úrovních (právní, institucionální, personální) a vytvářejí nadstavbu, v níž jsou úlohy Komunistické strany Číny a státu navzájem k nerozeznání. Po změně čínské ústavy v březnu 2018 byl vedoucí úloze Komunistické strany Číny přisouzen ještě větší význam jejím potvrzením v článku 1 ústavy. Za stávající první větu ústavy: „[s]ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky“ byla vložena nová druhá věta, která zní: „[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny (15)“, To dokládá nezpochybnitelnou a stále větší kontrolu Komunistické strany Číny nad hospodářským systémem Číny. Tato vedoucí úloha a kontrola je nedílnou součástí čínského systému a jde daleko nad rámec situace obvyklé v jiných zemích, kde vlády uplatňují obecnou makroekonomickou kontrolu, v jejíchž hranicích probíhá volné působení tržních sil.

ocialistické zřízení je základním zřízením Čínské lidové republiky

[u]rčujícím znakem socialismu s čínskými rysy je vedení Komunistické strany Číny

15

| (54) | Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu (16). Čínské orgány při tom používají celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému, a to i na úrovni právního prostředí. |
| --- | --- |

(54)

Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu (16). Čínské orgány při tom používají celou řadu intervenčních hospodářských nástrojů, včetně systému průmyslového plánování, finančního systému, a to i na úrovni právního prostředí.

16

| (55) | Za prvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanovují také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány ještě obsahují konkrétní cíle týkající se výstupů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních veřejné správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.3.1.5 níže) (17). |
| --- | --- |

(55)

Za prvé, pokud jde o úroveň celkové administrativní kontroly, zaměření čínského hospodářství se řídí složitým systémem průmyslového plánování, které ovlivňuje veškeré hospodářské činnosti v zemi. Tyto plány ve svém souhrnu zahrnují ucelenou a složitou soustavu odvětvových a průřezových politik a jsou přítomny na všech úrovních státní správy. Plány na úrovni provincií jsou podrobné, zatímco celostátní plány stanoví obecnější cíle. Plány stanovují také nástroje na podporu příslušných průmyslových a jiných odvětví, jakož i časové rámce, ve kterých má být cílů dosaženo. Některé plány ještě obsahují konkrétní cíle týkající se výstupů. V rámci plánů jsou jednotlivá průmyslová odvětví nebo projekty označovány za (pozitivní nebo negativní) priority v souladu s prioritami vlády a jsou jim přiřazovány konkrétní rozvojové cíle (průmyslová modernizace, mezinárodní expanze atd.). Hospodářské subjekty, soukromé i státem vlastněné, musí v podstatě přizpůsobovat své podnikatelské činnosti skutečnostem, jež nastoluje tento systém plánování. Je tomu tak nejen kvůli závazné povaze plánů, ale i proto, že příslušné čínské orgány na všech úrovních veřejné správy se systémem plánů řídí a využívají své zákonné pravomoci v souladu s ním, čímž nutí hospodářské subjekty k dodržování priorit stanovených v plánech (viz též oddíl 3.3.1.5 níže) (17).

17

| (56) | Za druhé, pokud jde o úroveň přidělování finančních zdrojů, hrají ve finančním systému Číny dominantní úlohu komerční banky ve vlastnictví státu. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v první řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu (viz také oddíl 3.3.1.8 níže) (18). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, ale na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (19). |
| --- | --- |

(56)

Za druhé, pokud jde o úroveň přidělování finančních zdrojů, hrají ve finančním systému Číny dominantní úlohu komerční banky ve vlastnictví státu. Tyto banky se při stanovení a provádění svých politik v oblasti úvěrování musí přizpůsobit cílům průmyslové politiky vlády, a nikoli posuzovat v první řadě ekonomickou opodstatněnost daného projektu (viz také oddíl 3.3.1.8 níže) (18). Totéž platí o ostatních složkách čínského finančního systému, jako jsou akciové trhy, trhy dluhopisů, trhy soukromého kapitálu atd. Také tyto části finančního sektoru, které nejsou bankami, jsou institucionálně a operačně uspořádány způsobem, který není zaměřen na co nejefektivnější fungování finančních trhů, ale na zajištění kontroly a umožnění zásahů ze strany státu a Komunistické strany Číny (19).

18

19

| (57) | Za třetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (20). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv, pokud jde o místo určení a rozsah jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic používají orgány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (21). |
| --- | --- |

(57)

Za třetí, pokud jde o úroveň regulačního prostředí, nabývají zásahy státu v hospodářství řady forem. Například pravidla pro zadávání veřejných zakázek jsou běžně využívána k dosažení jiných cílů politiky než hospodářské efektivity, což narušuje tržní zásady v této oblasti. Platné právní předpisy výslovně stanoví, že zadávání veřejných zakázek se musí provádět tak, aby se usnadnilo dosažení cílů vytyčených státními politikami. Povaha těchto cílů však není vymezena, což ponechává rozhodovacím orgánům široké posuzovací pravomoci (20). Obdobně v oblasti investic si čínská vláda ponechává významnou kontrolu a vliv, pokud jde o místo určení a rozsah jak státních, tak soukromých investic. Prověřování investic, jakož i různé pobídky, omezení a zákazy týkající se investic používají orgány jako důležitý nástroj na podporu cílů průmyslové politiky, např. na zachování státní kontroly nad klíčovými odvětvími nebo posílení domácího výrobního odvětví (21).

20

21

| (58) | Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé vládní zásahy. Takové významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (22). |
| --- | --- |

(58)

Celkově je tedy čínský hospodářský model založen na určitých základních axiomech, které zajišťují a podporují různé vládní zásahy. Takové významné vládní zásahy jsou v rozporu s volným působením tržních sil, což vede k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (22).

22

3.3.1.3.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení: skutečnost, že na dotčeném trhu působí do značné míry podniky, jež jsou ve vlastnictví orgánů země vývozu, jsou těmito orgány ovládány nebo jsou pod jejich strategickým dohledem či se řídí jejich pokyny

| (59) | Podniky v Číně, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány a/nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást hospodářství. |
| --- | --- |

(59)

Podniky v Číně, jež jsou ve vlastnictví státu, jsou jím ovládány a/nebo jsou pod jeho strategickým dohledem nebo se řídí jeho pokyny, představují podstatnou součást hospodářství.

| (60) | Ačkoli se zdá, že v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů není míra státního vlastnictví významná, v podniku Hailide drží čínská vláda podíl přesahující 5 % (23). Kromě toho vzhledem k tomu, že zásahy Komunistické strany Číny do provozního rozhodování se staly normou i v soukromých společnostech (24), přičemž Komunistická strana Číny si činí nárok na vedení u prakticky všech aspektů hospodářství země, vliv státu prostřednictvím struktur Komunistické strany Číny ve společnostech fakticky vede k tomu, že hospodářské subjekty jsou pod kontrolou a politickým dohledem vlády, vezmeme-li v úvahu, jak dalece jsou státní a stranické struktury v Číně vzájemně propojeny. |
| --- | --- |

(60)

Ačkoli se zdá, že v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů není míra státního vlastnictví významná, v podniku Hailide drží čínská vláda podíl přesahující 5 % (23). Kromě toho vzhledem k tomu, že zásahy Komunistické strany Číny do provozního rozhodování se staly normou i v soukromých společnostech (24), přičemž Komunistická strana Číny si činí nárok na vedení u prakticky všech aspektů hospodářství země, vliv státu prostřednictvím struktur Komunistické strany Číny ve společnostech fakticky vede k tomu, že hospodářské subjekty jsou pod kontrolou a politickým dohledem vlády, vezmeme-li v úvahu, jak dalece jsou státní a stranické struktury v Číně vzájemně propojeny.

23

24

| (61) | To je patrné i na úrovni Čínského sdružení pro chemická vlákna (dále jen „sdružení CCFA“) (25), odvětvového sdružení, jehož je společnost Hailide členem. Podle článku 2 stanov sdružení CCFA je účelem organizace mimo jiné „provádět průmyslovou politiku země“. Článek 3 potvrzuje podřízenost sdružení CCFA vůči Komunistické straně Číny tím, že stanoví, že „[s]družení se řídí celkovým vedením Komunistické strany Číny, zřizuje organizace Komunistické strany Číny, rozvíjí stranickou činnost a zajišťuje podmínky nezbytné pro činnost stranických organizací v souladu s ustanoveními stanov Komunistické strany Číny“. |
| --- | --- |

(61)

To je patrné i na úrovni Čínského sdružení pro chemická vlákna (dále jen „sdružení CCFA“) (25), odvětvového sdružení, jehož je společnost Hailide členem. Podle článku 2 stanov sdružení CCFA je účelem organizace mimo jiné „provádět průmyslovou politiku země“. Článek 3 potvrzuje podřízenost sdružení CCFA vůči Komunistické straně Číny tím, že stanoví, že „[s]družení se řídí celkovým vedením Komunistické strany Číny, zřizuje organizace Komunistické strany Číny, rozvíjí stranickou činnost a zajišťuje podmínky nezbytné pro činnost stranických organizací v souladu s ustanoveními stanov Komunistické strany Číny“.

25

provádět průmyslovou politiku země

družení se řídí celkovým vedením Komunistické strany Číny, zřizuje organizace Komunistické strany Číny, rozvíjí stranickou činnost a zajišťuje podmínky nezbytné pro činnost stranických organizací v souladu s ustanoveními stanov Komunistické strany Číny

| (62) | V důsledku toho je i soukromým výrobcům v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů znemožněno působit v tržních podmínkách. Jak veřejné, tak soukromé podniky v tomto odvětví totiž podléhají strategickému dohledu a pokynům, jak je rovněž uvedeno níže v oddíle 3.3.1.5. |
| --- | --- |

(62)

V důsledku toho je i soukromým výrobcům v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů znemožněno působit v tržních podmínkách. Jak veřejné, tak soukromé podniky v tomto odvětví totiž podléhají strategickému dohledu a pokynům, jak je rovněž uvedeno níže v oddíle 3.3.1.5.

3.3.1.4.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, která státu umožňuje ovlivňovat ceny či náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení: přítomnost státu ve firmách, která státu umožňuje ovlivňovat ceny či náklady

| (63) | Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (26), avšak dalším významným kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, jak ve státních, tak v soukromých. Podle čínského zákona o obchodních společnostech má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy strany v souladu se stanovami Komunistické strany Číny (27)) a daná společnost musí vytvořit nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Přinejmenším od roku 2016 však Komunistická strana Číny posiluje své nároky na ovládání obchodních rozhodnutí v podnicích jako politický princip (28), včetně vyvíjení tlaku na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (29). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1 860 000 soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (30). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů a dodavatelů jejich vstupů. |
| --- | --- |

(63)

Kromě výkonu kontroly nad ekonomikou prostřednictvím vlastnictví státních podniků a jiných nástrojů může čínská vláda zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva (26), avšak dalším významným kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, jak ve státních, tak v soukromých. Podle čínského zákona o obchodních společnostech má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy strany v souladu se stanovami Komunistické strany Číny (27)) a daná společnost musí vytvořit nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Přinejmenším od roku 2016 však Komunistická strana Číny posiluje své nároky na ovládání obchodních rozhodnutí v podnicích jako politický princip (28), včetně vyvíjení tlaku na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň (29). V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1 860 000 soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí (30). Tato pravidla mají obecnou platnost v celém čínském hospodářství, a to ve všech odvětvích, včetně výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů a dodavatelů jejich vstupů.

26

27

28

29

30

| (64) | Dne 15. září 2020 byl navíc zveřejněn dokument nazvaný „Pokyny Generální kanceláře úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru (dále jen „pokyny“) (31), který dále rozšířil úlohu stranických výborů v soukromých podnicích. Oddíl II.4 těchto pokynů stanoví: „[m]usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzívnit práci v této oblasti“, a oddíl III.6 stanoví: „[m]usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci“. Tyto pokyny tedy zdůrazňují posílení úlohy Komunistické strany Číny ve společnostech a jiných subjektech soukromého sektoru a usilují o ně (32). |
| --- | --- |

(64)

Dne 15. září 2020 byl navíc zveřejněn dokument nazvaný „Pokyny Generální kanceláře úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru (dále jen „pokyny“) (31), který dále rozšířil úlohu stranických výborů v soukromých podnicích. Oddíl II.4 těchto pokynů stanoví: „[m]usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzívnit práci v této oblasti“, a oddíl III.6 stanoví: „[m]usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci“. Tyto pokyny tedy zdůrazňují posílení úlohy Komunistické strany Číny ve společnostech a jiných subjektech soukromého sektoru a usilují o ně (32).

31

usíme zvýšit celkovou schopnost strany řídit činnost Sjednocené fronty v soukromém sektoru a účinně zintenzívnit práci v této oblasti

usíme dále posílit budování strany v soukromých podnicích a umožnit, aby stranické buňky plnily účinněji svou úlohu coby pevnost, a umožnit členům strany, aby působili jako předvoj a průkopníci

32

| (65) | Fungování trhu dále narušují přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích (viz také oddíl 3.3.1.8 níže) i při dodávkách surovin a vstupů (33). Přítomnost státu ve firmách, v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů a jiných odvětvích (např. ve finančním sektoru a odvětvích dodávajících vstupy) tak umožňuje čínské vládě ovlivňovat ceny a náklady. |
| --- | --- |

(65)

Fungování trhu dále narušují přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích (viz také oddíl 3.3.1.8 níže) i při dodávkách surovin a vstupů (33). Přítomnost státu ve firmách, v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů a jiných odvětvích (např. ve finančním sektoru a odvětvích dodávajících vstupy) tak umožňuje čínské vládě ovlivňovat ceny a náklady.

33

3.3.1.5.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení: veřejné politiky či opatření, jež pozitivně diskriminují domácí dodavatele či jinak ovlivňují volné působení tržních sil

| (66) | Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v Číně celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (34). |
| --- | --- |

(66)

Zaměření čínského hospodářství je do značné míry určováno propracovaným systémem plánování, který stanoví priority a předepisuje, na které cíle se musí ústřední vláda a místní orgány státní správy zaměřit. Příslušné plány existují na všech úrovních státní správy a zahrnují téměř všechna odvětví hospodářství. Cíle stanovené nástroji plánování mají závaznou povahu a orgány na každé úrovni státní správy sledují plnění plánů orgány na příslušné nižší správní úrovni. Systém plánování v Číně celkově vede k tomu, že zdroje jsou směrovány do odvětví označených vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (34).

34

| (67) | Odvětví chemických vláken považuje čínská vláda za klíčové. Vyplývá to z Poradních stanovisek k vysoce kvalitnímu rozvoji průmyslu chemických vláken z roku 2022 (dále jen „Poradní stanoviska“) vydaných Národní komisí pro rozvoj a reformy ministerstva průmyslu a informačních technologií (35), podle nichž „je odvětví chemických vláken základním pilířem stabilního rozvoje a neustálých inovací řetězce textilního průmyslu, odvětvím s mezinárodní konkurenční výhodou a důležitou součástí průmyslu nových materiálů“. V článku I.2. Poradních stanovisek je výslovně vyjádřen záměr čínské vlády vymezit zeměpisnou a podnikovou strukturu odvětví a také základní výrobní parametry (36). Zásahy ze strany státu mohou mít podobu přemisťování výrobních závodů („provádění strategie regionálního rozvoje za předpokladu dodržování průmyslových, energetických, environmentálních a dalších politik, podpora předních podniků při budování integrovaných základen pro celý průmyslový řetězec výroby textilií z chemických vláken v Kuang-si, Kuej-čou, Sin-ťiangu a dalších centrálních a západních regionech a vytváření účinných a spolupracujících systémů dodavatelského řetězce společně se sousedními zeměmi a regiony“), fúzí zaměřených na vytváření průmyslových šampionů („podpora podniků, aby pomocí fúzí a reorganizace optimalizovaly alokaci výrobních faktorů a urychlily restrukturalizaci obchodních procesů a technologickou modernizaci. Podpora vedoucích podniků při získávání vysoce kvalitních zdrojů, jako jsou technologie, značky, kanály a talenty“), určování podniků jako způsobilých pro poskytnutí zvláštní podpory formou specializovaných vládních programů („podpora integrace a rozvoje velkých, středních a malých podniků, kultivace specializovaných a specifických nových „malých obřích“ podniků a podniků jediného šampiona“) atd. (37) |
| --- | --- |

(67)

Odvětví chemických vláken považuje čínská vláda za klíčové. Vyplývá to z Poradních stanovisek k vysoce kvalitnímu rozvoji průmyslu chemických vláken z roku 2022 (dále jen „Poradní stanoviska“) vydaných Národní komisí pro rozvoj a reformy ministerstva průmyslu a informačních technologií (35), podle nichž „je odvětví chemických vláken základním pilířem stabilního rozvoje a neustálých inovací řetězce textilního průmyslu, odvětvím s mezinárodní konkurenční výhodou a důležitou součástí průmyslu nových materiálů“. V článku I.2. Poradních stanovisek je výslovně vyjádřen záměr čínské vlády vymezit zeměpisnou a podnikovou strukturu odvětví a také základní výrobní parametry (36). Zásahy ze strany státu mohou mít podobu přemisťování výrobních závodů („provádění strategie regionálního rozvoje za předpokladu dodržování průmyslových, energetických, environmentálních a dalších politik, podpora předních podniků při budování integrovaných základen pro celý průmyslový řetězec výroby textilií z chemických vláken v Kuang-si, Kuej-čou, Sin-ťiangu a dalších centrálních a západních regionech a vytváření účinných a spolupracujících systémů dodavatelského řetězce společně se sousedními zeměmi a regiony“), fúzí zaměřených na vytváření průmyslových šampionů („podpora podniků, aby pomocí fúzí a reorganizace optimalizovaly alokaci výrobních faktorů a urychlily restrukturalizaci obchodních procesů a technologickou modernizaci. Podpora vedoucích podniků při získávání vysoce kvalitních zdrojů, jako jsou technologie, značky, kanály a talenty“), určování podniků jako způsobilých pro poskytnutí zvláštní podpory formou specializovaných vládních programů („podpora integrace a rozvoje velkých, středních a malých podniků, kultivace specializovaných a specifických nových „malých obřích“ podniků a podniků jediného šampiona“) atd. (37)

35

36

37

| (68) | Tuto strategii ústřední vlády dokládají četné plánovací dokumenty zaměřené na odvětví chemických vláken vydané na úrovni provincií a obcí. |
| --- | --- |

(68)

Tuto strategii ústřední vlády dokládají četné plánovací dokumenty zaměřené na odvětví chemických vláken vydané na úrovni provincií a obcí.

| (69) | Dobrými příklady jsou provincie Če-ťiang, Ťiang-su, Fu-ťien a Šan-tung a město Čchung-čching. |
| --- | --- |

(69)

Dobrými příklady jsou provincie Če-ťiang, Ťiang-su, Fu-ťien a Šan-tung a město Čchung-čching.

| (70) | Čtrnáctý pětiletý plán provincie Ťiang-su týkající se komplexního rozvoje chemického průmyslu (38) obsahuje nejen podrobná ustanovení o rozvojových cílech pro širokou škálu pododvětví chemického průmyslu (39), ale zohledňuje také výše zmíněné politiky obsažené v Poradních stanoviscích k průmyslové struktuře:

  Urychlení výstavby řady velkých podniků a skupin podniků s vedoucí úlohou prostřednictvím konsolidace zdrojů, zvýšení úrovně koncentrace odvětví a vytvoření řady podniků světové úrovně a podniků „jediného šampiona“

   (40)
  . [...]


  Uspořádání chemického průmyslu v provincii se řídí požadavky národního a provinčního průmyslového plánování a plánů uspořádání, přičemž důležitými nositeli rozvoje jsou chemické parky, které jsou také nezbytné k řízení rozvoje chemického průmyslu v jednotlivých okresech a městech. Orientace průmyslového rozvoje se řídí požadavky příslušných průmyslových politik státu a provincie Ťiang-su, zavádí koncepci rozvoje vedenou podporovanými průmyslovými odvětvími a provádí modernizaci tradičních chemických odvětví, jakož i koordinovaný rozvoj odvětví v nových oborech
   (41),
  stejně jako geografické rozložení výroby:

  Celkový plán uspořádání zohledňuje celou provincii, vychází z charakteristik rozvoje průmyslu jednotlivých měst, zdůrazňuje výhody průmyslového rozvoje, dále zlepšuje úroveň rozvoje specifických průmyslových odvětví a rozšiřuje průmyslová odvětví, která odpovídají potřebám regionálního rozvoje, přičemž zohledňuje příslušná průmyslová odvětví jednotlivých měst a podmínky místního trhu, zajišťuje diferencovaný rozvoj chemického průmyslu v jednotlivých městech provincie a vytváří komplexní průmyslový systém, v němž mají jednotlivá města doplňkové výhody
   (42). |
| --- | --- |

(70)

Čtrnáctý pětiletý plán provincie Ťiang-su týkající se komplexního rozvoje chemického průmyslu (38) obsahuje nejen podrobná ustanovení o rozvojových cílech pro širokou škálu pododvětví chemického průmyslu (39), ale zohledňuje také výše zmíněné politiky obsažené v Poradních stanoviscích k průmyslové struktuře:

Čtrnáctý pětiletý plán provincie Ťiang-su týkající se komplexního rozvoje chemického průmyslu

38

39

Urychlení výstavby řady velkých podniků a skupin podniků s vedoucí úlohou prostřednictvím konsolidace zdrojů, zvýšení úrovně koncentrace odvětví a vytvoření řady podniků světové úrovně a podniků „jediného šampiona“

   (40)
  . [...]

Urychlení výstavby řady velkých podniků a skupin podniků s vedoucí úlohou prostřednictvím konsolidace zdrojů, zvýšení úrovně koncentrace odvětví a vytvoření řady podniků světové úrovně a podniků „jediného šampiona“

40

. [...]

Uspořádání chemického průmyslu v provincii se řídí požadavky národního a provinčního průmyslového plánování a plánů uspořádání, přičemž důležitými nositeli rozvoje jsou chemické parky, které jsou také nezbytné k řízení rozvoje chemického průmyslu v jednotlivých okresech a městech. Orientace průmyslového rozvoje se řídí požadavky příslušných průmyslových politik státu a provincie Ťiang-su, zavádí koncepci rozvoje vedenou podporovanými průmyslovými odvětvími a provádí modernizaci tradičních chemických odvětví, jakož i koordinovaný rozvoj odvětví v nových oborech
   (41),

Uspořádání chemického průmyslu v provincii se řídí požadavky národního a provinčního průmyslového plánování a plánů uspořádání, přičemž důležitými nositeli rozvoje jsou chemické parky, které jsou také nezbytné k řízení rozvoje chemického průmyslu v jednotlivých okresech a městech. Orientace průmyslového rozvoje se řídí požadavky příslušných průmyslových politik státu a provincie Ťiang-su, zavádí koncepci rozvoje vedenou podporovanými průmyslovými odvětvími a provádí modernizaci tradičních chemických odvětví, jakož i koordinovaný rozvoj odvětví v nových oborech

41

stejně jako geografické rozložení výroby:

Celkový plán uspořádání zohledňuje celou provincii, vychází z charakteristik rozvoje průmyslu jednotlivých měst, zdůrazňuje výhody průmyslového rozvoje, dále zlepšuje úroveň rozvoje specifických průmyslových odvětví a rozšiřuje průmyslová odvětví, která odpovídají potřebám regionálního rozvoje, přičemž zohledňuje příslušná průmyslová odvětví jednotlivých měst a podmínky místního trhu, zajišťuje diferencovaný rozvoj chemického průmyslu v jednotlivých městech provincie a vytváří komplexní průmyslový systém, v němž mají jednotlivá města doplňkové výhody
   (42).

Celkový plán uspořádání zohledňuje celou provincii, vychází z charakteristik rozvoje průmyslu jednotlivých měst, zdůrazňuje výhody průmyslového rozvoje, dále zlepšuje úroveň rozvoje specifických průmyslových odvětví a rozšiřuje průmyslová odvětví, která odpovídají potřebám regionálního rozvoje, přičemž zohledňuje příslušná průmyslová odvětví jednotlivých měst a podmínky místního trhu, zajišťuje diferencovaný rozvoj chemického průmyslu v jednotlivých městech provincie a vytváří komplexní průmyslový systém, v němž mají jednotlivá města doplňkové výhody

42

| (71) | Obdobně také zvláštní plán rozvoje strategických rozvíjejících se průmyslových odvětví v provincii Fu-ťien v rámci 14. pětiletého plánu (43) pověřuje orgány provincie, aby podporovaly odvětví chemických vláken a řídily jeho rozvoj:

  Urychlení vývoje nových textilních tkanin a zintenzivnění výzkumu a vývoje funkčních diferencovaných vláken, směsí vláken s vysokou účinností, vysokogramážních a vysoce kvalitních přízí a tkanin z těchto přízí, nových tepelně vázaných kompozitních vláken (ES vláken) pro sanitární použití a vysoce výkonných kovových vláken
   (44). [...]


  Podpora rozvoje odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Fu-čou (membránové materiály, pokročilé textilie, vysoce výkonné kovové materiály, vysoce výkonné kompozitní materiály atd.), odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Sia-men [...], odvětvového klastru v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Pchu-ťien (nová chemická vlákna a funkční textilní materiály atd.) a biomedicínského průmyslového klastru v provincii Sia-men [...]. |
| --- | --- |

(71)

Obdobně také zvláštní plán rozvoje strategických rozvíjejících se průmyslových odvětví v provincii Fu-ťien v rámci 14. pětiletého plánu (43) pověřuje orgány provincie, aby podporovaly odvětví chemických vláken a řídily jeho rozvoj:

zvláštní plán rozvoje strategických rozvíjejících se průmyslových odvětví v provincii Fu-ťien v rámci 14. pětiletého plánu

43

Urychlení vývoje nových textilních tkanin a zintenzivnění výzkumu a vývoje funkčních diferencovaných vláken, směsí vláken s vysokou účinností, vysokogramážních a vysoce kvalitních přízí a tkanin z těchto přízí, nových tepelně vázaných kompozitních vláken (ES vláken) pro sanitární použití a vysoce výkonných kovových vláken
   (44). [...]

Urychlení vývoje nových textilních tkanin a zintenzivnění výzkumu a vývoje funkčních diferencovaných vláken, směsí vláken s vysokou účinností, vysokogramážních a vysoce kvalitních přízí a tkanin z těchto přízí, nových tepelně vázaných kompozitních vláken (ES vláken) pro sanitární použití a vysoce výkonných kovových vláken

44

[...]

Podpora rozvoje odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Fu-čou (membránové materiály, pokročilé textilie, vysoce výkonné kovové materiály, vysoce výkonné kompozitní materiály atd.), odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Sia-men [...], odvětvového klastru v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Pchu-ťien (nová chemická vlákna a funkční textilní materiály atd.) a biomedicínského průmyslového klastru v provincii Sia-men [...].

Podpora rozvoje odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Fu-čou (membránové materiály, pokročilé textilie, vysoce výkonné kovové materiály, vysoce výkonné kompozitní materiály atd.), odvětvových klastrů v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Sia-men [...], odvětvového klastru v oblasti nových funkčních materiálů v provincii Pchu-ťien (nová chemická vlákna a funkční textilní materiály atd.) a biomedicínského průmyslového klastru v provincii Sia-men [...].

| (72) | Zásahy orgánů provincie Fu-ťien do rozvoje odvětví chemických vláken jsou dále patrné z provinčního 14. pětiletého plánu rozvoje vysoce kvalitního zpracovatelského průmyslu, který uděluje zúčastněným stranám následující pokyny:

  Podpora realizace projektu průmyslových polyesterových nití společnosti Baihong a vývoj speciálních materiálů z chemických vláken používaných v automobilovém průmyslu, námořní technice, vojenském vybavení, zdravotnictví a dalších oborech. Urychlení výzkumu špičkové technologie vláken, zaměření se na průlom v klíčových technologiích vláken, jako jsou nanovlákna, inteligentní a biomedicínská vlákna, a snaha o dosažení průlomu v oblasti špičkových vláken, jako jsou uhlíková vlákna, aramidová vlákna, polyfenylsulfidy a polyethyleny s ultravysokou molekulovou hmotností
   (45). |
| --- | --- |

(72)

Zásahy orgánů provincie Fu-ťien do rozvoje odvětví chemických vláken jsou dále patrné z provinčního 14. pětiletého plánu rozvoje vysoce kvalitního zpracovatelského průmyslu, který uděluje zúčastněným stranám následující pokyny:

14. pětiletého plánu rozvoje vysoce kvalitního zpracovatelského průmyslu

Podpora realizace projektu průmyslových polyesterových nití společnosti Baihong a vývoj speciálních materiálů z chemických vláken používaných v automobilovém průmyslu, námořní technice, vojenském vybavení, zdravotnictví a dalších oborech. Urychlení výzkumu špičkové technologie vláken, zaměření se na průlom v klíčových technologiích vláken, jako jsou nanovlákna, inteligentní a biomedicínská vlákna, a snaha o dosažení průlomu v oblasti špičkových vláken, jako jsou uhlíková vlákna, aramidová vlákna, polyfenylsulfidy a polyethyleny s ultravysokou molekulovou hmotností
   (45).

Podpora realizace projektu průmyslových polyesterových nití společnosti Baihong a vývoj speciálních materiálů z chemických vláken používaných v automobilovém průmyslu, námořní technice, vojenském vybavení, zdravotnictví a dalších oborech. Urychlení výzkumu špičkové technologie vláken, zaměření se na průlom v klíčových technologiích vláken, jako jsou nanovlákna, inteligentní a biomedicínská vlákna, a snaha o dosažení průlomu v oblasti špičkových vláken, jako jsou uhlíková vlákna, aramidová vlákna, polyfenylsulfidy a polyethyleny s ultravysokou molekulovou hmotností

45

| (73) | Také 14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung (46) zdůrazňuje potřebu „[z]aměřit se na vývoj polyolefinů na bázi ethylenu a syntetické pryskyřice jako konečných produktů, propylenů a polypropylenů, dalších technických plastů a upravených materiálů, syntetických a pryžových materiálů na bázi butenu a uhlovodíku C4, konečných produktů vyrobených z vysoce účinného polyuretanu na bázi izokyanátu a toluenu, nových materiálů, textilních a technických materiálů z nylonu, benzenu a polyamidu, polyesteru PX a PTA a šesti dalších hlavních průmyslových řetězců“ (47), přičemž podobná formulace je uvedena také ve 14. pětiletém plánu rozvoje průmyslu nových materiálů v provincii Če-ťiang (48): „Zavedení řady projektů digitální a zelené transformace a projektů zaměřených na rozšíření výroby špičkových a nedostatkových výrobků v oblasti pokročilých základních materiálů; zavedení řady projektů týkajících se industrializace a rozšíření použití v oblasti klíčových strategických materiálů, jako jsou pokročilé polovodičové materiály, nové vystavovatelské materiály, biomedicínské materiály, vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály“ (49) nebo ve 14. pětiletém plánu zaměřeném na vysoce kvalitní rozvoj zpracovatelského průmyslu ve městě Čchung-čching (50): „Využívání surovinových základen k podpoře příslušných podniků při výzkumu, vývoji a výrobě vysoce výkonných funkčních vláken PVA (polyvinylalkohol), diferencovaného spandexu, speciálních polyesterových vláken, polyamidových vláken, PU (polyuretanových) mikrovláken a dalších produktů“ (51). |
| --- | --- |

(73)

Také 14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung (46) zdůrazňuje potřebu „[z]aměřit se na vývoj polyolefinů na bázi ethylenu a syntetické pryskyřice jako konečných produktů, propylenů a polypropylenů, dalších technických plastů a upravených materiálů, syntetických a pryžových materiálů na bázi butenu a uhlovodíku C4, konečných produktů vyrobených z vysoce účinného polyuretanu na bázi izokyanátu a toluenu, nových materiálů, textilních a technických materiálů z nylonu, benzenu a polyamidu, polyesteru PX a PTA a šesti dalších hlavních průmyslových řetězců“ (47), přičemž podobná formulace je uvedena také ve 14. pětiletém plánu rozvoje průmyslu nových materiálů v provincii Če-ťiang (48): „Zavedení řady projektů digitální a zelené transformace a projektů zaměřených na rozšíření výroby špičkových a nedostatkových výrobků v oblasti pokročilých základních materiálů; zavedení řady projektů týkajících se industrializace a rozšíření použití v oblasti klíčových strategických materiálů, jako jsou pokročilé polovodičové materiály, nové vystavovatelské materiály, biomedicínské materiály, vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály“ (49) nebo ve 14. pětiletém plánu zaměřeném na vysoce kvalitní rozvoj zpracovatelského průmyslu ve městě Čchung-čching (50): „Využívání surovinových základen k podpoře příslušných podniků při výzkumu, vývoji a výrobě vysoce výkonných funkčních vláken PVA (polyvinylalkohol), diferencovaného spandexu, speciálních polyesterových vláken, polyamidových vláken, PU (polyuretanových) mikrovláken a dalších produktů“ (51).

14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung

46

aměřit se na vývoj polyolefinů na bázi ethylenu a syntetické pryskyřice jako konečných produktů, propylenů a polypropylenů, dalších technických plastů a upravených materiálů, syntetických a pryžových materiálů na bázi butenu a uhlovodíku C4, konečných produktů vyrobených z vysoce účinného polyuretanu na bázi izokyanátu a toluenu, nových materiálů, textilních a technických materiálů z nylonu, benzenu a polyamidu, polyesteru PX a PTA a šesti dalších hlavních průmyslových řetězců

47

14. pětiletém plánu rozvoje průmyslu nových materiálů v provincii Če-ťiang

48

Zavedení řady projektů digitální a zelené transformace a projektů zaměřených na rozšíření výroby špičkových a nedostatkových výrobků v oblasti pokročilých základních materiálů; zavedení řady projektů týkajících se industrializace a rozšíření použití v oblasti klíčových strategických materiálů, jako jsou pokročilé polovodičové materiály, nové vystavovatelské materiály, biomedicínské materiály, vysoce výkonná vlákna a kompozitní materiály

49

14. pětiletém plánu zaměřeném na vysoce kvalitní rozvoj zpracovatelského průmyslu

50

Využívání surovinových základen k podpoře příslušných podniků při výzkumu, vývoji a výrobě vysoce výkonných funkčních vláken PVA (polyvinylalkohol), diferencovaného spandexu, speciálních polyesterových vláken, polyamidových vláken, PU (polyuretanových) mikrovláken a dalších produktů

51

| (74) | Těmito a jinými prostředky tak čínská vláda řídí a kontroluje prakticky všechny aspekty rozvoje a fungování odvětví. |
| --- | --- |

(74)

Těmito a jinými prostředky tak čínská vláda řídí a kontroluje prakticky všechny aspekty rozvoje a fungování odvětví.

| (75) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavních surovin používaných k výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. Taková opatření brání volnému fungování tržních sil. |
| --- | --- |

(75)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavních surovin používaných k výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů. Taková opatření brání volnému fungování tržních sil.

3.3.1.6.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání zákonů týkajících se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení: neexistence nebo diskriminační uplatňování či nedostatečné vymáhání zákonů týkajících se úpadku, obchodních společností nebo vlastnictví

| (76) | Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako jsou spravedlivé uhrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích, pro čínský systém je charakteristické to, že jsou systematicky nedostatečně prosazovány. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (52). |
| --- | --- |

(76)

Podle informací ve spisu čínský systém v oblasti úpadků neplní řádně své vlastní hlavní cíle, jako jsou spravedlivé uhrazení pohledávek a dluhů a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. Je to zřejmě zapříčiněno tím, že ačkoli čínské úpadkové právo formálně vychází ze zásad, které jsou obdobné jako zásady uplatňované v odpovídajících právních předpisech v jiných zemích, pro čínský systém je charakteristické to, že jsou systematicky nedostatečně prosazovány. Počet úpadků je i nadále pozoruhodně nízký s ohledem na velikost hospodářství této země, v neposlední řadě proto, že insolvenční řízení trpí řadou nedostatků, což v praxi působí jako faktor odrazující od vyhlášení úpadku. Kromě toho hraje v insolvenčním řízení i nadále významnou a aktivní úlohu stát, který často přímo ovlivňuje výsledek řízení (52).

52

| (77) | Nedostatky systému vlastnických práv jsou navíc obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právy k užívání pozemků v Číně (53). Veškerá půda je vlastněna státem (na venkově je v kolektivním vlastnictví a ve městech ve vlastnictví státu) a její přidělování nadále závisí výhradně na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají pozemky zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (54). Orgány kromě toho při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (55). |
| --- | --- |

(77)

Nedostatky systému vlastnických práv jsou navíc obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právy k užívání pozemků v Číně (53). Veškerá půda je vlastněna státem (na venkově je v kolektivním vlastnictví a ve městech ve vlastnictví státu) a její přidělování nadále závisí výhradně na státu. Existují právní ustanovení zaměřená na udělování práva k užívání pozemků transparentním způsobem a za tržní ceny, například prostřednictvím zavedení dražebních postupů. Tyto předpisy však běžně nejsou dodržovány a někteří kupující získávají pozemky zdarma nebo za ceny pod tržními sazbami (54). Orgány kromě toho při přidělování pozemků často sledují konkrétní politické cíle, včetně plnění hospodářských plánů (55).

53

54

55

| (78) | Podobně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho se těchto společností také týkají zkreslení vytvářená shora a vznikající v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví chemických vláken. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit. |
| --- | --- |

(78)

Podobně jako ostatní odvětví v čínském hospodářství podléhají výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů běžným pravidlům čínského úpadkového práva, práva obchodních společností a majetkového práva. Následkem toho se těchto společností také týkají zkreslení vytvářená shora a vznikající v důsledku diskriminačního uplatňování nebo nedostatečného vymáhání úpadkového a majetkového práva. Tyto úvahy se na základě dostupných důkazů zdají být plně použitelné i v odvětví chemických vláken. Toto šetření neodhalilo nic, co by mohlo tato zjištění zpochybnit.

| (79) | S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví chemických vláken existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(79)

S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že v odvětví chemických vláken existuje diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví, a to i pokud jde o výrobek, který je předmětem šetření.

3.3.1.7.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení: zkreslené mzdové náklady

| (80) | V Číně se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracujícím a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. Čína neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (56). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (57). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (58). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v Číně. |
| --- | --- |

(80)

V Číně se nemůže plně rozvinout systém tržních mezd, protože pracujícím a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování. Čína neratifikovala řadu zásadních úmluv Mezinárodní organizace práce (dále jen „MOP“), zejména úmluvy týkající se svobody sdružování a kolektivního vyjednávání (56). Na základě vnitrostátního práva působí pouze jedna odborová organizace. Tato organizace však není nezávislá na státních orgánech a její zapojení do kolektivního vyjednávání a ochrany práv pracujících je nadále slabé (57). Mobilitu čínské pracovní síly navíc omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k celému spektru sociálního zabezpečení a dalším výhodám poskytovaným místním obyvatelům v dané správní oblasti. To obvykle vede k tomu, že pracující, kteří nemají registraci k pobytu v daném místě, se v zaměstnání ocitají ve zranitelném postavení a mají nižší příjem než držitelé registrace k pobytu (58). Tyto zjištěné skutečnosti vedou ke zkreslení mzdových nákladů v Číně.

56

57

58

| (81) | Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví chemických vláken, včetně výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, nepodléhalo výše popsanému čínskému systému pracovního práva. Odvětví výroby chemických vláken je tedy ovlivněno zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem šetření, nebo hlavní suroviny určené k jeho výrobě), tak i nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v Číně). |
| --- | --- |

(81)

Nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví chemických vláken, včetně výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů, nepodléhalo výše popsanému čínskému systému pracovního práva. Odvětví výroby chemických vláken je tedy ovlivněno zkreslením mzdových nákladů jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem šetření, nebo hlavní suroviny určené k jeho výrobě), tak i nepřímo (v přístupu ke kapitálu nebo vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v Číně).

3.3.1.8.   Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

Podstatná zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení: přístup k finančním prostředkům poskytovaným institucemi, jež realizují cíle veřejné politiky nebo v jiném ohledu nevyvíjejí svou činnost nezávisle na státu

| (82) | Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v Číně je předmětem různých zkreslení. |
| --- | --- |

(82)

Přístup podnikových subjektů ke kapitálu v Číně je předmětem různých zkreslení.

| (83) | Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (59), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státní podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (60) a – opět stejně jako u nefinančních státních podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vytvořené čínskou vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (61). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (62). |
| --- | --- |

(83)

Zaprvé, čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank (59), které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Podobně jako nefinanční státní podniky jsou tyto banky nadále propojeny se státem nejen prostřednictvím vlastnictví, ale také formou personálních vztahů (nejvyšší vedoucí pracovníci velkých finančních institucí ve vlastnictví státu jsou v konečném důsledku jmenováni Komunistickou stranou Číny) (60) a – opět stejně jako u nefinančních státních podniků – banky pravidelně provádějí veřejné politiky vytvořené čínskou vládou. Tím banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu (61). K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (62).

59

60

61

62

| (84) | Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu. |
| --- | --- |

(84)

Přestože se uznává, že různá právní ustanovení zmiňují potřebu řídit se obvyklými bankovními postupy a obezřetnostními pravidly, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochranu obchodu, vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu.

| (85) | Čínská vláda například objasnila, že Komunistická strana Číny musí mít dohled i nad rozhodnutími soukromého komerčního bankovního sektoru, který musí držet krok s vnitrostátními politikami. Jedním ze tří stěžejních cílů státu v oblasti správy bankovnictví je nyní posílení vedoucího postavení strany v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví, a to i pokud jde o provozní a správní záležitosti (63). Kritéria pro hodnocení výkonnosti komerčních bank musí v současné době rovněž brát v úvahu zejména to, jak subjekty „přispívají k dosahování národních rozvojových cílů a jak jsou prospěšné pro reálnou ekonomiku“, a zejména to, jak „jsou prospěšné pro strategická a nově vznikající odvětví“ (64). |
| --- | --- |

(85)

Čínská vláda například objasnila, že Komunistická strana Číny musí mít dohled i nad rozhodnutími soukromého komerčního bankovního sektoru, který musí držet krok s vnitrostátními politikami. Jedním ze tří stěžejních cílů státu v oblasti správy bankovnictví je nyní posílení vedoucího postavení strany v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví, a to i pokud jde o provozní a správní záležitosti (63). Kritéria pro hodnocení výkonnosti komerčních bank musí v současné době rovněž brát v úvahu zejména to, jak subjekty „přispívají k dosahování národních rozvojových cílů a jak jsou prospěšné pro reálnou ekonomiku“, a zejména to, jak „jsou prospěšné pro strategická a nově vznikající odvětví“ (64).

63

přispívají k dosahování národních rozvojových cílů a jak jsou prospěšné pro reálnou ekonomiku

jsou prospěšné pro strategická a nově vznikající odvětví

64

| (86) | Pokud jde konkrétně o odvětví chemických vláken, upřednostňování odvětví na základě kritérií souvisejících s průmyslovými politikami spíše než s úvěruschopností daného projektu je patrné z řady politických dokumentů, jako je 14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung, který ve vztahu k chemickému průmyslu stanoví následující (65):

  Navýšení finanční podpory. Posílení pobídek daňové politiky, zajištění komplexního využití zvláštních fondů, podpora chemických podniků při urychlování technologické transformace, inteligentní transformace, přesunu průmyslu, přemisťování do parků, odstraňování zastaralých kapacit atd. a provádění politik, jako je osvobození od daně u dováženého důležitého technického vybavení, slevy na dani z přidané hodnoty a vrácení daně z přidané hodnoty, dodatečné odpočty výdajů na výzkum a vývoj a pojistné náhrady za první (sadu) technického vybavení. Aktivní podpora všech druhů finančních institucí a sociálního kapitálu při investování do chemického průmyslu, využití výhod financování založeného na politice, financování rozvoje a komerčního financování a zvýšení finanční podpory klíčovým oblastem chemického průmyslu a technologií
   (66). |
| --- | --- |

(86)

Pokud jde konkrétně o odvětví chemických vláken, upřednostňování odvětví na základě kritérií souvisejících s průmyslovými politikami spíše než s úvěruschopností daného projektu je patrné z řady politických dokumentů, jako je 14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu provincie Šan-tung, který ve vztahu k chemickému průmyslu stanoví následující (65):

14. pětiletý plán rozvoje chemického průmyslu

65

Navýšení finanční podpory. Posílení pobídek daňové politiky, zajištění komplexního využití zvláštních fondů, podpora chemických podniků při urychlování technologické transformace, inteligentní transformace, přesunu průmyslu, přemisťování do parků, odstraňování zastaralých kapacit atd. a provádění politik, jako je osvobození od daně u dováženého důležitého technického vybavení, slevy na dani z přidané hodnoty a vrácení daně z přidané hodnoty, dodatečné odpočty výdajů na výzkum a vývoj a pojistné náhrady za první (sadu) technického vybavení. Aktivní podpora všech druhů finančních institucí a sociálního kapitálu při investování do chemického průmyslu, využití výhod financování založeného na politice, financování rozvoje a komerčního financování a zvýšení finanční podpory klíčovým oblastem chemického průmyslu a technologií
   (66).

Navýšení finanční podpory. Posílení pobídek daňové politiky, zajištění komplexního využití zvláštních fondů, podpora chemických podniků při urychlování technologické transformace, inteligentní transformace, přesunu průmyslu, přemisťování do parků, odstraňování zastaralých kapacit atd. a provádění politik, jako je osvobození od daně u dováženého důležitého technického vybavení, slevy na dani z přidané hodnoty a vrácení daně z přidané hodnoty, dodatečné odpočty výdajů na výzkum a vývoj a pojistné náhrady za první (sadu) technického vybavení. Aktivní podpora všech druhů finančních institucí a sociálního kapitálu při investování do chemického průmyslu, využití výhod financování založeného na politice, financování rozvoje a komerčního financování a zvýšení finanční podpory klíčovým oblastem chemického průmyslu a technologií

66

| (87) | Podobně jsou místní orgány podle 14. pětiletého plánu rozvoje chemického průmyslu (67) provincie Ťiang-su povinny „[p]lně využívat řídící úlohu vládních investičních fondů, pružně rozšiřovat zdroje financování a řídit investice do sociálního kapitálu“ (68). |
| --- | --- |

(87)

Podobně jsou místní orgány podle 14. pětiletého plánu rozvoje chemického průmyslu (67) provincie Ťiang-su povinny „[p]lně využívat řídící úlohu vládních investičních fondů, pružně rozšiřovat zdroje financování a řídit investice do sociálního kapitálu“ (68).

14. pětiletého plánu rozvoje chemického průmyslu

67

lně využívat řídící úlohu vládních investičních fondů, pružně rozšiřovat zdroje financování a řídit investice do sociálního kapitálu

68

| (88) | Často jsou zkresleny rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (69). |
| --- | --- |

(88)

Často jsou zkresleny rovněž dluhopisové a úvěrové ratingy, což má řadu důvodů včetně toho, že posuzování rizik je ovlivněno strategickým významem dané firmy pro čínskou vládu a silou případné implicitní záruky ze strany vlády. Odhady silně nasvědčují tomu, že čínské úvěrové ratingy soustavně odpovídají nižším mezinárodním ratingům (69).

69

| (89) | K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (70). Z toho plyne zaujatost ve prospěch poskytování úvěrů státním podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné. |
| --- | --- |

(89)

K tomu přistupují ještě další platná pravidla, která směrují finanční prostředky do odvětví označených vládou za preferovaná nebo jinak důležitá (70). Z toho plyne zaujatost ve prospěch poskytování úvěrů státním podnikům, velkým soukromým firmám s dobrými konexemi a firmám v klíčových odvětvích průmyslu, což znamená, že dostupnost kapitálu a jeho náklady nejsou pro všechny subjekty na trhu stejné.

70

| (90) | Za druhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratnosti investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají běžným komerčním reakcím. |
| --- | --- |

(90)

Za druhé, výpůjční náklady jsou uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic. To vedlo k nadměrnému používání kapitálových investic při ještě nižší návratnosti investovaných prostředků. Tuto skutečnost dokládá nárůst finanční páky společností ve státním sektoru, k němuž došlo navzdory prudkému poklesu ziskovosti, což svědčí o tom, že mechanismy působící v bankovním systému neodpovídají běžným komerčním reakcím.

| (91) | Za třetí, přestože v říjnu 2015 bylo dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály stále nejsou výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená státními zásahy. Podíl úvěrů na úrovni referenční sazby nebo pod touto úrovní ke konci roku 2018 stále tvořil alespoň jednu třetinu všech úvěrů (71). Oficiální sdělovací prostředky v Číně nedávno uvedly, že Komunistická strana Číny požadovala „snížení úrokových sazeb na úvěrovém trhu“ (72). Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu. |
| --- | --- |

(91)

Za třetí, přestože v říjnu 2015 bylo dosaženo liberalizace nominálních úrokových sazeb, cenové signály stále nejsou výsledkem volného působení tržních sil, ale ovlivňují je zkreslení způsobená státními zásahy. Podíl úvěrů na úrovni referenční sazby nebo pod touto úrovní ke konci roku 2018 stále tvořil alespoň jednu třetinu všech úvěrů (71). Oficiální sdělovací prostředky v Číně nedávno uvedly, že Komunistická strana Číny požadovala „snížení úrokových sazeb na úvěrovém trhu“ (72). Uměle nízké úrokové sazby mají za následek podhodnocení a následně nadměrné využívání kapitálu.

71

snížení úrokových sazeb na úvěrovém trhu

72

| (92) | Celkový růst úvěrů v Číně naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. V důsledku toho došlo k rychlému nárůstu úvěrů v selhání, při němž se čínská vláda několikrát rozhodla buď vyhnout se platební neschopnosti podniků, což vedlo k vytvoření tzv. zombie společností, nebo převést vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny. |
| --- | --- |

(92)

Celkový růst úvěrů v Číně naznačuje zhoršující se efektivnost alokace kapitálu bez jakýchkoli příznaků omezování úvěrů, které by bylo možné očekávat v nenarušeném tržním prostředí. V důsledku toho došlo k rychlému nárůstu úvěrů v selhání, při němž se čínská vláda několikrát rozhodla buď vyhnout se platební neschopnosti podniků, což vedlo k vytvoření tzv. zombie společností, nebo převést vlastnictví dluhu (např. prostřednictvím fúzí nebo kapitalizací pohledávek), aniž by se nezbytně odstranil celkový dluhový problém či řešily jeho základní příčiny.

| (93) | V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly podniknuty k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v Číně postižen podstatnými zkresleními, která vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(93)

V podstatě lze říci, že navzdory krokům, které byly podniknuty k liberalizaci trhu, je systém podnikových úvěrů v Číně postižen podstatnými zkresleními, která vyplývají z pokračující výrazné role státu na kapitálových trzích. Významné zásahy státu do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

3.3.1.9.   Systémová povaha popsaných zkreslení

Systémová povaha popsaných zkreslení

| (94) | Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínskou ekonomiku typická. Z dostupných důkazů vyplývá, že skutečnosti týkající se čínského systému a jeho rysy popsané výše v oddílech 3.3.1.1 až 3.3.1.5, jakož i v části I zprávy platí po celé zemi a napříč hospodářskými odvětvími. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.3.1.6 až 3.3.1.8 a v části II zprávy. |
| --- | --- |

(94)

Komise konstatovala, že zkreslení popsaná ve zprávě jsou pro čínskou ekonomiku typická. Z dostupných důkazů vyplývá, že skutečnosti týkající se čínského systému a jeho rysy popsané výše v oddílech 3.3.1.1 až 3.3.1.5, jakož i v části I zprávy platí po celé zemi a napříč hospodářskými odvětvími. Totéž platí o popisu výrobních faktorů uvedeném v oddílech 3.3.1.6 až 3.3.1.8 a v části II zprávy.

| (95) | Komise připomíná, že pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů je zapotřebí široká škála vstupů. Když výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(95)

Komise připomíná, že pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů je zapotřebí široká škála vstupů. Když výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (96) | V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny vysokopevnostních nití z polyesterů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale ovlivněny jsou navíc i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože na tvorbu jejich cen mají vliv významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I a II zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé Číně. To například znamená, že vstup, který byl vyroben v Číně díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(96)

V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny vysokopevnostních nití z polyesterů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale ovlivněny jsou navíc i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože na tvorbu jejich cen mají vliv významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I a II zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé Číně. To například znamená, že vstup, který byl vyroben v Číně díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

3.3.1.10.   Závěr

Závěr

| (97) | Analýza uvedená v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů Číny do jejího hospodářství obecně, jakož i do jejího odvětví chemických vláken (včetně výrobku, který je předmětem šetření), ukázala, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní síly, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. |
| --- | --- |

(97)

Analýza uvedená v oddílech 3.3.1.2 až 3.3.1.9, která zahrnuje posouzení všech dostupných důkazů týkajících se zásahů Číny do jejího hospodářství obecně, jakož i do jejího odvětví chemických vláken (včetně výrobku, který je předmětem šetření), ukázala, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní síly, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků tam uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady.

| (98) | Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl. |
| --- | --- |

(98)

Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak o tom pojednává následující oddíl.

3.3.1.11.   Připomínky zúčastněných stran

Připomínky zúčastněných stran

| (99) | V průběhu šetření byly obdrženy připomínky od společnosti Hailide, jakož i od skupiny uživatelů. |
| --- | --- |

(99)

V průběhu šetření byly obdrženy připomínky od společnosti Hailide, jakož i od skupiny uživatelů.

| (100) | Ve svých připomínkách k první poznámce týkající se výrobních faktorů společnost Hailide kromě toho, že uvedla, že použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení by bylo neslučitelné s pravidly WTO, tvrdila, že analýza v podnětu týkající se existence podstatných zkreslení – v Číně obecně i konkrétně v souvislosti se společností Hailide – byla chybná, a to z následujících důvodů: i) tvrzení v podnětu jsou obecné povahy – například pokud jde o náklady na energii nebo na pracovní sílu – a týkají se spíše Číny nebo jejího chemického odvětví než trhu s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů; tvrzení se rovněž opírají výhradně o zprávu, místo aby byla založena na skutečných důkazech; ii) žadatel se při posuzování existence podstatných zkreslení opírá o podpůrné důkazy, které jsou buď irelevantní (obvykle zastaralé), nebo věcně nesprávné – cituje někdejší povinnosti narušující hospodářskou soutěž, které již podle čínského práva neexistují; iii) suroviny (přečištěná kyselina tereftalová („PTA“) a monoethylenglykol („MEG“)) jsou dvě komodity, s nimiž se obchoduje po celém světě a jejichž ceny jsou transparentní a v souladu s mezinárodními cenami, a proto jsou tvrzení uvedená v podnětu ohledně zkreslení jejich cen v Číně chybná; iv) žadatel nepředložil žádné skutečné a konkrétní důkazy, pokud jde o faktory uvedené v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, a nelze proto vyvodit platný závěr o existenci podstatného zkreslení. Skupina uživatelů předložila podobné tvrzení na podporu společnosti Hailide. |
| --- | --- |

(100)

Ve svých připomínkách k první poznámce týkající se výrobních faktorů společnost Hailide kromě toho, že uvedla, že použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení by bylo neslučitelné s pravidly WTO, tvrdila, že analýza v podnětu týkající se existence podstatných zkreslení – v Číně obecně i konkrétně v souvislosti se společností Hailide – byla chybná, a to z následujících důvodů: i) tvrzení v podnětu jsou obecné povahy – například pokud jde o náklady na energii nebo na pracovní sílu – a týkají se spíše Číny nebo jejího chemického odvětví než trhu s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů; tvrzení se rovněž opírají výhradně o zprávu, místo aby byla založena na skutečných důkazech; ii) žadatel se při posuzování existence podstatných zkreslení opírá o podpůrné důkazy, které jsou buď irelevantní (obvykle zastaralé), nebo věcně nesprávné – cituje někdejší povinnosti narušující hospodářskou soutěž, které již podle čínského práva neexistují; iii) suroviny (přečištěná kyselina tereftalová („PTA“) a monoethylenglykol („MEG“)) jsou dvě komodity, s nimiž se obchoduje po celém světě a jejichž ceny jsou transparentní a v souladu s mezinárodními cenami, a proto jsou tvrzení uvedená v podnětu ohledně zkreslení jejich cen v Číně chybná; iv) žadatel nepředložil žádné skutečné a konkrétní důkazy, pokud jde o faktory uvedené v čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, a nelze proto vyvodit platný závěr o existenci podstatného zkreslení. Skupina uživatelů předložila podobné tvrzení na podporu společnosti Hailide.

i)

ii)

iii)

iv)

| (101) | Argumenty vznesené společností Hailide nebylo možné přijmout. Komise na počátku zdůraznila svůj postoj, že ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení jsou plně v souladu se závazky Evropské unie v rámci WTO. Pokud jde o argumenty v podnětu týkající se údajně chybné analýzy podstatných zkreslení, Komise především připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení stanoví povinnost shromažďovat údaje nezbytné k aplikaci této metodiky, bude-li na tomto základě zahájeno šetření. V důsledku toho Komise zdaleka nevyvozovala závěry ohledně existence podstatných zkreslení, ale pouze považovala důkazy o podstatných zkresleních předložené žadatelem za dostatečné pro zahájení šetření. Kromě toho Komise poukázala na to, že některé typy zkreslení, ke kterým v Číně dochází – například zkreslení týkající se energie nebo práce – mají průřezový charakter a ovlivňují celé čínské hospodářství, a tedy i ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(101)

Argumenty vznesené společností Hailide nebylo možné přijmout. Komise na počátku zdůraznila svůj postoj, že ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení jsou plně v souladu se závazky Evropské unie v rámci WTO. Pokud jde o argumenty v podnětu týkající se údajně chybné analýzy podstatných zkreslení, Komise především připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. e) základního nařízení stanoví povinnost shromažďovat údaje nezbytné k aplikaci této metodiky, bude-li na tomto základě zahájeno šetření. V důsledku toho Komise zdaleka nevyvozovala závěry ohledně existence podstatných zkreslení, ale pouze považovala důkazy o podstatných zkresleních předložené žadatelem za dostatečné pro zahájení šetření. Kromě toho Komise poukázala na to, že některé typy zkreslení, ke kterým v Číně dochází – například zkreslení týkající se energie nebo práce – mají průřezový charakter a ovlivňují celé čínské hospodářství, a tedy i ceny a/nebo suroviny a výrobní náklady výrobku, který je předmětem šetření.

| (102) | Dále, pokud jde o argument, že tvrzení uvedená v podnětu se opírají výhradně o zprávu a v každém případě jsou založena na zastaralých nebo nepřesných informacích, Komise poukázala na to, že podnět se sice snaží prokázat nezměněnou povahu významných zkreslení odkazem na politické dokumenty 12. nebo 13. plánovacího cyklu, avšak jsou v něm uvedeny také relevantní dokumenty pro plánovací období 2021–2025, jako je 14. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje Čínské lidové republiky nebo 14. pětiletý plán rozvoje ropného a chemického průmyslu v provincii Če-ťiang. Komise dále připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. d) základního nařízení výrobnímu odvětví Unie výslovně umožňuje, aby se při vznesení podnětu nebo podání žádosti o přezkum opíralo o informace obsažené ve zprávě. Komise se proto domnívala, že důkazy uvedené v podnětu a zmíněné v oznámení o zahájení řízení jsou dostatečné k tomu, aby bylo možné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Tvrzení, že se surovinami PTA a MEG se obchoduje mezinárodně, a že jejich ceny v Číně tudíž nejsou zkresleny, je třeba odmítnout z důvodů uvedených výše, zejména v 95. až 97. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(102)

Dále, pokud jde o argument, že tvrzení uvedená v podnětu se opírají výhradně o zprávu a v každém případě jsou založena na zastaralých nebo nepřesných informacích, Komise poukázala na to, že podnět se sice snaží prokázat nezměněnou povahu významných zkreslení odkazem na politické dokumenty 12. nebo 13. plánovacího cyklu, avšak jsou v něm uvedeny také relevantní dokumenty pro plánovací období 2021–2025, jako je 14. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje Čínské lidové republiky nebo 14. pětiletý plán rozvoje ropného a chemického průmyslu v provincii Če-ťiang. Komise dále připomněla, že čl. 2 odst. 6a písm. d) základního nařízení výrobnímu odvětví Unie výslovně umožňuje, aby se při vznesení podnětu nebo podání žádosti o přezkum opíralo o informace obsažené ve zprávě. Komise se proto domnívala, že důkazy uvedené v podnětu a zmíněné v oznámení o zahájení řízení jsou dostatečné k tomu, aby bylo možné zahájit šetření na základě čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Tvrzení, že se surovinami PTA a MEG se obchoduje mezinárodně, a že jejich ceny v Číně tudíž nejsou zkresleny, je třeba odmítnout z důvodů uvedených výše, zejména v 95. až 97. bodě odůvodnění.

3.3.2.   
  Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.3.2.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (103) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (73), |
| --- | --- | --- |

(103)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (73),

73

| — | výroba výrobku, který je předmětem šetření, v dané zemi (74), |
| --- | --- |

—

výroba výrobku, který je předmětem šetření, v dané zemi (74),

74

| — | dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi, |
| --- | --- |

—

dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi,

| — | je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

je-li možných reprezentativních zemí více, měly by případně dostat přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (104) | Jak je vysvětleno v 34. až 37. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila a založila do spisu dvě poznámky týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce informovala Komise zúčastněné strany o svém záměru považovat v tomto případě Turecko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Posouzení Komise je možné shrnout následovně. |
| --- | --- |

(104)

Jak je vysvětleno v 34. až 37. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila a založila do spisu dvě poznámky týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zabývaly se připomínkami stran k těmto prvkům a k příslušným zdrojům. Ve druhé poznámce informovala Komise zúčastněné strany o svém záměru považovat v tomto případě Turecko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Posouzení Komise je možné shrnout následovně.

3.3.2.2.   Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně a výroba výrobku, který je předmětem šetření

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně a výroba výrobku, který je předmětem šetření

| (105) | V období šetření klasifikovala Světová banka země s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako Čína na základě hrubého národního důchodu jako země s „vyššími středními příjmy“. V první poznámce bylo zjištěno, že velký objem výroby výrobku, který je předmětem šetření, produkuje pouze pět z těchto zemí, a to Bělorusko, Brazílie, Mexiko, Thajsko a Turecko. |
| --- | --- |

(105)

V období šetření klasifikovala Světová banka země s podobnou úrovní hospodářského rozvoje jako Čína na základě hrubého národního důchodu jako země s „vyššími středními příjmy“. V první poznámce bylo zjištěno, že velký objem výroby výrobku, který je předmětem šetření, produkuje pouze pět z těchto zemí, a to Bělorusko, Brazílie, Mexiko, Thajsko a Turecko.

| (106) | Avšak vzhledem k tomu, že Bělorusko není členem WTO a nemá tržní hospodářství, nebyla tato země dále posuzována jako potenciální reprezentativní země. |
| --- | --- |

(106)

Avšak vzhledem k tomu, že Bělorusko není členem WTO a nemá tržní hospodářství, nebyla tato země dále posuzována jako potenciální reprezentativní země.

| (107) | Komise proto jako potenciální reprezentativní země dále podrobněji analyzovala Brazílii, Mexiko, Thajsko a Turecko. |
| --- | --- |

(107)

Komise proto jako potenciální reprezentativní země dále podrobněji analyzovala Brazílii, Mexiko, Thajsko a Turecko.

3.3.2.3.   Dostupnost příslušných veřejných údajů v reprezentativní zemi

Dostupnost příslušných veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (108) | U posuzovaných a výše uvedených zemí Komise dále ověřila dostupnost veřejných údajů, včetně údajů o dovozu výrobních faktorů a finančních údajů od výrobců výrobku, který je předmětem šetření, v potenciálních reprezentativních zemích. |
| --- | --- |

(108)

U posuzovaných a výše uvedených zemí Komise dále ověřila dostupnost veřejných údajů, včetně údajů o dovozu výrobních faktorů a finančních údajů od výrobců výrobku, který je předmětem šetření, v potenciálních reprezentativních zemích.

| (109) | Analýza dovozu hlavních výrobních faktorů prokázala, že ve srovnání s Brazílií, Mexikem nebo Thajskem dováželo Turecko celkově významnější a reprezentativnější nezkreslené objemy klíčových vstupů pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů (konkrétně PTA, MEG a polyethylentereftalátových (PET) granulí). |
| --- | --- |

(109)

Analýza dovozu hlavních výrobních faktorů prokázala, že ve srovnání s Brazílií, Mexikem nebo Thajskem dováželo Turecko celkově významnější a reprezentativnější nezkreslené objemy klíčových vstupů pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů (konkrétně PTA, MEG a polyethylentereftalátových (PET) granulí).

| (110) | Analýza dále ukázala, že turecký dovoz nebyl významně ovlivněn dovozem z Číny ani z žádné ze zemí uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (75). Kromě toho je výroba vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku významná a v zemi nedochází k žádnému zvláštnímu narušování obchodu s výrobními faktory ani s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. V databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) lze navíc snadno dohledat podrobné a dostatečně reprezentativní údaje o dovozních cenách materiálových vstupů do Turecka. |
| --- | --- |

(110)

Analýza dále ukázala, že turecký dovoz nebyl významně ovlivněn dovozem z Číny ani z žádné ze zemí uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (75). Kromě toho je výroba vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku významná a v zemi nedochází k žádnému zvláštnímu narušování obchodu s výrobními faktory ani s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. V databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“) lze navíc snadno dohledat podrobné a dostatečně reprezentativní údaje o dovozních cenách materiálových vstupů do Turecka.

75

| (111) | Pokud jde o výrobce v reprezentativních zemích a dostupnost jejich údajů, Komise identifikovala výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (dále jen „Kordsa Turecko“), u něhož jsou k dispozici konsolidované finanční výsledky za rok 2021. Na druhé straně finanční údaje brazilských (KORDSA BRASIL S.A.), mexických (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations a Akra Polyester SA DE CV) a thajských společností (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD a TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) vyrábějících vysokopevnostní nitě z polyesterů nejsou po celé období šetření snadno dostupné a nejsou plně v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (v případě thajských výrobců). |
| --- | --- |

(111)

Pokud jde o výrobce v reprezentativních zemích a dostupnost jejich údajů, Komise identifikovala výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. (dále jen „Kordsa Turecko“), u něhož jsou k dispozici konsolidované finanční výsledky za rok 2021. Na druhé straně finanční údaje brazilských (KORDSA BRASIL S.A.), mexických (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations a Akra Polyester SA DE CV) a thajských společností (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD a TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) vyrábějících vysokopevnostní nitě z polyesterů nejsou po celé období šetření snadno dostupné a nejsou plně v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví (v případě thajských výrobců).

| (112) | Je třeba poznamenat, že společnost Kordsa Turecko nevyrábí pouze vysokopevnostní nitě z polyesterů, ale přibližně 86 % jejích příjmů za rok 2021 pocházelo ze segmentu zahrnujícího vysokopevnostní nitě z polyesterů (76). Komise v této souvislosti poznamenala, že pokud chybí snadno dostupné finanční informace konkrétně a pouze v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření (což je téměř ve všech případech), hledá Komise nejbližší snadno dostupné náhradní informace, včetně konsolidovaných informací o výrobci (výrobcích), který (kteří) působí mimo jiné v oblasti podnikání zahrnující výrobek, který je předmětem šetření. Za těchto okolností se proto konsolidované prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro společnost Kordsa Turecko považují za dostatečně reprezentativní, aby mohly být použity pro účely tohoto šetření. |
| --- | --- |

(112)

Je třeba poznamenat, že společnost Kordsa Turecko nevyrábí pouze vysokopevnostní nitě z polyesterů, ale přibližně 86 % jejích příjmů za rok 2021 pocházelo ze segmentu zahrnujícího vysokopevnostní nitě z polyesterů (76). Komise v této souvislosti poznamenala, že pokud chybí snadno dostupné finanční informace konkrétně a pouze v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření (což je téměř ve všech případech), hledá Komise nejbližší snadno dostupné náhradní informace, včetně konsolidovaných informací o výrobci (výrobcích), který (kteří) působí mimo jiné v oblasti podnikání zahrnující výrobek, který je předmětem šetření. Za těchto okolností se proto konsolidované prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro společnost Kordsa Turecko považují za dostatečně reprezentativní, aby mohly být použity pro účely tohoto šetření.

76

| (113) | Vzhledem k veřejné dostupnosti úplné a komplexní výroční zprávy společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 (77) se proto Komise uchýlila k využití informací, které jsou v ní obsaženy. |
| --- | --- |

(113)

Vzhledem k veřejné dostupnosti úplné a komplexní výroční zprávy společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 (77) se proto Komise uchýlila k využití informací, které jsou v ní obsaženy.

77

3.3.2.4.   Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (114) | Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Turecko je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(114)

Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Turecko je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

3.3.2.5.   Závěr

Závěr

| (115) | S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Turecko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(115)

S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Turecko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi.

3.3.3.   
  Připomínky stran

Připomínky stran

| (116) | Pokud jde o výběr reprezentativní země, skupina uživatelů v odpovědi na druhou poznámku navrhla, aby nejvhodnější reprezentativní zemí byla Korejská republika, a to vzhledem k úrovni hospodářského rozvoje, která je podobná jako v Číně, výrobě výrobku, který je předmětem šetření, dostupnosti příslušných veřejných údajů a odpovídající úrovni sociální ochrany a ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

(116)

Pokud jde o výběr reprezentativní země, skupina uživatelů v odpovědi na druhou poznámku navrhla, aby nejvhodnější reprezentativní zemí byla Korejská republika, a to vzhledem k úrovni hospodářského rozvoje, která je podobná jako v Číně, výrobě výrobku, který je předmětem šetření, dostupnosti příslušných veřejných údajů a odpovídající úrovni sociální ochrany a ochrany životního prostředí.

| (117) | Připomíná se, že pro účely určení zemí s úrovní hospodářského rozvoje podobnou Číně Komise na základě databáze Světové banky (78) zvažuje pouze země s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu. Korejská republika však byla v období přezkumného šetření i před ním Světovou bankou zařazena mezi země s „vysokými příjmy“, a proto ji nelze považovat za potenciální reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(117)

Připomíná se, že pro účely určení zemí s úrovní hospodářského rozvoje podobnou Číně Komise na základě databáze Světové banky (78) zvažuje pouze země s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu. Korejská republika však byla v období přezkumného šetření i před ním Světovou bankou zařazena mezi země s „vysokými příjmy“, a proto ji nelze považovat za potenciální reprezentativní zemi.

78

| (118) | Společnost Hailide ve své odpovědi na poznámky uvedla, že údaje z GTA týkající se hlavních surovin pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů jsou ve srovnání se statistikami z oficiálního datového portálu tureckého statistického úřadu nepřesné. Komise uvedla, že údaje o Turecku uváděné v databázi GTA jsou založeny na všeobecném obchodním pohledu, zatímco údaje, které byly získány z oficiálního tureckého statistického portálu, vycházejí ze zvláštního obchodního pohledu (který nezahrnuje zboží, které vstupuje do zóny volného obchodu nebo celního skladu nebo z nich vystupuje). Rozdíly v údajích jsou tedy řádně odůvodněné a údaje z GTA kvůli nim nelze považovat za nespolehlivé. Společnost Hailide proto nemůže oprávněně tvrdit, že údaje z GTA jsou nepřesné, a její argument musí být zamítnut. |
| --- | --- |

(118)

Společnost Hailide ve své odpovědi na poznámky uvedla, že údaje z GTA týkající se hlavních surovin pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů jsou ve srovnání se statistikami z oficiálního datového portálu tureckého statistického úřadu nepřesné. Komise uvedla, že údaje o Turecku uváděné v databázi GTA jsou založeny na všeobecném obchodním pohledu, zatímco údaje, které byly získány z oficiálního tureckého statistického portálu, vycházejí ze zvláštního obchodního pohledu (který nezahrnuje zboží, které vstupuje do zóny volného obchodu nebo celního skladu nebo z nich vystupuje). Rozdíly v údajích jsou tedy řádně odůvodněné a údaje z GTA kvůli nim nelze považovat za nespolehlivé. Společnost Hailide proto nemůže oprávněně tvrdit, že údaje z GTA jsou nepřesné, a její argument musí být zamítnut.

| (119) | Společnost Hailide dále v odpovědi na druhou poznámku uvedla, že ceny surovin v Turecku uvedené v příloze I (Seznam výrobních faktorů a jejich cen v Turecku) nejsou v souladu s cenami uvedenými pro Turecko v příloze II (Srovnání dovozních statistik pro potenciální reprezentativní země). Komise poznamenala, že statistické údaje v příloze II jsou pouze hrubé údaje pro účely srovnání mezi různými zeměmi, agregované na společné úrovni HS6 a nezahrnují platná cla pro jednotlivé dovážející země. Údaje v příloze I naopak uvádějí hodnoty na úrovni tureckých vnitrostátních celních kódů a zahrnují i cla. Cenové úrovně v příloze I a v příloze II proto nemají být totožné a argument strany je třeba odmítnout jako neopodstatněný. Po poskytnutí konečných informací společnost Hailide tvrdila, že v souvislosti s úpravou u dovozních cel v příloze I, která vedla k nedostatečnému poskytnutí informací ze strany Komise, nebyl předložen žádný výpočtový list. Komise zjistila, že údaje včetně cen výrobních faktorů v Turecku byly automaticky vygenerovány z databáze GTA na úrovni tureckých vnitrostátních celních kódů (včetně veškerých smluvních a preferenčních cel založených na databázi Market Access Map database – MacMap), že byly řádně zveřejněny a Komise je v tomto případě použila bez dalších úprav. Bylo konstatováno, že Komise pro tento účel nevypracovala žádný dodatečný výpočtový list nebo podobný dokument. Tvrzení společnosti Hailide proto muselo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(119)

Společnost Hailide dále v odpovědi na druhou poznámku uvedla, že ceny surovin v Turecku uvedené v příloze I (Seznam výrobních faktorů a jejich cen v Turecku) nejsou v souladu s cenami uvedenými pro Turecko v příloze II (Srovnání dovozních statistik pro potenciální reprezentativní země). Komise poznamenala, že statistické údaje v příloze II jsou pouze hrubé údaje pro účely srovnání mezi různými zeměmi, agregované na společné úrovni HS6 a nezahrnují platná cla pro jednotlivé dovážející země. Údaje v příloze I naopak uvádějí hodnoty na úrovni tureckých vnitrostátních celních kódů a zahrnují i cla. Cenové úrovně v příloze I a v příloze II proto nemají být totožné a argument strany je třeba odmítnout jako neopodstatněný. Po poskytnutí konečných informací společnost Hailide tvrdila, že v souvislosti s úpravou u dovozních cel v příloze I, která vedla k nedostatečnému poskytnutí informací ze strany Komise, nebyl předložen žádný výpočtový list. Komise zjistila, že údaje včetně cen výrobních faktorů v Turecku byly automaticky vygenerovány z databáze GTA na úrovni tureckých vnitrostátních celních kódů (včetně veškerých smluvních a preferenčních cel založených na databázi Market Access Map database – MacMap), že byly řádně zveřejněny a Komise je v tomto případě použila bez dalších úprav. Bylo konstatováno, že Komise pro tento účel nevypracovala žádný dodatečný výpočtový list nebo podobný dokument. Tvrzení společnosti Hailide proto muselo být zamítnuto.

| (120) | Společnost Hailide tvrdila, že Turecko není vhodným kandidátem na reprezentativní zemi. Společnost za prvé uvedla, že znehodnocení měny a vysoká inflace způsobily v Turecku abnormální tržní podmínky, které nevyhnutelně ovlivnily místní náklady, a proto je Turecko jako reprezentativní země zjevně nevhodné. Společnost Hailide zopakovala své tvrzení v reakci na poskytnutí konečných informací a dodala, že místní ceny a/nebo dovozní ceny dotčené podstatným oslabením místní měny v Turecku nemohou odrážet nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty. Za druhé, podle společnosti Hailide nelze společnost Kordsa Turecko považovat za výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů určených pro volný trh, protože její omezená výrobní kapacita polyesterových nití je využívána hlavně, ne-li výlučně, pro vlastní potřebu při výrobě navazujících kordových tkanin pro pneumatiky. Tentýž názor zastávala skupina uživatelů, podle níž společnost Kordsa Turecko používá vysokopevnostní nitě z polyesterů převážně pro vlastní výrobu materiálů používaných v pneumatikách. Společnost Hailide tvrdila, že výroba vysokopevnostních nití z polyesterů je pouze okrajovou činností na podporu výroby kordových tkanin a že většina, ne-li všechny vnější příjmy v segmentu „průmyslových nití a kordových tkanin“ se týkají příjmů z prodeje průmyslových tkanin a nylonových nití, a nikoli vysokopevnostních nití z polyesterů. Společnost Hailide zopakovala tento argument ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací. Strany dospěly k závěru, že finanční výsledek společnosti tedy není reprezentativním pro výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, a proto nejsou k dispozici žádné snadno dostupné finanční informace týkající se výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku. Za třetí, společnost Hailide tvrdila, že společnost Kordsa Turecko vyrábí pouze jeden konkrétní typ vysokopevnostních nití z polyesterů (nitě HMLS s vysokou přidanou hodnotou pro použití v automobilovém průmyslu), což ji činí nevhodnou pro účely reprezentativní země, jelikož provozní výsledek jednoho typu výrobku není reprezentativní pro čínské výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, kteří vyrábějí širokou škálu typů výrobků. Závěrem společnost Hailide uvedla, že Komise by neměla brát v úvahu ziskové rozpětí společnosti Kordsa Turecko a měla by použít přiměřenější ziskové rozpětí reprezentativní pro čínské výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů. Společnost Hailide ve své reakci na poskytnutí konečných informací trvala na tom, že úroveň zisku ve výši 15,3 % stanovená Komisí je pro výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů neúměrně vysoká, a že tudíž přiměřenou zástupnou hodnotou pro nezkreslený a přiměřený zisk, kterého může výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů běžně dosáhnout, je maximum ve výši 6 % (což se rovná cílovému ziskovému rozpětí pro výrobce v Unii zařazené do vzorku v projednávaném případě, stanovenému na základě uplatnění čl. 7 odst. 2c základního nařízení). |
| --- | --- |

(120)

Společnost Hailide tvrdila, že Turecko není vhodným kandidátem na reprezentativní zemi. Společnost za prvé uvedla, že znehodnocení měny a vysoká inflace způsobily v Turecku abnormální tržní podmínky, které nevyhnutelně ovlivnily místní náklady, a proto je Turecko jako reprezentativní země zjevně nevhodné. Společnost Hailide zopakovala své tvrzení v reakci na poskytnutí konečných informací a dodala, že místní ceny a/nebo dovozní ceny dotčené podstatným oslabením místní měny v Turecku nemohou odrážet nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty. Za druhé, podle společnosti Hailide nelze společnost Kordsa Turecko považovat za výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů určených pro volný trh, protože její omezená výrobní kapacita polyesterových nití je využívána hlavně, ne-li výlučně, pro vlastní potřebu při výrobě navazujících kordových tkanin pro pneumatiky. Tentýž názor zastávala skupina uživatelů, podle níž společnost Kordsa Turecko používá vysokopevnostní nitě z polyesterů převážně pro vlastní výrobu materiálů používaných v pneumatikách. Společnost Hailide tvrdila, že výroba vysokopevnostních nití z polyesterů je pouze okrajovou činností na podporu výroby kordových tkanin a že většina, ne-li všechny vnější příjmy v segmentu „průmyslových nití a kordových tkanin“ se týkají příjmů z prodeje průmyslových tkanin a nylonových nití, a nikoli vysokopevnostních nití z polyesterů. Společnost Hailide zopakovala tento argument ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací. Strany dospěly k závěru, že finanční výsledek společnosti tedy není reprezentativním pro výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, a proto nejsou k dispozici žádné snadno dostupné finanční informace týkající se výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku. Za třetí, společnost Hailide tvrdila, že společnost Kordsa Turecko vyrábí pouze jeden konkrétní typ vysokopevnostních nití z polyesterů (nitě HMLS s vysokou přidanou hodnotou pro použití v automobilovém průmyslu), což ji činí nevhodnou pro účely reprezentativní země, jelikož provozní výsledek jednoho typu výrobku není reprezentativní pro čínské výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, kteří vyrábějí širokou škálu typů výrobků. Závěrem společnost Hailide uvedla, že Komise by neměla brát v úvahu ziskové rozpětí společnosti Kordsa Turecko a měla by použít přiměřenější ziskové rozpětí reprezentativní pro čínské výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů. Společnost Hailide ve své reakci na poskytnutí konečných informací trvala na tom, že úroveň zisku ve výši 15,3 % stanovená Komisí je pro výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů neúměrně vysoká, a že tudíž přiměřenou zástupnou hodnotou pro nezkreslený a přiměřený zisk, kterého může výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů běžně dosáhnout, je maximum ve výši 6 % (což se rovná cílovému ziskovému rozpětí pro výrobce v Unii zařazené do vzorku v projednávaném případě, stanovenému na základě uplatnění čl. 7 odst. 2c základního nařízení).

| (121) | Komise uvedla, že volba reprezentativní země byla založena na třech kritériích: úroveň hospodářského rozvoje, výroba dotčeného výrobku a dostupnost relevantních veřejných údajů. Možný dopad znehodnocení měny nebo úrovně inflace mezi těmito kritérii není. Předkládající strana v každém případě neprokázala, jak by znehodnocení turecké liry a vysoká inflace skutečně ovlivnily ceny vstupů získávaných v Turecku a jaký by byl případně skutečný dopad na běžnou hodnotu, která je vypočtena v CNY. Strany navíc neposkytly žádné informace, z nichž by vyplývalo, zda (a v jakém rozsahu) se turecká lira používá při dovozních obchodech se surovinami tvořícími v tomto případě základ pro stanovení nezkreslených nákladových referenčních hodnot. Kromě toho se při stanovování referenčních hodnot na základě dovozních cen pro výpočet běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení hodnoty dovozu do reprezentativních zemí nakonec převedou na měnu vyvážející země, tj. v tomto případě na CNY. Komise proto dospěla k závěru, že uvedené tvrzení je nepodložené, a zamítla je. |
| --- | --- |

(121)

Komise uvedla, že volba reprezentativní země byla založena na třech kritériích: úroveň hospodářského rozvoje, výroba dotčeného výrobku a dostupnost relevantních veřejných údajů. Možný dopad znehodnocení měny nebo úrovně inflace mezi těmito kritérii není. Předkládající strana v každém případě neprokázala, jak by znehodnocení turecké liry a vysoká inflace skutečně ovlivnily ceny vstupů získávaných v Turecku a jaký by byl případně skutečný dopad na běžnou hodnotu, která je vypočtena v CNY. Strany navíc neposkytly žádné informace, z nichž by vyplývalo, zda (a v jakém rozsahu) se turecká lira používá při dovozních obchodech se surovinami tvořícími v tomto případě základ pro stanovení nezkreslených nákladových referenčních hodnot. Kromě toho se při stanovování referenčních hodnot na základě dovozních cen pro výpočet běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení hodnoty dovozu do reprezentativních zemí nakonec převedou na měnu vyvážející země, tj. v tomto případě na CNY. Komise proto dospěla k závěru, že uvedené tvrzení je nepodložené, a zamítla je.

| (122) | Pokud jde o portfolio výrobků společnosti Kordsa Turecko a její zdroj příjmů, Komise uvedla, že v případě, kdy nejsou snadno dostupné finanční informace týkající se konkrétně a výhradně dotčeného výrobku, jehož se šetření týká (v tomto případě vysokopevnostních nití z polyesterů), k čemuž dochází zřídkakdy, snaží se Komise určit nejbližší snadno dostupný náhradní produkt, včetně konsolidovaných informací výrobce (výrobců), který (kteří) působí mimo jiné v oblasti výroby dotčeného výrobku. V tomto případě, jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění, pocházelo přibližně 86 % vnějších příjmů společnosti Kordsa Turecko v roce 2021 ze segmentu zahrnujícího vysokopevnostní nitě z polyesterů. Kromě toho, navzdory tvrzení stran, společnost Kordsa Turecko skutečně vytváří vnější příjmy tím, že vyrábí a prodává rovněž polyesterové nitě (79). Společnost Kordsa je ve skutečnosti „[j]
  edním z předních účastníků trhu [...] polyesterových nití HMLS
  “ s „portfoliem nití, které jsou vhodné pro použití například při výrobě kordových tkanin, těžkých textilií, průmyslových tkanin, výztužných textilií, skaných kordových nití a lan“ (80), tedy pro použití i v jiných odvětvích než jen v automobilovém průmyslu. Z toho vyplývá, že tvrzení stran o použití vysokopevnostních nití z polyesterů pro vlastní potřebu je neopodstatněné. Kromě toho je jedním z hlavních použití vysokopevnostních nití z polyesterů vyztužování pneumatik a čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů, včetně společnosti Hailide, rovněž vyrábějí nitě HMLS a poskytují služby zákazníkům v automobilovém průmyslu. Bylo by proto zavádějící tvrdit, že podnikání společnosti Kordsa Turecko ve výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů není reprezentativní pro obchodní činnosti čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů. A konečně, strany nenavrhly jako alternativu ke společnosti Kordsa Turecko žádného jiného vhodného výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, který by disponoval snadno dostupnými finančními údaji týkajícími se pouze a výlučně vysokopevnostních nití z polyesterů, natož výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů s širším portfoliem vysokopevnostních nití než společnost Kordsa Turecko. |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o portfolio výrobků společnosti Kordsa Turecko a její zdroj příjmů, Komise uvedla, že v případě, kdy nejsou snadno dostupné finanční informace týkající se konkrétně a výhradně dotčeného výrobku, jehož se šetření týká (v tomto případě vysokopevnostních nití z polyesterů), k čemuž dochází zřídkakdy, snaží se Komise určit nejbližší snadno dostupný náhradní produkt, včetně konsolidovaných informací výrobce (výrobců), který (kteří) působí mimo jiné v oblasti výroby dotčeného výrobku. V tomto případě, jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění, pocházelo přibližně 86 % vnějších příjmů společnosti Kordsa Turecko v roce 2021 ze segmentu zahrnujícího vysokopevnostní nitě z polyesterů. Kromě toho, navzdory tvrzení stran, společnost Kordsa Turecko skutečně vytváří vnější příjmy tím, že vyrábí a prodává rovněž polyesterové nitě (79). Společnost Kordsa je ve skutečnosti „[j]
  edním z předních účastníků trhu [...] polyesterových nití HMLS
  “ s „portfoliem nití, které jsou vhodné pro použití například při výrobě kordových tkanin, těžkých textilií, průmyslových tkanin, výztužných textilií, skaných kordových nití a lan“ (80), tedy pro použití i v jiných odvětvích než jen v automobilovém průmyslu. Z toho vyplývá, že tvrzení stran o použití vysokopevnostních nití z polyesterů pro vlastní potřebu je neopodstatněné. Kromě toho je jedním z hlavních použití vysokopevnostních nití z polyesterů vyztužování pneumatik a čínští výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů, včetně společnosti Hailide, rovněž vyrábějí nitě HMLS a poskytují služby zákazníkům v automobilovém průmyslu. Bylo by proto zavádějící tvrdit, že podnikání společnosti Kordsa Turecko ve výrobě vysokopevnostních nití z polyesterů není reprezentativní pro obchodní činnosti čínských výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů. A konečně, strany nenavrhly jako alternativu ke společnosti Kordsa Turecko žádného jiného vhodného výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů, který by disponoval snadno dostupnými finančními údaji týkajícími se pouze a výlučně vysokopevnostních nití z polyesterů, natož výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů s širším portfoliem vysokopevnostních nití než společnost Kordsa Turecko.

79

edním z předních účastníků trhu

polyesterových nití HMLS

portfoliem nití, které jsou vhodné pro použití například při výrobě kordových tkanin, těžkých textilií, průmyslových tkanin, výztužných textilií, skaných kordových nití a lan

80

| (123) | Za těchto okolností se proto konsolidované prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro společnost Kordsa Turecko považují za dostatečně reprezentativní a vhodné k tomu, aby byly použity pro účely tohoto šetření, a argumenty stran musí být zamítnuty. Dále bylo zjištěno, že cílový zisk ve výši 6 %, který navrhuje použít společnost Hailide, a zisk v reprezentativní zemi se vztahují k odlišným konceptům, které se řídí odlišnými pravidly předepsanými v různých právních ustanoveních. Cílovým ziskem je zejména zisk dosažený výrobním odvětvím Unie při domácím prodeji v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže a používá se k výpočtu rozpětí újmy podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Zisk v reprezentativní zemi se použije při výpočtu běžné hodnoty prostřednictvím odkazu na vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Tento zisk musí odrážet zisk dosažený společností vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, nebo podobný výrobek v reprezentativní zemi. Vzhledem k tomu, že cílový zisk a zisk v reprezentativní zemi nejsou srovnatelné, tvrzení společnosti Hailide bylo zamítnuto jako irelevantní. Společnost Hailide navíc neposkytla žádné důkazy, které by dokládaly, že výše zisku zahrnutého ve vypočtené běžné hodnotě nebyla zkreslená a přiměřená ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a). |
| --- | --- |

(123)

Za těchto okolností se proto konsolidované prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro společnost Kordsa Turecko považují za dostatečně reprezentativní a vhodné k tomu, aby byly použity pro účely tohoto šetření, a argumenty stran musí být zamítnuty. Dále bylo zjištěno, že cílový zisk ve výši 6 %, který navrhuje použít společnost Hailide, a zisk v reprezentativní zemi se vztahují k odlišným konceptům, které se řídí odlišnými pravidly předepsanými v různých právních ustanoveních. Cílovým ziskem je zejména zisk dosažený výrobním odvětvím Unie při domácím prodeji v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže a používá se k výpočtu rozpětí újmy podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Zisk v reprezentativní zemi se použije při výpočtu běžné hodnoty prostřednictvím odkazu na vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Tento zisk musí odrážet zisk dosažený společností vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření, nebo podobný výrobek v reprezentativní zemi. Vzhledem k tomu, že cílový zisk a zisk v reprezentativní zemi nejsou srovnatelné, tvrzení společnosti Hailide bylo zamítnuto jako irelevantní. Společnost Hailide navíc neposkytla žádné důkazy, které by dokládaly, že výše zisku zahrnutého ve vypočtené běžné hodnotě nebyla zkreslená a přiměřená ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a).

| (124) | Společnost Hailide byla toho názoru, že Komise by měla jako vhodnou reprezentativní zemi namísto Turecka zvolit Brazílii vzhledem k tomu, že finanční údaje o společnosti skupiny Kordsa v Brazílii jsou snadno dostupné a že Brazílie v roce 2021 ve srovnání s Tureckem nedovážela z Číny téměř žádné klíčové vstupy pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů (PTA, MEG, PET granule), a proto je méně pravděpodobné, že by byla ovlivněna údajným zkreslením. Společnost Hailide zopakovala tento argument ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací a dodala, že pokud je výroční zpráva společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 na konsolidované úrovni skupiny přijatelná jako zdroj pro stanovení nezkreslených prodejních, režijních a správních nákladů a zisku v Turecku, platí totéž i pro společnost Kordsa Brazílie, neboť konsolidované výkazy zahrnují rovněž provozní zisk společnosti Kordsa Brazílie. |
| --- | --- |

(124)

Společnost Hailide byla toho názoru, že Komise by měla jako vhodnou reprezentativní zemi namísto Turecka zvolit Brazílii vzhledem k tomu, že finanční údaje o společnosti skupiny Kordsa v Brazílii jsou snadno dostupné a že Brazílie v roce 2021 ve srovnání s Tureckem nedovážela z Číny téměř žádné klíčové vstupy pro výrobu vysokopevnostních nití z polyesterů (PTA, MEG, PET granule), a proto je méně pravděpodobné, že by byla ovlivněna údajným zkreslením. Společnost Hailide zopakovala tento argument ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací a dodala, že pokud je výroční zpráva společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 na konsolidované úrovni skupiny přijatelná jako zdroj pro stanovení nezkreslených prodejních, režijních a správních nákladů a zisku v Turecku, platí totéž i pro společnost Kordsa Brazílie, neboť konsolidované výkazy zahrnují rovněž provozní zisk společnosti Kordsa Brazílie.

| (125) | Za prvé, finanční údaje týkající se společnosti Kordsa Brazílie jsou k dispozici pouze za rok 2019, zatímco období, které je v tomto případě předmětem šetření a které je primárně relevantní, zahrnuje rok 2021. Kromě toho, jak bylo uvedeno výše, existují snadno dostupné údaje týkající se společnosti Kordsa Turecko a její ziskovosti za rok 2021. Ačkoli účetní závěrka společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 použitá pro účely tohoto případu konsoliduje rovněž údaje jejích dceřiných společností, včetně společnosti Kordsa Brazílie, je zřejmé, že údaje o prodejních, režijních a správních nákladech a zisku v konsolidovaném výkazu jsou pro činnosti společnosti Kordsa Turecko více reprezentativní než pro činnosti společnosti Kordsa Brazílie. Je tomu tak proto, že příjmy vytvořené geografickým segmentem Evropa, Střední Východ a Afrika (což zahrnuje výlučně činnosti v Turecku) jsou téměř třikrát vyšší než příjmy vytvořené společností Kordsa Brazílie (představující segment Jižní Ameriky) (81). Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v každém případě vyžaduje, aby částka prodejních, režijních a správních nákladů a zisku zahrnutá ve vypočtené běžné hodnotě byla nezkreslená a přiměřená. Společnost Hailide nepředložila žádné důkazy, které by dokládaly, že tomu tak není. Za druhé, i když podíl nezkresleného dovozu na celkovém dovozu PET granulí, PTA a MEG do Turecka byl nižší než podíl nezkresleného dovozu do Brazílie, celkové množství nezkresleného dovozu každého z těchto vstupů do Turecka bylo výrazně vyšší než celkové množství nezkresleného dovozu do Brazílie. Ačkoli má Brazílie pravděpodobně k dispozici dostatečně reprezentativní údaje o dovozu PET granulí a MEG, v případě dovozu PTA, který byl v porovnání s Tureckem zanedbatelný a představoval pouze přibližně 7 % dovozu PTA do Turecka, tomu tak není. Argument předložený společností Hailide je proto třeba zamítnout. |
| --- | --- |

(125)

Za prvé, finanční údaje týkající se společnosti Kordsa Brazílie jsou k dispozici pouze za rok 2019, zatímco období, které je v tomto případě předmětem šetření a které je primárně relevantní, zahrnuje rok 2021. Kromě toho, jak bylo uvedeno výše, existují snadno dostupné údaje týkající se společnosti Kordsa Turecko a její ziskovosti za rok 2021. Ačkoli účetní závěrka společnosti Kordsa Turecko za rok 2021 použitá pro účely tohoto případu konsoliduje rovněž údaje jejích dceřiných společností, včetně společnosti Kordsa Brazílie, je zřejmé, že údaje o prodejních, režijních a správních nákladech a zisku v konsolidovaném výkazu jsou pro činnosti společnosti Kordsa Turecko více reprezentativní než pro činnosti společnosti Kordsa Brazílie. Je tomu tak proto, že příjmy vytvořené geografickým segmentem Evropa, Střední Východ a Afrika (což zahrnuje výlučně činnosti v Turecku) jsou téměř třikrát vyšší než příjmy vytvořené společností Kordsa Brazílie (představující segment Jižní Ameriky) (81). Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v každém případě vyžaduje, aby částka prodejních, režijních a správních nákladů a zisku zahrnutá ve vypočtené běžné hodnotě byla nezkreslená a přiměřená. Společnost Hailide nepředložila žádné důkazy, které by dokládaly, že tomu tak není. Za druhé, i když podíl nezkresleného dovozu na celkovém dovozu PET granulí, PTA a MEG do Turecka byl nižší než podíl nezkresleného dovozu do Brazílie, celkové množství nezkresleného dovozu každého z těchto vstupů do Turecka bylo výrazně vyšší než celkové množství nezkresleného dovozu do Brazílie. Ačkoli má Brazílie pravděpodobně k dispozici dostatečně reprezentativní údaje o dovozu PET granulí a MEG, v případě dovozu PTA, který byl v porovnání s Tureckem zanedbatelný a představoval pouze přibližně 7 % dovozu PTA do Turecka, tomu tak není. Argument předložený společností Hailide je proto třeba zamítnout.

81

| (126) | Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady společnosti Kordsa Turecko, které mají být v tomto případě použity pro výpočet běžné hodnoty, společnost Hailide uvedla, že pro zajištění spravedlivého srovnání mezi početně zjištěnou běžnou hodnotou a vývozní cenou by měly být z těchto nákladů vyloučeny náklady na balení, které podle společnosti Hailide tvoří součást prodejních, správních a režijních nákladů (na základě poznámky 21 k finančním výkazům společnosti Kordsa Turecko). |
| --- | --- |

(126)

Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady společnosti Kordsa Turecko, které mají být v tomto případě použity pro výpočet běžné hodnoty, společnost Hailide uvedla, že pro zajištění spravedlivého srovnání mezi početně zjištěnou běžnou hodnotou a vývozní cenou by měly být z těchto nákladů vyloučeny náklady na balení, které podle společnosti Hailide tvoří součást prodejních, správních a režijních nákladů (na základě poznámky 21 k finančním výkazům společnosti Kordsa Turecko).

| (127) | Komise nejprve vzala za základ pro výpočet prodejních, správních a režijních nákladů společnosti Kordsa Turecko výkaz zisků a ztrát a provozní položky v něm uvedené. V poznámce 21 k finančním výkazům, na kterou se společnost Hailide odvolává, jsou uvedeny „Náklady podle druhu“, které zjevně zahrnují nejen provozní náklady, ale také náklady na materiál, včetně nákladů na balení, které jsou zahrnuty do nákladů na prodané zboží. Z prostého porovnání celkových provozních nákladů ve výkazu zisků a ztrát a celkových nákladů v poznámce 21 rovněž vyplývá, že druhá z uvedených částek je výrazně vyšší. Bylo by proto zjevně nesprávné na základě pouhého odvolání se na poznámku 21 v části výkazu zisků a ztrát, kde jsou uvedeny provozní položky, extrapolovat, že všechny náklady uvedené v poznámce 21 odpovídají provozním nákladům. S ohledem na výše uvedené je třeba argument společnosti Hailide zamítnout. |
| --- | --- |

(127)

Komise nejprve vzala za základ pro výpočet prodejních, správních a režijních nákladů společnosti Kordsa Turecko výkaz zisků a ztrát a provozní položky v něm uvedené. V poznámce 21 k finančním výkazům, na kterou se společnost Hailide odvolává, jsou uvedeny „Náklady podle druhu“, které zjevně zahrnují nejen provozní náklady, ale také náklady na materiál, včetně nákladů na balení, které jsou zahrnuty do nákladů na prodané zboží. Z prostého porovnání celkových provozních nákladů ve výkazu zisků a ztrát a celkových nákladů v poznámce 21 rovněž vyplývá, že druhá z uvedených částek je výrazně vyšší. Bylo by proto zjevně nesprávné na základě pouhého odvolání se na poznámku 21 v části výkazu zisků a ztrát, kde jsou uvedeny provozní položky, extrapolovat, že všechny náklady uvedené v poznámce 21 odpovídají provozním nákladům. S ohledem na výše uvedené je třeba argument společnosti Hailide zamítnout.

Náklady podle druhu

| (128) | Skupina uživatelů dále vyzvala Komisi, aby pro výpočet běžné hodnoty použila vlastní prodejní, správní a režijní náklady a zisk čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(128)

Skupina uživatelů dále vyzvala Komisi, aby pro výpočet běžné hodnoty použila vlastní prodejní, správní a režijní náklady a zisk čínských vyvážejících výrobců.

| (129) | Komise uvedla, že jakmile je zjištěna existence podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, běžná hodnota se početně zjistí prostřednictvím odkazu na nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi (v tomto případě v Turecku) pro každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Komise zdůrazňuje, že toto ustanovení rovněž výslovně vyžaduje, aby početně zjištěná běžná hodnota zahrnovala přiměřenou částku pro nezkreslené prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve vhodné reprezentativní zemi. Jakmile Komise zjistí existenci podstatných zkreslení, jež mají vliv na výrobek, který je předmětem šetření, ve vyvážející zemi, není možné použít skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk jednotlivých vyvážejících výrobců, neboť bylo zjištěno, že jsou zkresleny. Společnost Hailide nepředložila žádné důkazy o tom, že by její skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly nezkreslené. Toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(129)

Komise uvedla, že jakmile je zjištěna existence podstatných zkreslení v zemi vývozu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, běžná hodnota se početně zjistí prostřednictvím odkazu na nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty ve vhodné reprezentativní zemi (v tomto případě v Turecku) pro každého vyvážejícího výrobce podle čl. 2 odst. 6a písm. a). Komise zdůrazňuje, že toto ustanovení rovněž výslovně vyžaduje, aby početně zjištěná běžná hodnota zahrnovala přiměřenou částku pro nezkreslené prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve vhodné reprezentativní zemi. Jakmile Komise zjistí existenci podstatných zkreslení, jež mají vliv na výrobek, který je předmětem šetření, ve vyvážející zemi, není možné použít skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk jednotlivých vyvážejících výrobců, neboť bylo zjištěno, že jsou zkresleny. Společnost Hailide nepředložila žádné důkazy o tom, že by její skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly nezkreslené. Toto tvrzení se proto zamítá.

3.3.4.   
  Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (130) | Na základě informací předložených zúčastněnými stranami a dalších příslušných informací dostupných ve spisu Komise v první poznámce uvedla počáteční seznam výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, používaných při výrobě výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(130)

Na základě informací předložených zúčastněnými stranami a dalších příslušných informací dostupných ve spisu Komise v první poznámce uvedla počáteční seznam výrobních faktorů, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, používaných při výrobě výrobku, který je předmětem šetření.

| (131) | V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Komise rovněž určila zdroje, které mají být použity ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot. Hlavním zdrojem, který Komise navrhla použít, byla databáze Global Trade Atlas (GTA). A konečně Komise určila kódy harmonizovaného systému (HS) náležející výrobním faktorům, o nichž se v první poznámce původně uvažovalo, že budou použity pro analýzu databáze GTA na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

(131)

V souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Komise rovněž určila zdroje, které mají být použity ke stanovení nezkreslených cen a referenčních hodnot. Hlavním zdrojem, který Komise navrhla použít, byla databáze Global Trade Atlas (GTA). A konečně Komise určila kódy harmonizovaného systému (HS) náležející výrobním faktorům, o nichž se v první poznámce původně uvažovalo, že budou použity pro analýzu databáze GTA na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami.

| (132) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly veřejně dostupné informace o nezkreslených hodnotách pro každý z výrobních faktorů uvedených v první poznámce. Následně Komise ve druhé poznámce aktualizovala informace o sazebním zařazení a rozšířila seznam o řadu výrobních faktorů na základě připomínek obdržených od zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(132)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily a navrhly veřejně dostupné informace o nezkreslených hodnotách pro každý z výrobních faktorů uvedených v první poznámce. Následně Komise ve druhé poznámce aktualizovala informace o sazebním zařazení a rozšířila seznam o řadu výrobních faktorů na základě připomínek obdržených od zúčastněných stran.

| (133) | Vzhledem ke skutečnostem uvedeným výše byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení identifikovány následující výrobní faktory a jejich zdroje, pokud jde Turecko:

  Tabulka 1


  Výrobní faktory vysokopevnostních nití z polyesterů










  Výrobní faktor | Položka celního sazebníku | Zdroj údajů, které Komise hodlá použít
  Suroviny | Ceny (v CNY) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| Přečištěná kyselina tereftalová (PTA) | 291736 00 0011 | Global Trade Atlas (GTA) (82)

  Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) (83) | 4,91 CNY/Kg |
| Monoethylenglykol (MEG) | 290531 | Global Trade Atlas (GTA)
  Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) | 4,73 CNY/Kg |
| Poly(ethylentereftalátové) (PET) granule | 390769 | Global Trade Atlas (GTA)
  Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) | 7,14 CNY/Kg |
| Olej pro finální úpravu spřádaných vláken | 340311
  340391 | Global Trade Atlas (GTA)
  Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) | 17,41 CNY/Kg |
| Pracovní síla |
| Pracovní síla | [není relevantní] | Turecký statistický úřad (84) | 37,83 CNY/člověkohodina |
| Energie |
| Elektřina | [není relevantní] | Turecký statistický úřad | Spotřebitelské pásmo (v MWh) |
| T > 150 000 | 0,47 CNY/kWh |
| Plyn | [není relevantní] | Turecký statistický úřad | Spotřebitelské pásmo (v m3 )
  2 610 000 ≤ T < 26 100 000 1,63 CNY/m3 |
| | | | |
| Vedlejší produkty/odpad |
| Odpadové nitě | 550510 30 0011
  550510 30 0019 | Global Trade Atlas (GTA)
  Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) | 3,15 CNY/Kg |

(133)

Vzhledem ke skutečnostem uvedeným výše byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení identifikovány následující výrobní faktory a jejich zdroje, pokud jde Turecko:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktory vysokopevnostních nití z polyesterů

Výrobní faktory vysokopevnostních nití z polyesterů

Výrobní faktor

Položka celního sazebníku

Zdroj údajů, které Komise hodlá použít

Suroviny

Ceny (v CNY)

Přečištěná kyselina tereftalová (PTA)

291736 00 0011

Global Trade Atlas (GTA) (82)

82

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap) (83)

83

4,91 CNY/Kg

Monoethylenglykol (MEG)

290531

Global Trade Atlas (GTA)

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap)

4,73 CNY/Kg

Poly(ethylentereftalátové) (PET) granule

390769

Global Trade Atlas (GTA)

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap)

7,14 CNY/Kg

Olej pro finální úpravu spřádaných vláken

340311

340391

Global Trade Atlas (GTA)

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap)

17,41 CNY/Kg

Pracovní síla

Pracovní síla

[není relevantní]

Turecký statistický úřad (84)

84

37,83 CNY/člověkohodina

Energie

Elektřina

[není relevantní]

Turecký statistický úřad

Spotřebitelské pásmo (v MWh)

T > 150 000

0,47 CNY/kWh

Plyn

[není relevantní]

Turecký statistický úřad

Spotřebitelské pásmo (v m3 )

3

2 610 000 ≤ T < 26 100 000 1,63 CNY/m3

3

Vedlejší produkty/odpad

Odpadové nitě

550510 30 0011

550510 30 0019

Global Trade Atlas (GTA)

Mapa přístupu na trh, Mezinárodní obchodní centrum (databáze MacMap)

3,15 CNY/Kg

3.3.5.   
  Suroviny používané ve výrobním procesu

Suroviny používané ve výrobním procesu

| (134) | Ke stanovení nezkreslené ceny surovin použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu (CIF) do reprezentativní země, jak je uvedena v databázi GTA, ze všech třetích zemí kromě Číny a zemí, které nejsou členy WTO a jsou uvedeny v příloze I nařízení (EU) 2015/755 (85). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny, neboť dospěla k závěru, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně z důvodu existence podstatných zkreslení v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení (viz 97. bod odůvodnění výše). Jelikož neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že tatáž zkreslení neovlivňují stejnou měrou výrobky určené na vývoz, měla Komise za to, že tatáž zkreslení ovlivňují i vývoz. Vážená průměrná dovozní cena byla v příslušných případech upravena o dovozní cla. Po vyloučení dovozu z ČLR a zemí, které nejsou členy WTO, do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní. |
| --- | --- |

(134)

Ke stanovení nezkreslené ceny surovin použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu (CIF) do reprezentativní země, jak je uvedena v databázi GTA, ze všech třetích zemí kromě Číny a zemí, které nejsou členy WTO a jsou uvedeny v příloze I nařízení (EU) 2015/755 (85). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny, neboť dospěla k závěru, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně z důvodu existence podstatných zkreslení v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení (viz 97. bod odůvodnění výše). Jelikož neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že tatáž zkreslení neovlivňují stejnou měrou výrobky určené na vývoz, měla Komise za to, že tatáž zkreslení ovlivňují i vývoz. Vážená průměrná dovozní cena byla v příslušných případech upravena o dovozní cla. Po vyloučení dovozu z ČLR a zemí, které nejsou členy WTO, do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní.

85

| (135) | Komise vyjádřila dopravní náklady spolupracujícího vyvážejícího výrobce na dodávky surovin jako procento skutečných nákladů na tyto suroviny a poté použila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny, aby získala nezkreslené náklady na dopravu. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti. |
| --- | --- |

(135)

Komise vyjádřila dopravní náklady spolupracujícího vyvážejícího výrobce na dodávky surovin jako procento skutečných nákladů na tyto suroviny a poté použila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny, aby získala nezkreslené náklady na dopravu. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání do závodu společnosti.

| (136) | K malému počtu výrobních faktorů Komise přistupovala vzhledem k jejich zanedbatelnému podílu na celkových nákladech na suroviny v období šetření bez ohledu na použitý zdroj jako ke spotřebnímu materiálu, jak je vysvětleno ve 146. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(136)

K malému počtu výrobních faktorů Komise přistupovala vzhledem k jejich zanedbatelnému podílu na celkových nákladech na suroviny v období šetření bez ohledu na použitý zdroj jako ke spotřebnímu materiálu, jak je vysvětleno ve 146. bodě odůvodnění.

3.3.5.1.   Pracovní síla

Pracovní síla

| (137) | Ke stanovení referenční hodnoty nákladů práce použila Komise nejnovější statistiky zveřejněné tureckým statistickým úřadem (86). Tento úřad zveřejňuje podrobné informace o nákladech práce v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise stanovila referenční hodnotu na základě hodinových nákladů práce za rok 2020 pro hospodářskou činnost „Výroba chemických látek“ s kódem NACE 20 podle klasifikace NACE Rev. 2. Tyto hodnoty byly dále upraveny o inflaci pomocí indexu domácích spotřebitelských cen (87), aby odrážely náklady v období šetření. V porovnání s druhou poznámkou a na základě požadavku společnosti Hailide byla referenční hodnota nákladů práce upravena tak, aby zohledňovala průměrnou roční míru inflace. |
| --- | --- |

(137)

Ke stanovení referenční hodnoty nákladů práce použila Komise nejnovější statistiky zveřejněné tureckým statistickým úřadem (86). Tento úřad zveřejňuje podrobné informace o nákladech práce v různých hospodářských odvětvích v Turecku. Komise stanovila referenční hodnotu na základě hodinových nákladů práce za rok 2020 pro hospodářskou činnost „Výroba chemických látek“ s kódem NACE 20 podle klasifikace NACE Rev. 2. Tyto hodnoty byly dále upraveny o inflaci pomocí indexu domácích spotřebitelských cen (87), aby odrážely náklady v období šetření. V porovnání s druhou poznámkou a na základě požadavku společnosti Hailide byla referenční hodnota nákladů práce upravena tak, aby zohledňovala průměrnou roční míru inflace.

86

87

3.3.5.2.   Energie

Energie

| (138) | Ke stanovení referenční ceny elektřiny a plynu použila Komise ceny pro společnosti (průmyslové odběratele) v Turecku zveřejněné tureckým statistickým úřadem (88). Referenční hodnota byla stanovena na základě cen elektřiny a plynu zveřejněných dne 31. března 2022. Uvedená cena je průměrem za rok 2021. Komise použila údaje o cenách elektřiny a plynu pro průmysl v příslušných spotřebitelských pásmech bez DPH. |
| --- | --- |

(138)

Ke stanovení referenční ceny elektřiny a plynu použila Komise ceny pro společnosti (průmyslové odběratele) v Turecku zveřejněné tureckým statistickým úřadem (88). Referenční hodnota byla stanovena na základě cen elektřiny a plynu zveřejněných dne 31. března 2022. Uvedená cena je průměrem za rok 2021. Komise použila údaje o cenách elektřiny a plynu pro průmysl v příslušných spotřebitelských pásmech bez DPH.

88

| (139) | Společnost Hailide tvrdila, že kromě DPH uplatňované na ceny elektřiny a plynu zjištěné pro Turecko zahrnují ceny elektřiny další daně a poplatky (spotřební daň, poplatek TRT a poplatek Fondu energetiky), které by Komise měla pro účely stanovení referenčních nákladů na elektřinu odečíst. Za prvé bylo poukázáno na to, že ve spise nejsou žádné důkazy o tom, že by společnosti v Turecku získaly některé z uvedených daní a poplatků zpět (a v jakém rozsahu, pokud vůbec), a že by tedy bylo vhodné provést případný odpočet od referenčních nákladů. Společnost Hailide své tvrzení navíc nepodložila konkrétně s ohledem na soubor údajů zveřejněný tureckým statistickým úřadem a použitý pro účely tohoto případu. |
| --- | --- |

(139)

Společnost Hailide tvrdila, že kromě DPH uplatňované na ceny elektřiny a plynu zjištěné pro Turecko zahrnují ceny elektřiny další daně a poplatky (spotřební daň, poplatek TRT a poplatek Fondu energetiky), které by Komise měla pro účely stanovení referenčních nákladů na elektřinu odečíst. Za prvé bylo poukázáno na to, že ve spise nejsou žádné důkazy o tom, že by společnosti v Turecku získaly některé z uvedených daní a poplatků zpět (a v jakém rozsahu, pokud vůbec), a že by tedy bylo vhodné provést případný odpočet od referenčních nákladů. Společnost Hailide své tvrzení navíc nepodložila konkrétně s ohledem na soubor údajů zveřejněný tureckým statistickým úřadem a použitý pro účely tohoto případu.

| (140) | Sdružení CIRFS v reakci na poskytnutí konečných informací uvedlo, že Komise by měla vysvětlit, proč se cena plynu v Turecku za rok 2021 zvolená pro účely výpočty běžné hodnoty výrazně snížila, když podle tureckého statistického úřadu průměrná jednotková cena zemního plynu v Turecku v roce 2021 oproti roku 2020 prudce vzrostla. Jak již bylo uvedeno ve zveřejněné druhé poznámce, při výpočtu běžné hodnoty pro vyvážející výrobce Komise získávala údaje o cenách plynu přímo z databáze tureckého statistického úřadu, přičemž použila průměrné ceny za rok 2021 pro příslušná spotřebitelská pásma, a při přepočtu údajů z turecké liry na RMB použila platný oficiální směnný kurz. |
| --- | --- |

(140)

Sdružení CIRFS v reakci na poskytnutí konečných informací uvedlo, že Komise by měla vysvětlit, proč se cena plynu v Turecku za rok 2021 zvolená pro účely výpočty běžné hodnoty výrazně snížila, když podle tureckého statistického úřadu průměrná jednotková cena zemního plynu v Turecku v roce 2021 oproti roku 2020 prudce vzrostla. Jak již bylo uvedeno ve zveřejněné druhé poznámce, při výpočtu běžné hodnoty pro vyvážející výrobce Komise získávala údaje o cenách plynu přímo z databáze tureckého statistického úřadu, přičemž použila průměrné ceny za rok 2021 pro příslušná spotřebitelská pásma, a při přepočtu údajů z turecké liry na RMB použila platný oficiální směnný kurz.

| (141) | Sdružení CIRFS dále v reakci na poskytnutí konečných informací uvedlo, že Komise by měla vysvětlit metodiku, kterou s ohledem na plyn použila pro výběr nejvhodnějšího spotřebitelského pásma pro každého čínského výrobce. V tomto ohledu bylo konstatováno, že jak je uvedeno ve 138. bodě odůvodnění, Komise přiřadila společnosti Hailide náklady na plyn ve spotřebitelském pásmu odpovídajícím její skutečné celkové spotřebě plynu během OŠ. |
| --- | --- |

(141)

Sdružení CIRFS dále v reakci na poskytnutí konečných informací uvedlo, že Komise by měla vysvětlit metodiku, kterou s ohledem na plyn použila pro výběr nejvhodnějšího spotřebitelského pásma pro každého čínského výrobce. V tomto ohledu bylo konstatováno, že jak je uvedeno ve 138. bodě odůvodnění, Komise přiřadila společnosti Hailide náklady na plyn ve spotřebitelském pásmu odpovídajícím její skutečné celkové spotřebě plynu během OŠ.

3.3.6.   
  Prodejní, režijní a správní náklady a zisk

Prodejní, režijní a správní náklady a zisk

| (142) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu výrobních režijních nákladů k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech. |
| --- | --- |

(142)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu výrobních režijních nákladů k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech.

početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (143) | Pro stanovení nezkreslené a přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použila Komise prodejní, správní a režijní náklady (6,6 %) a zisk (15,3 %) výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku, společnosti Kordsa Turecko, u níž byly snadno dostupné údaje týkající se finančních údajů za rok 2021 (tj. za období, které se plně překrývalo s obdobím šetření). |
| --- | --- |

(143)

Pro stanovení nezkreslené a přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku použila Komise prodejní, správní a režijní náklady (6,6 %) a zisk (15,3 %) výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v Turecku, společnosti Kordsa Turecko, u níž byly snadno dostupné údaje týkající se finančních údajů za rok 2021 (tj. za období, které se plně překrývalo s obdobím šetření).

3.3.7.   
  Výpočet běžné hodnoty

Výpočet běžné hodnoty

| (144) | Na základě výše popsaných nezkreslených cen a referenčních hodnot Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(144)

Na základě výše popsaných nezkreslených cen a referenčních hodnot Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (145) | Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady společnosti Hailide na základě výrobních faktorů pořízených touto společností a uvedených v tabulce 1. Poté Komise uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů společnosti Hailide. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené příjmy z vedlejšího produktu (v tomto případě odpadových nití), který byl dále prodán. |
| --- | --- |

(145)

Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady společnosti Hailide na základě výrobních faktorů pořízených touto společností a uvedených v tabulce 1. Poté Komise uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů společnosti Hailide. Komise snížila výrobní náklady o nezkreslené příjmy z vedlejšího produktu (v tomto případě odpadových nití), který byl dále prodán.

| (146) | Za druhé, aby Komise dospěla k celkovým nezkresleným výrobním nákladům, připočetla náklady na výrobní režii. Náklady na výrobní režii, které vznikly společnosti Hailide, byly navýšeny o náklady na spotřební materiál uvedené ve 136. bodě odůvodnění a následně vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých společnosti Hailide. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(146)

Za druhé, aby Komise dospěla k celkovým nezkresleným výrobním nákladům, připočetla náklady na výrobní režii. Náklady na výrobní režii, které vznikly společnosti Hailide, byly navýšeny o náklady na spotřební materiál uvedené ve 136. bodě odůvodnění a následně vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých společnosti Hailide. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (147) | Komise nakonec připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak bylo stanoveno na základě tureckého výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů (viz 143. bod odůvodnění). Prodejní, správní a režijní náklady a zisk, obojí vyjádřené jako procentní podíl z nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené celkové výrobní náklady, činily 6,6 %, resp. 15,3 %. |
| --- | --- |

(147)

Komise nakonec připočítala prodejní, správní a režijní náklady a zisk, jak bylo stanoveno na základě tureckého výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů (viz 143. bod odůvodnění). Prodejní, správní a režijní náklady a zisk, obojí vyjádřené jako procentní podíl z nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené celkové výrobní náklady, činily 6,6 %, resp. 15,3 %.

| (148) | Na tomto základě Komise určila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(148)

Na tomto základě Komise určila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (149) | Společnost Hailide v reakci na poskytnutí konečných informací tvrdila, že Komise bezdůvodně provázala hodnotu spotřebního materiálu a výrobní režii s hodnotou jiných vstupů. Podle společnosti Hailide by Komise měla určit referenční hodnotu pro spotřební materiál a výrobní režii odděleně od ostatních vstupů, nebo uznat skutečné náklady na spotřební materiál a výrobní režii této společnosti. Obdobné tvrzení společnost Hailide vznesla s ohledem na výpočet nákladů na dopravu týkajících se dodávky surovin. |
| --- | --- |

(149)

Společnost Hailide v reakci na poskytnutí konečných informací tvrdila, že Komise bezdůvodně provázala hodnotu spotřebního materiálu a výrobní režii s hodnotou jiných vstupů. Podle společnosti Hailide by Komise měla určit referenční hodnotu pro spotřební materiál a výrobní režii odděleně od ostatních vstupů, nebo uznat skutečné náklady na spotřební materiál a výrobní režii této společnosti. Obdobné tvrzení společnost Hailide vznesla s ohledem na výpočet nákladů na dopravu týkajících se dodávky surovin.

| (150) | Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, z šetření vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Společnost Hailide neprokázala, že ceny jejího spotřebního materiálu, její výrobní režie nebo její náklady na dopravu nejsou zkreslené. Nebylo možné jednoznačně určit, že tyto náklady nejsou zkreslené, a tudíž s ohledem na čl. 2 odst. 6a písm. a) druhý pododstavec třetí odrážku nemohou být použity při výpočtu běžné hodnoty. Komise nebyla schopna nalézt žádnou přiměřenou referenční hodnotu pro tyto náklady a žádnou přiměřenou referenční hodnotu pro tyto náklady nenavrhla ani společnost Hailide či jiná zúčastněná strana. Pokud pro náklady nelze nalézt vhodné referenční hodnoty, Komise může v zásadě tyto referenční hodnoty stanovit jako poměr ke skupině nákladů, ke kterým se vztahují (mohou jimi být náklady na všechny suroviny nebo výrobní náklady). Po stanovení nezkreslených nákladů na suroviny nebo výrobních nákladů Komise použije referenční hodnotu pro určení dotčených nezkreslených nákladů, čímž zůstane zachována struktura nákladů vyvážejícího výrobce. To znamená, že pokud například spotřební materiál představuje 1 % veškerých nákladů na suroviny v účetnictví vyvážejícího výrobce, po stanovení běžné hodnoty bude stále představovat 1 % nákladů na suroviny. |
| --- | --- |

(150)

Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, z šetření vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Společnost Hailide neprokázala, že ceny jejího spotřebního materiálu, její výrobní režie nebo její náklady na dopravu nejsou zkreslené. Nebylo možné jednoznačně určit, že tyto náklady nejsou zkreslené, a tudíž s ohledem na čl. 2 odst. 6a písm. a) druhý pododstavec třetí odrážku nemohou být použity při výpočtu běžné hodnoty. Komise nebyla schopna nalézt žádnou přiměřenou referenční hodnotu pro tyto náklady a žádnou přiměřenou referenční hodnotu pro tyto náklady nenavrhla ani společnost Hailide či jiná zúčastněná strana. Pokud pro náklady nelze nalézt vhodné referenční hodnoty, Komise může v zásadě tyto referenční hodnoty stanovit jako poměr ke skupině nákladů, ke kterým se vztahují (mohou jimi být náklady na všechny suroviny nebo výrobní náklady). Po stanovení nezkreslených nákladů na suroviny nebo výrobních nákladů Komise použije referenční hodnotu pro určení dotčených nezkreslených nákladů, čímž zůstane zachována struktura nákladů vyvážejícího výrobce. To znamená, že pokud například spotřební materiál představuje 1 % veškerých nákladů na suroviny v účetnictví vyvážejícího výrobce, po stanovení běžné hodnoty bude stále představovat 1 % nákladů na suroviny.

| (151) | Jak se uvádí ve 146. bodě odůvodnění, pro účely zjištění nezkreslených nákladů na spotřební materiál a režijních nákladů byl na nezkreslené výrobní náklady použit podíl nákladů na spotřební materiál a výrobních režijních nákladů společnosti Hailide na skutečně vzniklé výrobní náklady. Jak je vysvětleno ve 150. bodě odůvodnění, při neexistenci konkrétních údajů týkajících se nezkreslených režijních nákladů v dostupných finančních údajích výrobce (výrobců) v reprezentativní zemi Komise stanovila údaje o nezkreslených režijních nákladech pro vyvážejícího výrobce podle této metody. Dále vzhledem k četným výrobním faktorům, které obvykle tvoří nevýznamný podíl na celkových nákladech na suroviny a které byly zjištěny v tomto případě, Komise považovala za přiměřené zahrnout tyto vstupy (opět s použitím skutečných nákladů společnosti Hailide) do spotřebního materiálu a podle toho s nimi i zacházet. Kromě toho, pokud jde o náklady na dopravu, jak je vysvětleno ve 135. bodě odůvodnění, a při neexistenci údajů v souboru týkajícím se nezkreslených nákladů na dopravu v reprezentativní zemi, Komise měla za to, že poměr mezi náklady vyvážejícího výrobce na suroviny a vykázanými náklady na dopravu lze přiměřeně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na dopravu surovin při dodání do závodu společnosti. Tvrzení společnosti Hailide bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(151)

Jak se uvádí ve 146. bodě odůvodnění, pro účely zjištění nezkreslených nákladů na spotřební materiál a režijních nákladů byl na nezkreslené výrobní náklady použit podíl nákladů na spotřební materiál a výrobních režijních nákladů společnosti Hailide na skutečně vzniklé výrobní náklady. Jak je vysvětleno ve 150. bodě odůvodnění, při neexistenci konkrétních údajů týkajících se nezkreslených režijních nákladů v dostupných finančních údajích výrobce (výrobců) v reprezentativní zemi Komise stanovila údaje o nezkreslených režijních nákladech pro vyvážejícího výrobce podle této metody. Dále vzhledem k četným výrobním faktorům, které obvykle tvoří nevýznamný podíl na celkových nákladech na suroviny a které byly zjištěny v tomto případě, Komise považovala za přiměřené zahrnout tyto vstupy (opět s použitím skutečných nákladů společnosti Hailide) do spotřebního materiálu a podle toho s nimi i zacházet. Kromě toho, pokud jde o náklady na dopravu, jak je vysvětleno ve 135. bodě odůvodnění, a při neexistenci údajů v souboru týkajícím se nezkreslených nákladů na dopravu v reprezentativní zemi, Komise měla za to, že poměr mezi náklady vyvážejícího výrobce na suroviny a vykázanými náklady na dopravu lze přiměřeně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených nákladů na dopravu surovin při dodání do závodu společnosti. Tvrzení společnosti Hailide bylo proto zamítnuto.

3.4.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (152) | Společnost Hailide vyvážela dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii i prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem v Hongkongu. Vývozní cena společnosti Hailide byla cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Bližší informace o prodeji prostřednictvím společnosti ve spojení v Hongkongu viz 162. až 163. bod odůvodnění níže. |
| --- | --- |

(152)

Společnost Hailide vyvážela dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii i prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem v Hongkongu. Vývozní cena společnosti Hailide byla cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Bližší informace o prodeji prostřednictvím společnosti ve spojení v Hongkongu viz 162. až 163. bod odůvodnění níže.

| (153) | Dále společnost Hailide prodávala dotčený výrobek do Unie také prostřednictvím další společnosti ve spojení v Unii, která působí jako dovozce. U tohoto prodeje byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení početně zjištěna na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Provedené úpravy se týkaly všech nákladů vzniklých mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů dovozce ve spojení se sídlem v Unii, a přiměřeného zisku (stanoveného při nedávném šetření polyvinylalkoholů („PVA“) (89) u jiného chemického výrobku ve výši 6,89 % a použitého při tomto šetření vzhledem k podobnosti výrobního odvětví a nedostatku spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení), aby bylo možné stanovit spolehlivou vývozní cenu franko hranice Unie. |
| --- | --- |

(153)

Dále společnost Hailide prodávala dotčený výrobek do Unie také prostřednictvím další společnosti ve spojení v Unii, která působí jako dovozce. U tohoto prodeje byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení početně zjištěna na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Provedené úpravy se týkaly všech nákladů vzniklých mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů dovozce ve spojení se sídlem v Unii, a přiměřeného zisku (stanoveného při nedávném šetření polyvinylalkoholů („PVA“) (89) u jiného chemického výrobku ve výši 6,89 % a použitého při tomto šetření vzhledem k podobnosti výrobního odvětví a nedostatku spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení), aby bylo možné stanovit spolehlivou vývozní cenu franko hranice Unie.

89

| (154) | Společnost Hailide v reakci na poskytnutí konečných informací uvedla, že použití teoretické ziskové úrovně ve výši 6,89 % z nedávného šetření týkajícího se PVA je bezpředmětné a nadsazené. Společnost Hailide tvrdila, že PVA a vysokopevnostní nitě z polyesterů nemají podobné chemické nebo fyzické vlastnosti, mají odlišné konečné použití a koncoví uživatelé a trhy se u těchto dvou výrobků liší. Podle společnosti Hailide tudíž není zisk v odvětví PVA v žádném případě reprezentativní, pokud jde o výsledek, jakého společnost může dosáhnout při obchodování s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. Společnost Hailide dále tvrdila, že pokud je úroveň zisku, které mohou dosáhnout výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii za běžných tržních podmínek bez dumpingového dovozu, nižší než 6 %, bylo by divné, kdyby obchodníci s tímto výrobkem mohli dosahovat vyššího zisku na tom samém trhu. |
| --- | --- |

(154)

Společnost Hailide v reakci na poskytnutí konečných informací uvedla, že použití teoretické ziskové úrovně ve výši 6,89 % z nedávného šetření týkajícího se PVA je bezpředmětné a nadsazené. Společnost Hailide tvrdila, že PVA a vysokopevnostní nitě z polyesterů nemají podobné chemické nebo fyzické vlastnosti, mají odlišné konečné použití a koncoví uživatelé a trhy se u těchto dvou výrobků liší. Podle společnosti Hailide tudíž není zisk v odvětví PVA v žádném případě reprezentativní, pokud jde o výsledek, jakého společnost může dosáhnout při obchodování s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. Společnost Hailide dále tvrdila, že pokud je úroveň zisku, které mohou dosáhnout výrobci vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii za běžných tržních podmínek bez dumpingového dovozu, nižší než 6 %, bylo by divné, kdyby obchodníci s tímto výrobkem mohli dosahovat vyššího zisku na tom samém trhu.

| (155) | Sdružení CIRFS se mimo to také domnívalo, že použitý teoretický zisk není v případě vysokopevnostních nití z polyesterů vhodnou referenční hodnotou, a v rozporu se společností Hailide tvrdilo, že toto ziskové rozpětí výrazně podhodnocuje zisk dovozců v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů. Sdružení CIRFS namísto toho uvedlo, že existuje novější případ týkající se umělých vláken, který by lépe reprezentoval rozpětí zisku dovozců, kteří nejsou ve spojení, konkrétně případ kabelů z optických vláken (90), u nějž se toto rozpětí pohybovalo mezi 15 % a 25 %. Sdružení CIRFS se dále domnívalo, že by Komise neměla podněcovat nespolupráci ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, tím, že bude podhodnoceno ziskové rozpětí. Podle sdružení CIRFS by Komise měla namísto toho zaujmout proaktivní přístup tím, že získá přístup k finančním zprávám známých dovozců a že se bude na tyto zprávy spoléhat jako na nejlepší dostupné údaje. |
| --- | --- |

(155)

Sdružení CIRFS se mimo to také domnívalo, že použitý teoretický zisk není v případě vysokopevnostních nití z polyesterů vhodnou referenční hodnotou, a v rozporu se společností Hailide tvrdilo, že toto ziskové rozpětí výrazně podhodnocuje zisk dovozců v odvětví vysokopevnostních nití z polyesterů. Sdružení CIRFS namísto toho uvedlo, že existuje novější případ týkající se umělých vláken, který by lépe reprezentoval rozpětí zisku dovozců, kteří nejsou ve spojení, konkrétně případ kabelů z optických vláken (90), u nějž se toto rozpětí pohybovalo mezi 15 % a 25 %. Sdružení CIRFS se dále domnívalo, že by Komise neměla podněcovat nespolupráci ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, tím, že bude podhodnoceno ziskové rozpětí. Podle sdružení CIRFS by Komise měla namísto toho zaujmout proaktivní přístup tím, že získá přístup k finančním zprávám známých dovozců a že se bude na tyto zprávy spoléhat jako na nejlepší dostupné údaje.

90

| (156) | Za prvé, jak se uvádí ve 153. bodě odůvodnění, při neexistenci spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, v projednávaném případě Komise použila teoretický zisk z nedávného šetření v chemickém průmyslu a stanovila, že tento zisk byl považován za přiměřený. Za druhé, srovnání zisku obchodníka se ziskem, kterého by mohli dosáhnout výrobci v Unii, provedené společností Hailide je vzhledem k podstatným rozdílům v činnostech výrobní společnosti oproti činnostem obchodní společnosti neopodstatněné. |
| --- | --- |

(156)

Za prvé, jak se uvádí ve 153. bodě odůvodnění, při neexistenci spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, v projednávaném případě Komise použila teoretický zisk z nedávného šetření v chemickém průmyslu a stanovila, že tento zisk byl považován za přiměřený. Za druhé, srovnání zisku obchodníka se ziskem, kterého by mohli dosáhnout výrobci v Unii, provedené společností Hailide je vzhledem k podstatným rozdílům v činnostech výrobní společnosti oproti činnostem obchodní společnosti neopodstatněné.

| (157) | A navíc, pokud jde o podobnost PVA a vysokopevnostních nití z polyesterů, přestože není sporu o tom, že PVA a vysokopevnostní nitě z polyesterů mají různé chemické a fyzické vlastnosti, užití, uživatele a trhy, je známým faktem, že oba výrobky jsou součástí chemického průmyslu. Kromě toho společnost Hailide nedoložila, proč by použitý teoretický zisk nebyl reprezentativní, pokud jde o zisk dosažený obchodníkem s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. Komise proto došla k závěru, že zisk v odvětví PVA je reprezentativní, pokud jde o zisk, jehož společnost může dosáhnout při obchodování s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. Na druhé straně, kabely z optických vláken i hlavní surovina použitá k jejich výrobě (optické vlákno) se používají v odvětví telekomunikací, aniž by to mělo jen vzdálenou souvislost s chemickým průmyslem. Proto by nebylo vhodné použít při stávajícím šetření týkajícím se vysokopevnostních nití z polyesterů zisková rozpětí pro dovozce, kteří nejsou ve spojení, použitá v případě kabelů z optických vláken. |
| --- | --- |

(157)

A navíc, pokud jde o podobnost PVA a vysokopevnostních nití z polyesterů, přestože není sporu o tom, že PVA a vysokopevnostní nitě z polyesterů mají různé chemické a fyzické vlastnosti, užití, uživatele a trhy, je známým faktem, že oba výrobky jsou součástí chemického průmyslu. Kromě toho společnost Hailide nedoložila, proč by použitý teoretický zisk nebyl reprezentativní, pokud jde o zisk dosažený obchodníkem s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. Komise proto došla k závěru, že zisk v odvětví PVA je reprezentativní, pokud jde o zisk, jehož společnost může dosáhnout při obchodování s vysokopevnostními nitěmi z polyesterů. Na druhé straně, kabely z optických vláken i hlavní surovina použitá k jejich výrobě (optické vlákno) se používají v odvětví telekomunikací, aniž by to mělo jen vzdálenou souvislost s chemickým průmyslem. Proto by nebylo vhodné použít při stávajícím šetření týkajícím se vysokopevnostních nití z polyesterů zisková rozpětí pro dovozce, kteří nejsou ve spojení, použitá v případě kabelů z optických vláken.

| (158) | Navíc v rozporu s tím, co tvrdilo sdružení CIRFS, Komise pouze použila teoretický zisk z případu týkajícího se PVA poté, co vyzvala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a spolupracovali při šetření (buď tím, že vyzvala známé dovozce, aby se účastnili výběru vzorku, nebo že zveřejnila na vyhrazené internetové stránce dotazník určený pro dovozce, kteří nejsou ve spojení a kteří chtějí spolupracovat), a pokud nedošlo k žádné spolupráci. Nebylo tudíž možné, aby Komise podhodnocením ziskového rozpětí, které bylo nakonec použito, podněcovala nespolupráci ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(158)

Navíc v rozporu s tím, co tvrdilo sdružení CIRFS, Komise pouze použila teoretický zisk z případu týkajícího se PVA poté, co vyzvala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a spolupracovali při šetření (buď tím, že vyzvala známé dovozce, aby se účastnili výběru vzorku, nebo že zveřejnila na vyhrazené internetové stránce dotazník určený pro dovozce, kteří nejsou ve spojení a kteří chtějí spolupracovat), a pokud nedošlo k žádné spolupráci. Nebylo tudíž možné, aby Komise podhodnocením ziskového rozpětí, které bylo nakonec použito, podněcovala nespolupráci ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení.

| (159) | Pokud jde o identifikaci a využití veřejně dostupných finančních údajů dovozců Komise jako zavedený postup použila pro stanovení přiměřeného zisku (například podle čl. 2 odst. 9) řádně ověřené údaje o ziskovosti v Unii, sestavené a shromážděné výhradně pro účely jejího šetření. Tyto údaje, jsou-li dostupné, se obvykle považují za více přiměřené. Proto musely být argumenty vznesené společností Hailide a sdružením CIRFS odmítnuty. |
| --- | --- |

(159)

Pokud jde o identifikaci a využití veřejně dostupných finančních údajů dovozců Komise jako zavedený postup použila pro stanovení přiměřeného zisku (například podle čl. 2 odst. 9) řádně ověřené údaje o ziskovosti v Unii, sestavené a shromážděné výhradně pro účely jejího šetření. Tyto údaje, jsou-li dostupné, se obvykle považují za více přiměřené. Proto musely být argumenty vznesené společností Hailide a sdružením CIRFS odmítnuty.

3.5.   Srovnání

Srovnání

| (160) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu společnosti Hailide na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(160)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu společnosti Hailide na základě ceny ze závodu.

| (161) | Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Vývozní cena byla upravena o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, slevy, provize, náklady na úvěr, bankovní poplatky a další dovozní poplatky. |
| --- | --- |

(161)

Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Vývozní cena byla upravena o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, slevy, provize, náklady na úvěr, bankovní poplatky a další dovozní poplatky.

| (162) | Společnost Hailide navíc vyvezla část svých vysokopevnostních nití z polyesterů do Unie prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Unii, v Hongkongu, konkrétně prostřednictvím společnosti HALEAD (H.K.) CO., LIMITED („Halead“). |
| --- | --- |

(162)

Společnost Hailide navíc vyvezla část svých vysokopevnostních nití z polyesterů do Unie prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Unii, v Hongkongu, konkrétně prostřednictvím společnosti HALEAD (H.K.) CO., LIMITED („Halead“).

| (163) | Pro zajištění spravedlivého srovnání v souladu s návětím čl. 2 odst. 10 základního nařízení proto byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o prodeje prostřednictvím obchodní společnosti ze skupiny Hailide. Úprava spočívá v odečtení prodejních, správních a režijních nákladů obchodní společnosti a teoretického zisku ve výši 6,89 % zjištěného pro tento případ (viz 153. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(163)

Pro zajištění spravedlivého srovnání v souladu s návětím čl. 2 odst. 10 základního nařízení proto byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o prodeje prostřednictvím obchodní společnosti ze skupiny Hailide. Úprava spočívá v odečtení prodejních, správních a režijních nákladů obchodní společnosti a teoretického zisku ve výši 6,89 % zjištěného pro tento případ (viz 153. bod odůvodnění výše).

| (164) | Společnost Hailide ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací uvedla, že vývozní cena společnosti Halead by neměla být upravena odečtením správních, prodejních a režijních nákladů obchodní společnosti a teoretického zisku ve výši 6,89 %. Společnost Hailide tvrdila, že k obchodníkovi, který je ve spojení, by se mělo přistupovat jako k součásti společnosti Hailide a že úloha, kterou hrál, nemá nic společného s funkcemi obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za provizi, a v důvěrné verzi své odpovědi na poskytnutí konečných informací na podporu tvrzení uvedla celou řadu důvodů. |
| --- | --- |

(164)

Společnost Hailide ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací uvedla, že vývozní cena společnosti Halead by neměla být upravena odečtením správních, prodejních a režijních nákladů obchodní společnosti a teoretického zisku ve výši 6,89 %. Společnost Hailide tvrdila, že k obchodníkovi, který je ve spojení, by se mělo přistupovat jako k součásti společnosti Hailide a že úloha, kterou hrál, nemá nic společného s funkcemi obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za provizi, a v důvěrné verzi své odpovědi na poskytnutí konečných informací na podporu tvrzení uvedla celou řadu důvodů.

| (165) | V tomto ohledu Komise poznamenala, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení musí být provedeno spravedlivé srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou. Toto ustanovení uvádí, že pokud nejsou běžná hodnota a vývozní cena srovnatelné na tomto základě, provedou se náležité individuální úpravy o rozdíly u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pokud jde o faktory, u nichž lze provést úpravu, čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení stanoví zejména to, že by měla být provedena úprava o rozdíly v provizích, které se vyplácejí za daný prodej Toto ustanovení uvádí, že pojem „provize“ se vykládá tak, že zahrnuje rovněž obchodní přirážku obchodníka k cenám výrobku nebo obdobného výrobku, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení však nelze provést, pokud výrobce usazený ve třetí zemi a jeho distributor, který je s ním ve spojení, odpovědní za vývoz do Evropské unie tvoří jedinou ekonomickou jednotku. |
| --- | --- |

(165)

V tomto ohledu Komise poznamenala, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení musí být provedeno spravedlivé srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou. Toto ustanovení uvádí, že pokud nejsou běžná hodnota a vývozní cena srovnatelné na tomto základě, provedou se náležité individuální úpravy o rozdíly u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pokud jde o faktory, u nichž lze provést úpravu, čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení stanoví zejména to, že by měla být provedena úprava o rozdíly v provizích, které se vyplácejí za daný prodej Toto ustanovení uvádí, že pojem „provize“ se vykládá tak, že zahrnuje rovněž obchodní přirážku obchodníka k cenám výrobku nebo obdobného výrobku, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení však nelze provést, pokud výrobce usazený ve třetí zemi a jeho distributor, který je s ním ve spojení, odpovědní za vývoz do Evropské unie tvoří jedinou ekonomickou jednotku.

| (166) | V analýze toho, zda výrobce a jeho distributor, který je s ním ve spojení, tvoří jedinou ekonomickou jednotku, je zásadní uvážit hospodářskou realitu vztahu mezi daným výrobcem a daným distributorem. S ohledem na požadavek závěru odrážejícího ekonomickou realitu vztahu mezi tímto výrobcem a distributorem je Komise povinna zohlednit všechny faktory relevantní pro to, aby bylo možné určit, zda tento distributor vykonává funkce integrovaného prodejního oddělení v rámci tohoto výrobce, nebo zda naopak vykonává jiný typ funkcí. V souladu s potřebou zohlednit všechny relevantní faktory a s obecnou diskreční pravomocí, kterou má Komise při posuzování složitých hospodářských situací, musí Komise provádět posouzení každého případu jednotlivě a komplexně. |
| --- | --- |

(166)

V analýze toho, zda výrobce a jeho distributor, který je s ním ve spojení, tvoří jedinou ekonomickou jednotku, je zásadní uvážit hospodářskou realitu vztahu mezi daným výrobcem a daným distributorem. S ohledem na požadavek závěru odrážejícího ekonomickou realitu vztahu mezi tímto výrobcem a distributorem je Komise povinna zohlednit všechny faktory relevantní pro to, aby bylo možné určit, zda tento distributor vykonává funkce integrovaného prodejního oddělení v rámci tohoto výrobce, nebo zda naopak vykonává jiný typ funkcí. V souladu s potřebou zohlednit všechny relevantní faktory a s obecnou diskreční pravomocí, kterou má Komise při posuzování složitých hospodářských situací, musí Komise provádět posouzení každého případu jednotlivě a komplexně.

| (167) | Pokud jde o důkazní břemeno, v případě, že Komise uvede odpovídající indicie prokazující, že obchodník přidružený k výrobci vykonává funkce srovnatelné s funkcemi obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, bude na tomto obchodníkovi nebo výrobci, aby předložili důkazy, že úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení není odůvodněná. |
| --- | --- |

(167)

Pokud jde o důkazní břemeno, v případě, že Komise uvede odpovídající indicie prokazující, že obchodník přidružený k výrobci vykonává funkce srovnatelné s funkcemi obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, bude na tomto obchodníkovi nebo výrobci, aby předložili důkazy, že úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení není odůvodněná.

| (168) | Komise zjistila, že společnost Halead by měla být považována za obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, a nikoli za interní prodejní oddělení společnosti Hailide. Při posuzování Komise vzala v úvahu vztah mezi oběma společnostmi s ohledem na vlastnickou strukturu skupiny, jakož i ustanovení smluv upravujících vztah obou společností. Komise analyzovala prodejní činnosti společností Hailide i Halead, přičemž zvláštní pozornost věnovala existenci interního prodejního oddělení ve společnosti Hailide. Komise prokázala, že společnost Halead vykonávala funkce srovnatelné s funkcemi obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Společnost Hailide naproti tomu nepředložila důkazy, že úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení není odůvodněná. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Podrobná analýza byla vzhledem ke své důvěrné povaze poskytnuta společnosti Hailide po zveřejnění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(168)

Komise zjistila, že společnost Halead by měla být považována za obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, a nikoli za interní prodejní oddělení společnosti Hailide. Při posuzování Komise vzala v úvahu vztah mezi oběma společnostmi s ohledem na vlastnickou strukturu skupiny, jakož i ustanovení smluv upravujících vztah obou společností. Komise analyzovala prodejní činnosti společností Hailide i Halead, přičemž zvláštní pozornost věnovala existenci interního prodejního oddělení ve společnosti Hailide. Komise prokázala, že společnost Halead vykonávala funkce srovnatelné s funkcemi obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Společnost Hailide naproti tomu nepředložila důkazy, že úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení není odůvodněná. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Podrobná analýza byla vzhledem ke své důvěrné povaze poskytnuta společnosti Hailide po zveřejnění tohoto nařízení.

| (169) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že dochází k převodu finančních prostředků mezi dvěma spřízněnými subjekty, byla Komise oprávněna zkoumat, zda se skutečná hodnota obchodní přirážky liší od hodnoty, kterou by získal obchodník, který není s danou společností ve spojení. Na základě teoretického zisku zjištěného v tomto případě, jak je vysvětleno v 153. bodě odůvodnění, Komise měla za to, že obchodní přirážka neodráží dostatečně provizi, která by byla splatná při transakci za obvyklých podmínek. Jak je uvedeno ve 163. bodě odůvodnění, Komise se proto domnívala, že úprava by měla vycházet ze správních, prodejních a režijních nákladů obchodníka a teoretického zisku zjištěného v tomto případě. |
| --- | --- |

(169)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že dochází k převodu finančních prostředků mezi dvěma spřízněnými subjekty, byla Komise oprávněna zkoumat, zda se skutečná hodnota obchodní přirážky liší od hodnoty, kterou by získal obchodník, který není s danou společností ve spojení. Na základě teoretického zisku zjištěného v tomto případě, jak je vysvětleno v 153. bodě odůvodnění, Komise měla za to, že obchodní přirážka neodráží dostatečně provizi, která by byla splatná při transakci za obvyklých podmínek. Jak je uvedeno ve 163. bodě odůvodnění, Komise se proto domnívala, že úprava by měla vycházet ze správních, prodejních a režijních nákladů obchodníka a teoretického zisku zjištěného v tomto případě.

| (170) | Ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací společnost Hailide požádala o úpravu početně zjištěné běžné hodnoty, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozní cenou podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Podle společnosti Hailide by měly být odstraněny prvky, jako jsou náklady na přepravu a pojištění, které mohly být zahrnuty do správních, prodejních a režijních nákladů použitých při konstrukci běžné hodnoty, protože byly odečteny od vývozní ceny, čímž mezi nimi vznikla asymetrie. |
| --- | --- |

(170)

Ve své odpovědi na poskytnutí konečných informací společnost Hailide požádala o úpravu početně zjištěné běžné hodnoty, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozní cenou podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Podle společnosti Hailide by měly být odstraněny prvky, jako jsou náklady na přepravu a pojištění, které mohly být zahrnuty do správních, prodejních a režijních nákladů použitých při konstrukci běžné hodnoty, protože byly odečteny od vývozní ceny, čímž mezi nimi vznikla asymetrie.

| (171) | Komise uvedla, že společnost Hailide neprokázala, že náklady na přepravu a pojištění byly zahrnuty do správních, prodejních a režijních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty. Z toho vyplývá, že požadovaná úprava nebyla odůvodněná ani vyčíslená, a proto byla žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(171)

Komise uvedla, že společnost Hailide neprokázala, že náklady na přepravu a pojištění byly zahrnuty do správních, prodejních a režijních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty. Z toho vyplývá, že požadovaná úprava nebyla odůvodněná ani vyčíslená, a proto byla žádost zamítnuta.

3.6.   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (172) | Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku za účelem výpočtu dumpingového rozpětí v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(172)

Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku za účelem výpočtu dumpingového rozpětí v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (173) | V odpovědi na poskytnutí konečných informací společnost Hailide uvedla řadu konkrétních tvrzení týkajících se prodejů na vývoz prostřednictvím dovozce společnosti Hailide v Unii, který je se společností Hailide ve spojení. Tato tvrzení se týkala úprav o opravné položky připsatelné dovozci, který je ve spojení, administrativní chybu ve směnném kurzu pro přepočet dovozních hodnot CIF i odpočitatelný procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů, a byla přijata jako odůvodněná. Komise navíc zaznamenala a opravila administrativní chybu ve směnném kurzu použitém pro přepočet hodnoty opravných položek s ohledem na prodeje dovozce, který je ve spojení. V důsledku toho bylo dumpingové rozpětí společnosti Hailide přepočítáno a revidované výpočty byly předmětem dodatečného poskytnutí informací. |
| --- | --- |

(173)

V odpovědi na poskytnutí konečných informací společnost Hailide uvedla řadu konkrétních tvrzení týkajících se prodejů na vývoz prostřednictvím dovozce společnosti Hailide v Unii, který je se společností Hailide ve spojení. Tato tvrzení se týkala úprav o opravné položky připsatelné dovozci, který je ve spojení, administrativní chybu ve směnném kurzu pro přepočet dovozních hodnot CIF i odpočitatelný procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů, a byla přijata jako odůvodněná. Komise navíc zaznamenala a opravila administrativní chybu ve směnném kurzu použitém pro přepočet hodnoty opravných položek s ohledem na prodeje dovozce, který je ve spojení. V důsledku toho bylo dumpingové rozpětí společnosti Hailide přepočítáno a revidované výpočty byly předmětem dodatečného poskytnutí informací.

| (174) | Takto stanovená konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činí u společnosti Hailide 6,9 %. |
| --- | --- |

(174)

Takto stanovená konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činí u společnosti Hailide 6,9 %.

| (175) | Komise se domnívala, že se ke stanovení výše konečného cla použijí ustanovení čl. 7 odst. 2. |
| --- | --- |

(175)

Komise se domnívala, že se ke stanovení výše konečného cla použijí ustanovení čl. 7 odst. 2.

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (176) | Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období šest výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(176)

Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období šest výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (177) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 117 000 tun. Část produkce, 22 322 tun, je určena pro vlastní spotřebu. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, například údajů poskytnutých výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(177)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 117 000 tun. Část produkce, 22 322 tun, je určena pro vlastní spotřebu. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, například údajů poskytnutých výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (178) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů ze všech třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny podléhal v posuzovaném období opatřením, Komise použila ke stanovení objemu a průměrné dovozní ceny z této země během posuzovaného období statistické údaje shromážděné podle čl. 14 odst. 6 (91) základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), neboť obsahovaly dostatečně podrobné informace na úrovni desetimístných kódů TARIC a doplňkových kódů TARIC pro jednotlivé společnosti. |
| --- | --- |

(178)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů ze všech třetích zemí. Vzhledem k tomu, že dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů z Číny podléhal v posuzovaném období opatřením, Komise použila ke stanovení objemu a průměrné dovozní ceny z této země během posuzovaného období statistické údaje shromážděné podle čl. 14 odst. 6 (91) základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), neboť obsahovaly dostatečně podrobné informace na úrovni desetimístných kódů TARIC a doplňkových kódů TARIC pro jednotlivé společnosti.

91

| (179) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 244 112 | 228 168 | 208 516 | 253 039 |
| Index | 100 | 93 | 85 | 104 |
| Trh vlastní spotřeby | 16 046 | 13 911 | 16 563 | 22 322 |
| Index | 100 | 87 | 103 | 139 |
| Volný trh | 228 065 | 214 256 | 191 953 | 230 717 |
| Index | 100 | 94 | 84 | 101 |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat a databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(179)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii (v tunách)

Spotřeba v Unii (v tunách)

2018

2019

2020

Období šetření

Celková spotřeba v Unii

244 112

228 168

208 516

253 039

Index

Index

100

100

93

93

85

85

104

104

Trh vlastní spotřeby

16 046

13 911

16 563

22 322

Index

Index

100

100

87

87

103

103

139

139

Volný trh

228 065

214 256

191 953

230 717

Index

Index

100

100

94

94

84

84

101

101

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat a databáze podle čl. 14 odst. 6

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (180) | Spotřeba na volném trhu v Unii v posuzovaném období nejprve klesla o 6 procentních bodů mezi lety 2018 a 2019, načež následoval prudký pokles o 10 procentních bodů v důsledku pandemie COVID-19 v roce 2020. Poté se však spotřeba zotavila a v OŠ byla o 1 procentní bod vyšší než v roce 2018. |
| --- | --- |

(180)

Spotřeba na volném trhu v Unii v posuzovaném období nejprve klesla o 6 procentních bodů mezi lety 2018 a 2019, načež následoval prudký pokles o 10 procentních bodů v důsledku pandemie COVID-19 v roce 2020. Poté se však spotřeba zotavila a v OŠ byla o 1 procentní bod vyšší než v roce 2018.

4.3.   Objem dovozu od společnosti Hailide z Číny

Objem dovozu od společnosti Hailide z Číny

| (181) | Komise stanovila objem dovozu a podíl dovozu na trhu na základě databáze podle čl. 14 odst. 6, která poskytuje údaje podle desetimístných kódů TARIC a podle vyvážejícího výrobce (doplňkový kód TARIC). |
| --- | --- |

(181)

Komise stanovila objem dovozu a podíl dovozu na trhu na základě databáze podle čl. 14 odst. 6, která poskytuje údaje podle desetimístných kódů TARIC a podle vyvážejícího výrobce (doplňkový kód TARIC).

| (182) | Dovoz z dotčené země do Unie se v případě společnosti Hailide vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu do Unie od společnosti Hailide z Číny (v tunách) | [50 000 – 55 000 ] | [51 000 – 56 000 ] | [43 000 – 48 000 ] | [43 000 – 48 000 ] |
| Index | 100 | 102 | 86 | 86 |
| Podíl na trhu | [20  % –25  %] | [23  % –28  %] | [21  % –26  %] | [18  % –23  %] |
| Index | 100 | 109 | 102 | 85 |
| Zdroj: | databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(182)

Dovoz z dotčené země do Unie se v případě společnosti Hailide vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období šetření

Objem dovozu do Unie od společnosti Hailide z Číny (v tunách)

[50 000 – 55 000 ]

[51 000 – 56 000 ]

[43 000 – 48 000 ]

[43 000 – 48 000 ]

Index

Index

100

100

102

102

86

86

86

86

Podíl na trhu

[20  % –25  %]

[23  % –28  %]

[21  % –26  %]

[18  % –23  %]

Index

Index

100

100

109

109

102

102

85

85

Zdroj:

Zdroj:

databáze podle čl. 14 odst. 6

| (183) | Vývoz společnosti Hailide z Číny do Unie se v posuzovaném období snížil o 14 %. Rovněž podíl společnosti Hailide na trhu se v posuzovaném období snížil. I přesto si však společnost Hailide v OŠ udržela vysoký podíl na trhu Unie ve výši [18 % – 23 %]. |
| --- | --- |

(183)

Vývoz společnosti Hailide z Číny do Unie se v posuzovaném období snížil o 14 %. Rovněž podíl společnosti Hailide na trhu se v posuzovaném období snížil. I přesto si však společnost Hailide v OŠ udržela vysoký podíl na trhu Unie ve výši [18 % – 23 %].

4.4.   Ceny dovozu od společnosti Hailide

Ceny dovozu od společnosti Hailide

| (184) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě dovozních statistik databáze podle čl. 14 odst. 6. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě porovnání údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 s ověřenými cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(184)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě dovozních statistik databáze podle čl. 14 odst. 6. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě porovnání údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 s ověřenými cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (185) | Vážená průměrná cena výrobků dovážených do Unie společností Hailide se vyvíjela následovně:

  Tabulka 4


  Dovozní ceny (v EUR za tunu) | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide | [1 700 – 1 800 ] | [1 600 – 1 700 ] | [1 300 – 1 400 ] | [1 500 – 1 600 ] |
| Index | 100 | 96 | 77 | 91 |
| Zdroj: | databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(185)

Vážená průměrná cena výrobků dovážených do Unie společností Hailide se vyvíjela následovně:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

2018

2019

2020

Období šetření

Hailide

[1 700 – 1 800 ]

[1 600 – 1 700 ]

[1 300 – 1 400 ]

[1 500 – 1 600 ]

Index

Index

100

100

96

96

77

77

91

91

Zdroj:

Zdroj:

databáze podle čl. 14 odst. 6

| (186) | Dovozní ceny společnosti Hailide kolísaly, přičemž v roce 2020 klesly o 23 % na cenu [1 300 – 1 400] EUR/t a poté se v OŠ o 14 procentních bodů zvýšily. I přes zotavení ceny v OŠ na [1 500 – 1 600] EUR/t je stále patrný celkový pokles o 9 % během celého posuzovaného období. Nárůst v OŠ byl způsoben zvýšenými náklady na dopravu a oživením po skončení pandemie COVID-19, které vyústilo ve zvýšenou poptávku v OŠ. |
| --- | --- |

(186)

Dovozní ceny společnosti Hailide kolísaly, přičemž v roce 2020 klesly o 23 % na cenu [1 300 – 1 400] EUR/t a poté se v OŠ o 14 procentních bodů zvýšily. I přes zotavení ceny v OŠ na [1 500 – 1 600] EUR/t je stále patrný celkový pokles o 9 % během celého posuzovaného období. Nárůst v OŠ byl způsoben zvýšenými náklady na dopravu a oživením po skončení pandemie COVID-19, které vyústilo ve zvýšenou poptávku v OŠ.

| (187) | Cenové podbízení během OŠ stanovila Komise srovnáním:






  a) | váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku tří výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(187)

Cenové podbízení během OŠ stanovila Komise srovnáním:

a)

váženého průměru prodejních cen jednotlivých typů výrobku tří výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| b) | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku dovážených společností Hailide při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

b)

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku dovážených společností Hailide při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu.

| c) | Srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. |
| --- | --- |

c)

Srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření.

| d) | Ukázalo se, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ze strany společnosti Hailide na trhu Unie činí [17 % – 20 %]. Kromě toho, jak je dále popsáno ve 203. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny nad úroveň svých výrobních nákladů kvůli cenovému tlaku ze strany společnosti Hailide, jejíž ceny zůstaly po celé dotčené období pod úrovní výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

d)

Ukázalo se, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ze strany společnosti Hailide na trhu Unie činí [17 % – 20 %]. Kromě toho, jak je dále popsáno ve 203. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny nad úroveň svých výrobních nákladů kvůli cenovému tlaku ze strany společnosti Hailide, jejíž ceny zůstaly po celé dotčené období pod úrovní výrobních nákladů výrobního odvětví Unie.

4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.5.1.   
  Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (188) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(188)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (189) | Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(189)

Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (190) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě ověřených údajů, které předložilo výrobní odvětví Unie, a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(190)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě ověřených údajů, které předložilo výrobní odvětví Unie, a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (191) | Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(191)

Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (192) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(192)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.5.2.   
  Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (193) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 104 834 | 100 373 | 90 470 | 116 803 |
| Index | 100 | 96 | 86 | 111 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 128 826 | 133 544 | 134 426 | 133 517 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Využití kapacity | 81  % | 75  % | 67  % | 87  % |
| Index | 100 | 92 | 83 | 108 |
| Objem výroby na volném trhu Unie (v tunách) | 88 788 | 86 462 | 73 907 | 94 481 |
| Index | 100 | 97 | 83 | 106 |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(193)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2018

2019

2020

Období šetření

Objem výroby (v tunách)

104 834

100 373

90 470

116 803

Index

Index

100

100

96

96

86

86

111

111

Výrobní kapacita (v tunách)

128 826

133 544

134 426

133 517

Index

Index

100

100

104

104

104

104

104

104

Využití kapacity

81  %

75  %

67  %

87  %

Index

Index

100

100

92

92

83

83

108

108

Objem výroby na volném trhu Unie (v tunách)

88 788

86 462

73 907

94 481

Index

Index

100

100

97

97

83

83

106

106

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (194) | Objem výroby se nejprve mezi lety 2018 a 2020 o 14 % snížil a poté se v OŠ o 25 procentních bodů zvýšil, což v posuzovaném období představuje celkový nárůst o 11 %. Objem výroby na volném trhu se nejprve mezi lety 2018 a 2020 o 17 % snížil a poté se v OŠ o 23 procentních bodů zvýšil, což v posuzovaném období představuje celkový nárůst o 6 %. Využití kapacity se od roku 2018 do roku 2020 snížilo o 17 %, ale v posuzovaném období se celkově zvýšilo o 8 %. |
| --- | --- |

(194)

Objem výroby se nejprve mezi lety 2018 a 2020 o 14 % snížil a poté se v OŠ o 25 procentních bodů zvýšil, což v posuzovaném období představuje celkový nárůst o 11 %. Objem výroby na volném trhu se nejprve mezi lety 2018 a 2020 o 17 % snížil a poté se v OŠ o 23 procentních bodů zvýšil, což v posuzovaném období představuje celkový nárůst o 6 %. Využití kapacity se od roku 2018 do roku 2020 snížilo o 17 %, ale v posuzovaném období se celkově zvýšilo o 8 %.

4.5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (195) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách) | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tunách) | 70 753 | 64 150 | 59 880 | 67 335 |
| Index | 100 | 91 | 85 | 95 |
| Podíl na trhu | 31  % | 30  % | 31  % | 29  % |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(195)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách)

Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách)

2018

2019

2020

Období šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

70 753

64 150

59 880

67 335

Index

Index

100

100

91

91

85

85

95

95

Podíl na trhu

31  %

30  %

31  %

29  %

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (196) | Celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 5 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 2 procentní body. Podíl na trhu vykazuje v posuzovaném období klesající trend, který byl v roce 2020 přerušen přechodným vzestupným trendem a který lze vysvětlit pandemií COVID-19 a nedostatkem kontejnerů v roce 2020, což ztížilo přepravu z východoasijských zemí. |
| --- | --- |

(196)

Celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 5 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 2 procentní body. Podíl na trhu vykazuje v posuzovaném období klesající trend, který byl v roce 2020 přerušen přechodným vzestupným trendem a který lze vysvětlit pandemií COVID-19 a nedostatkem kontejnerů v roce 2020, což ztížilo přepravu z východoasijských zemí.

4.5.2.3.   Růst

Růst

| (197) | Během posuzovaného období se spotřeba na volném trhu zvýšila o 1 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 5 %, což se promítlo do ztráty podílu na trhu ve výši 2 procentních bodů během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(197)

Během posuzovaného období se spotřeba na volném trhu zvýšila o 1 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 5 %, což se promítlo do ztráty podílu na trhu ve výši 2 procentních bodů během posuzovaného období.

4.5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (198) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 024 | 1 014 | 993 | 1 034 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 102 | 99 | 91 | 113 |
| Index | 100 | 97 | 89 | 110 |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(198)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2018

2019

2020

Období šetření

Počet zaměstnanců

1 024

1 014

993

1 034

Index

Index

100

100

99

99

97

97

101

101

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

102

99

91

113

Index

Index

100

100

97

97

89

89

110

110

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (199) | V důsledku oživení poptávky v průběhu OŠ se zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období zvýšila o 1 %, přestože v letech 2018–2020 vykazovala negativní trend. Podobně se mezi lety 2018 a 2020 snížila i produktivita, která se v posuzovaném období dostala do kladných hodnot pouze vlivem OŠ. |
| --- | --- |

(199)

V důsledku oživení poptávky v průběhu OŠ se zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období zvýšila o 1 %, přestože v letech 2018–2020 vykazovala negativní trend. Podobně se mezi lety 2018 a 2020 snížila i produktivita, která se v posuzovaném období dostala do kladných hodnot pouze vlivem OŠ.

4.5.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí

Rozsah dumpingového rozpětí

| (200) | Dumpingové rozpětí společnosti Hailide bylo nad hodnotou minimální úrovně. Vzhledem k objemu a cenám dovozu společnosti Hailide z Číny byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní. Jak bylo uvedeno výše, ceny společnosti Hailide se podbízely cenám výrobního odvětví Unie o [17 % – 20 %]. Kromě toho byla dovozní cena společnosti Hailide uvedená v tabulce 4 nejméně o 23 % nižší než průměrná dovozní cena z Jižní Koreje, nejméně o 12 % nižší než dovozní cena z Tchaj-wanu a nejméně o 42 % nižší než průměrná dovozní cena z ostatních třetích zemí. |
| --- | --- |

(200)

Dumpingové rozpětí společnosti Hailide bylo nad hodnotou minimální úrovně. Vzhledem k objemu a cenám dovozu společnosti Hailide z Číny byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní. Jak bylo uvedeno výše, ceny společnosti Hailide se podbízely cenám výrobního odvětví Unie o [17 % – 20 %]. Kromě toho byla dovozní cena společnosti Hailide uvedená v tabulce 4 nejméně o 23 % nižší než průměrná dovozní cena z Jižní Koreje, nejméně o 12 % nižší než dovozní cena z Tchaj-wanu a nejméně o 42 % nižší než průměrná dovozní cena z ostatních třetích zemí.

4.5.3.   
  Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.5.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (201) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu) | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) | 2 042 | 1 974 | 1 713 | 1 957 |
| Index | 100 | 97 | 84 | 96 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) | 2 371 | 2 357 | 2 039 | 2 246 |
| Index | 100 | 99 | 86 | 95 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(201)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu)

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (v EUR za tunu)

2018

2019

2020

Období šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu)

2 042

1 974

1 713

1 957

Index

Index

100

100

97

97

84

84

96

96

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

2 371

2 357

2 039

2 246

Index

Index

100

100

99

99

86

86

95

95

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (202) | Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se mezi lety 2018 a 2020 snížila o 16 % a v období šetření se pouze částečně zotavila o 12 procentních bodů a dosáhla 1 957 EUR/t. Pokles prodejní ceny souvisí především s cenovým tlakem čínského dovozu. V letech 2019 a 2020 navíc zpomalení světové ekonomiky ovlivnilo ceny surovin a v důsledku toho i ceny průmyslových nití z polyesterů. |
| --- | --- |

(202)

Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se mezi lety 2018 a 2020 snížila o 16 % a v období šetření se pouze částečně zotavila o 12 procentních bodů a dosáhla 1 957 EUR/t. Pokles prodejní ceny souvisí především s cenovým tlakem čínského dovozu. V letech 2019 a 2020 navíc zpomalení světové ekonomiky ovlivnilo ceny surovin a v důsledku toho i ceny průmyslových nití z polyesterů.

| (203) | Náklady na výrobu se vyvíjely podobně, částečně v důsledku klesajících cen surovin během celosvětového hospodářského zpomalení v letech 2019 a 2020 a částečně v důsledku racionalizačních opatření, jako bylo například snižování počtu zaměstnanců v těchto letech. Jednotkové náklady se v roce 2019 snížily o 1 procentní bod a v roce 2020 o 13 procentních bodů. Ceny však v těchto dvou letech zaznamenaly výraznější pokles, a to o 16 procentních bodů. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie nemohlo z uvedeného snížení nákladů nijak těžit. V OŠ se jednotkové náklady zvýšily o 9 procentních bodů, zatímco prodejní cena se zvýšila o 12 procentních bodů. Ve srovnání s počátkem posuzovaného období však ceny klesly téměř o stejný procentní podíl jako jednotkové náklady, což svědčí o tom, že ceny byly stlačeny. Výrobní odvětví Unie nedokázalo z poklesu nákladů těžit a nemohlo zvýšit ceny, ba dokonce ani udržet ceny na původní úrovni. |
| --- | --- |

(203)

Náklady na výrobu se vyvíjely podobně, částečně v důsledku klesajících cen surovin během celosvětového hospodářského zpomalení v letech 2019 a 2020 a částečně v důsledku racionalizačních opatření, jako bylo například snižování počtu zaměstnanců v těchto letech. Jednotkové náklady se v roce 2019 snížily o 1 procentní bod a v roce 2020 o 13 procentních bodů. Ceny však v těchto dvou letech zaznamenaly výraznější pokles, a to o 16 procentních bodů. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie nemohlo z uvedeného snížení nákladů nijak těžit. V OŠ se jednotkové náklady zvýšily o 9 procentních bodů, zatímco prodejní cena se zvýšila o 12 procentních bodů. Ve srovnání s počátkem posuzovaného období však ceny klesly téměř o stejný procentní podíl jako jednotkové náklady, což svědčí o tom, že ceny byly stlačeny. Výrobní odvětví Unie nedokázalo z poklesu nákladů těžit a nemohlo zvýšit ceny, ba dokonce ani udržet ceny na původní úrovni.

4.5.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (204) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR) | 48 153 | 49 499 | 46 821 | 51 680 |
| Index | 100 | 103 | 97 | 107 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(204)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2018

2019

2020

Období šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

48 153

49 499

46 821

51 680

Index

Index

100

100

103

103

97

97

107

107

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (205) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 7 %. Tento trend byl přerušen až v roce 2020, částečně v důsledku racionalizačních opatření a částečně v důsledku specifických opatření souvisejících s pandemií COVID-19, jako byla například zkrácená pracovní doba. |
| --- | --- |

(205)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 7 %. Tento trend byl přerušen až v roce 2020, částečně v důsledku racionalizačních opatření a částečně v důsledku specifických opatření souvisejících s pandemií COVID-19, jako byla například zkrácená pracovní doba.

4.5.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (206) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 7 721 | 8 052 | 6 510 | 6 991 |
| Index | 100 | 104 | 84 | 91 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 14 | 16 | 13 | 12 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(206)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2018

2019

2020

Období šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

7 721

8 052

6 510

6 991

Index

Index

100

100

104

104

84

84

91

91

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

14

16

13

12

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (207) | Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období snížil o 9 %. V období šetření představovala úroveň zásob přibližně 12 % jejich výroby. |
| --- | --- |

(207)

Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období snížil o 9 %. V období šetření představovala úroveň zásob přibližně 12 % jejich výroby.

4.5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (208) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | -10 | -15 | -17 | -8 |
| Index | - 100 | - 153 | - 174 | -86 |
| Peněžní tok (EUR) | -8 902 195 | -4 318 803 | -2 067 021 | -5 374 726 |
| Index | - 100 | -49 | -23 | -60 |
| Investice (EUR) | 12 926 148 | 7 405 795 | 2 087 298 | 4 495 812 |
| Index | 100 | 57 | 16 | 35 |
| Návratnost investic | -4  % | -6  % | -6  % | -4  % |
| Index | - 100 | - 158 | - 154 | - 101 |
| Zdroj: | ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(208)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2018

2019

2020

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

-10

-15

-17

-8

Index

Index

- 100

- 100

- 153

- 153

- 174

- 174

-86

-86

Peněžní tok (EUR)

-8 902 195

-4 318 803

-2 067 021

-5 374 726

Index

Index

- 100

- 100

-49

-49

-23

-23

-60

-60

Investice (EUR)

12 926 148

7 405 795

2 087 298

4 495 812

Index

Index

100

100

57

57

16

16

35

35

Návratnost investic

-4  %

-6  %

-6  %

-4  %

Index

Index

- 100

- 100

- 158

- 158

- 154

- 154

- 101

- 101

Zdroj:

Zdroj:

ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (209) | Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období záporná. V roce 2018 začala na úrovni -10 % a ztrátu prodloužila až do roku 2020, kdy dosáhla úrovně -17 %. V OŠ se díky vysoké poptávce dokázala mírně zlepšit na úroveň -8 %. |
| --- | --- |

(209)

Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období záporná. V roce 2018 začala na úrovni -10 % a ztrátu prodloužila až do roku 2020, kdy dosáhla úrovně -17 %. V OŠ se díky vysoké poptávce dokázala mírně zlepšit na úroveň -8 %.

| (210) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii samofinancovat své činnosti. Trend čistého peněžního toku byl po celé posuzované období negativní. Ačkoli se mezi lety 2018 a 2020 postupně zlepšoval, v období šetření měl opět klesající tendenci. Přestože v průběhu posuzovaného období vykázal zlepšení o 40 %, zůstal i nadále záporný. Zlepšení peněžního toku tedy nesvědčí o stabilizaci finanční situace výrobního odvětví Unie, neboť peněžní tok zůstává i nadále záporný. |
| --- | --- |

(210)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii samofinancovat své činnosti. Trend čistého peněžního toku byl po celé posuzované období negativní. Ačkoli se mezi lety 2018 a 2020 postupně zlepšoval, v období šetření měl opět klesající tendenci. Přestože v průběhu posuzovaného období vykázal zlepšení o 40 %, zůstal i nadále záporný. Zlepšení peněžního toku tedy nesvědčí o stabilizaci finanční situace výrobního odvětví Unie, neboť peněžní tok zůstává i nadále záporný.

| (211) | Investice se během posuzovaného období snížily o 65 %. Investice do zlepšení dodržování požadavků v oblasti ochrany zdraví, bezpečnosti a životního prostředí zvyšují kapacitu a efektivitu výrobních závodů. Zatímco v roce 2018 bylo možné investovat do zvýšení kapacity, v následujících letech to již možné nebylo. |
| --- | --- |

(211)

Investice se během posuzovaného období snížily o 65 %. Investice do zlepšení dodržování požadavků v oblasti ochrany zdraví, bezpečnosti a životního prostředí zvyšují kapacitu a efektivitu výrobních závodů. Zatímco v roce 2018 bylo možné investovat do zvýšení kapacity, v následujících letech to již možné nebylo.

| (212) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku zaznamenala podobný trend jako ziskovost. Mezi lety 2018 a 2020 klesla a poté se v období šetření vrátila na úroveň blížící se roku 2018. Po celé posuzované období zůstala záporná. Návratnost investic tak svědčí o negativní finanční situaci výrobního odvětví Unie v průběhu celého posuzovaného období. |
| --- | --- |

(212)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku zaznamenala podobný trend jako ziskovost. Mezi lety 2018 a 2020 klesla a poté se v období šetření vrátila na úroveň blížící se roku 2018. Po celé posuzované období zůstala záporná. Návratnost investic tak svědčí o negativní finanční situaci výrobního odvětví Unie v průběhu celého posuzovaného období.

4.5.4.   
  Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (213) | Z šetření vyplynulo, že se celková situace výrobního odvětví Unie na makroúrovni v posuzovaném období nezlepšila, jak by se vzhledem k rostoucí poptávce v období šetření očekávalo. Přestože byl vývoz společnosti Hailide za nízké ceny chráněn, pokud jde o ostatní vývozce, stále probíhal za podmínek, které výrobnímu odvětví Unie neumožnily překonat účinky dumpingu působícího újmu. Objem dovozu výrobků společnosti Hailide byl po celé posuzované období významný ([43 000 – 56 000]), z čehož vyplýval stejně významný podíl na trhu ([18 % – 28 %]), a společnost Hailide se tak stala jediným největším vyvážejícím výrobcem na trhu Unie. Ceny společnosti Hailide byly po celé posuzované období trvale nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie a bylo zjištěno, že v období šetření se vůči cenám výrobního odvětví Unie podbízely o [17 % – 20 %]. Při takovém objemu a cenovém tlaku se ceny výrobního odvětví Unie pohybovaly trvale pod výrobními náklady, což vedlo ke ztrátám po celé posuzované období. Dokonce ani zvýšená poptávka v OŠ nevedla k vyššímu prodeji na trhu EU než na začátku posuzovaného období. Navzdory investicím do zvýšení kapacity nedokázala Unie svůj podíl na trhu i nadále udržet. |
| --- | --- |

(213)

Z šetření vyplynulo, že se celková situace výrobního odvětví Unie na makroúrovni v posuzovaném období nezlepšila, jak by se vzhledem k rostoucí poptávce v období šetření očekávalo. Přestože byl vývoz společnosti Hailide za nízké ceny chráněn, pokud jde o ostatní vývozce, stále probíhal za podmínek, které výrobnímu odvětví Unie neumožnily překonat účinky dumpingu působícího újmu. Objem dovozu výrobků společnosti Hailide byl po celé posuzované období významný ([43 000 – 56 000]), z čehož vyplýval stejně významný podíl na trhu ([18 % – 28 %]), a společnost Hailide se tak stala jediným největším vyvážejícím výrobcem na trhu Unie. Ceny společnosti Hailide byly po celé posuzované období trvale nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie a bylo zjištěno, že v období šetření se vůči cenám výrobního odvětví Unie podbízely o [17 % – 20 %]. Při takovém objemu a cenovém tlaku se ceny výrobního odvětví Unie pohybovaly trvale pod výrobními náklady, což vedlo ke ztrátám po celé posuzované období. Dokonce ani zvýšená poptávka v OŠ nevedla k vyššímu prodeji na trhu EU než na začátku posuzovaného období. Navzdory investicím do zvýšení kapacity nedokázala Unie svůj podíl na trhu i nadále udržet.

| (214) | Z šetření rovněž vyplynulo, že situace výrobního odvětví na mikroúrovni nedosahovala udržitelné úrovně a výrobní odvětví utrpělo v OŠ ztráty navzdory skutečnosti, že se v OŠ poptávka zotavila z hospodářského poklesu v předchozích dvou letech. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie tak působila újmu. |
| --- | --- |

(214)

Z šetření rovněž vyplynulo, že situace výrobního odvětví na mikroúrovni nedosahovala udržitelné úrovně a výrobní odvětví utrpělo v OŠ ztráty navzdory skutečnosti, že se v OŠ poptávka zotavila z hospodářského poklesu v předchozích dvou letech. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie tak působila újmu.

| (215) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(215)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

| (216) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz výrobků společnosti Hailide způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz výrobků společnosti Hailide, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(216)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz výrobků společnosti Hailide způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz výrobků společnosti Hailide, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (217) | Během celého posuzovaného období představoval vývoz společnosti Hailide podstatnou část dovozu do EU. Přestože se podíl společnosti Hailide na trhu během posuzovaného období o 3 procentní body snížil, její vývoz během období šetření stále představoval [18 % – 23 %] podílu na trhu Unie. Cenová úroveň vývozu společnosti Hailide se během posuzovaného období snížila o 9 %: během OŠ se při ceně [1 500 – 1 600] EUR/t podbízela cenám výrobního odvětví Unie nejméně o 17 %. Jak je uvedeno v tabulce 8, výrobci v Unii dokázali během posuzovaného období snížit jednotkové výrobní náklady o 5 %. Kvůli tlaku nízkých cen společnosti Hailide však nedokázali úroveň svých cen zvýšit nebo ji alespoň udržet, aby tak zlepšili svou ziskovost. Společnost Hailide tak stlačila cenovou hladinu výrobního odvětví Unie, čímž přispěla k tomu, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období nadále vykazovalo ztráty. Existovala jasná časová shoda mezi cenovým tlakem dovozu společnosti Hailide, který představoval významný podíl na trhu ve výši [18 % – 23 %], a újmou výrobního odvětví Unie. Vzhledem k významnému tlaku, který vývoz společnosti Hailide vyvíjel na objem a ceny, proto existoval skutečný a podstatný vztah příčiny a následku mezi dovozem vysokopevnostních nití z polyesterů od společnosti Hailide a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(217)

Během celého posuzovaného období představoval vývoz společnosti Hailide podstatnou část dovozu do EU. Přestože se podíl společnosti Hailide na trhu během posuzovaného období o 3 procentní body snížil, její vývoz během období šetření stále představoval [18 % – 23 %] podílu na trhu Unie. Cenová úroveň vývozu společnosti Hailide se během posuzovaného období snížila o 9 %: během OŠ se při ceně [1 500 – 1 600] EUR/t podbízela cenám výrobního odvětví Unie nejméně o 17 %. Jak je uvedeno v tabulce 8, výrobci v Unii dokázali během posuzovaného období snížit jednotkové výrobní náklady o 5 %. Kvůli tlaku nízkých cen společnosti Hailide však nedokázali úroveň svých cen zvýšit nebo ji alespoň udržet, aby tak zlepšili svou ziskovost. Společnost Hailide tak stlačila cenovou hladinu výrobního odvětví Unie, čímž přispěla k tomu, že výrobní odvětví Unie v posuzovaném období nadále vykazovalo ztráty. Existovala jasná časová shoda mezi cenovým tlakem dovozu společnosti Hailide, který představoval významný podíl na trhu ve výši [18 % – 23 %], a újmou výrobního odvětví Unie. Vzhledem k významnému tlaku, který vývoz společnosti Hailide vyvíjel na objem a ceny, proto existoval skutečný a podstatný vztah příčiny a následku mezi dovozem vysokopevnostních nití z polyesterů od společnosti Hailide a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

5.2.   Účinky dalších činitelů

Účinky dalších činitelů

5.2.1.   
  Dovoz společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber

Dovoz společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber

| (218) | Společnost Hangzhou Huachun Chemical Fiber v roce 2021 přestala existovat. Její vývoz se během posuzovaného období o 99 % snížil a v období šetření činil méně než 1 % podílu na trhu Unie. Kromě toho byla vývozní cena výrazně vyšší než cena výrobního odvětví Unie. Tento vývoz proto k újmě nijak nepřispěl. |
| --- | --- |

(218)

Společnost Hangzhou Huachun Chemical Fiber v roce 2021 přestala existovat. Její vývoz se během posuzovaného období o 99 % snížil a v období šetření činil méně než 1 % podílu na trhu Unie. Kromě toho byla vývozní cena výrazně vyšší než cena výrobního odvětví Unie. Tento vývoz proto k újmě nijak nepřispěl.

5.2.2.   
  Dovoz ostatních vyvážejících výrobců podléhajících clu

Dovoz ostatních vyvážejících výrobců podléhajících clu

| (219) | Dovoz ostatních vyvážejících výrobců podléhajících clu se vyvíjel takto:

  Tabulka 12


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozů vývozců, kteří v současné době podléhají clu (v tunách) | [58 000 – 63 000 ] | [59 000 – 64 000 ] | [58 000 – 63 000 ] | [69 000 – 74 000 ] |
| Index | 100 | 101 | 99 | 117 |
| Podíl na trhu | [25  % –30  %] | [27  % –32  %] | [30  % –35  %] | [29  % –34  %] |
| Index | 100 | 107 | 118 | 115 |
| Zdroj: | databáze podle čl. 14 odst. 6 |

(219)

Dovoz ostatních vyvážejících výrobců podléhajících clu se vyvíjel takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období šetření

Objem dovozů vývozců, kteří v současné době podléhají clu (v tunách)

[58 000 – 63 000 ]

[59 000 – 64 000 ]

[58 000 – 63 000 ]

[69 000 – 74 000 ]

Index

Index

100

100

101

101

99

99

117

117

Podíl na trhu

[25  % –30  %]

[27  % –32  %]

[30  % –35  %]

[29  % –34  %]

Index

Index

100

100

107

107

118

118

115

115

Zdroj:

Zdroj:

databáze podle čl. 14 odst. 6

| (220) | Jejich dovozní ceny se vyvíjely takto:

  Tabulka 13


  Dovozní ceny bez cla (v EUR za tunu) | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína (vývozci, kteří v současné době podléhají clu) | 1 655 | 1 531 | 1 195 | 1 440 |
| Index | 100 | 92 | 72 | 87 |

(220)

Jejich dovozní ceny se vyvíjely takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Dovozní ceny bez cla (v EUR za tunu)

Dovozní ceny bez cla (v EUR za tunu)

2018

2019

2020

Období šetření

Čína (vývozci, kteří v současné době podléhají clu)

1 655

1 531

1 195

1 440

Index

Index

100

100

92

92

72

72

87

87

| (221) | Tím, že výrobci, na které se vztahuje současné clo, zvýšili během posuzovaného období objem vývozu do Evropské unie o 17 % za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie, přispěli k újmě výrobního odvětví Unie. Vývozci, kteří v současnosti podléhají clu, prodávali v období šetření za cenu 1 440 EUR/t a během celého posuzovaného období vykázali celkový pokles cen o 13 %. Tito vývozci dokázali během dotčeného období dále zvýšit svůj podíl na trhu o 4 procentní body. Komise proto dospěla k závěru, že tito vývozci přispěli k situaci působící újmu výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(221)

Tím, že výrobci, na které se vztahuje současné clo, zvýšili během posuzovaného období objem vývozu do Evropské unie o 17 % za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie, přispěli k újmě výrobního odvětví Unie. Vývozci, kteří v současnosti podléhají clu, prodávali v období šetření za cenu 1 440 EUR/t a během celého posuzovaného období vykázali celkový pokles cen o 13 %. Tito vývozci dokázali během dotčeného období dále zvýšit svůj podíl na trhu o 4 procentní body. Komise proto dospěla k závěru, že tito vývozci přispěli k situaci působící újmu výrobnímu odvětví Unie.

| (222) | Tento dovoz však nenarušil zjištěnou souvislost mezi dumpingovým dovozem od společnosti Hailide a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, natolik, aby tuto souvislost již nebylo možné označit za skutečný a podstatný vztah příčiny a následku. Vývoz společnosti Hailide představoval během období šetření podíl na trhu Unie ve výši [18 % – 23 %] a její ceny přesně kopírovaly ceny ostatních čínských vyvážejících výrobců doplněné o antidumpingová cla. Tento vysoký podíl na trhu (který představuje více než dvě třetiny podílu výrobního odvětví Unie na trhu a stejný podíl na trhu jako podíl všech třetích zemí s výjimkou Číny) ve spojení s nízkými cenami má natolik významný dopad na trh, že na výrobní odvětví Unie vyvinul značný nezávislý cenový tlak. |
| --- | --- |

(222)

Tento dovoz však nenarušil zjištěnou souvislost mezi dumpingovým dovozem od společnosti Hailide a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, natolik, aby tuto souvislost již nebylo možné označit za skutečný a podstatný vztah příčiny a následku. Vývoz společnosti Hailide představoval během období šetření podíl na trhu Unie ve výši [18 % – 23 %] a její ceny přesně kopírovaly ceny ostatních čínských vyvážejících výrobců doplněné o antidumpingová cla. Tento vysoký podíl na trhu (který představuje více než dvě třetiny podílu výrobního odvětví Unie na trhu a stejný podíl na trhu jako podíl všech třetích zemí s výjimkou Číny) ve spojení s nízkými cenami má natolik významný dopad na trh, že na výrobní odvětví Unie vyvinul značný nezávislý cenový tlak.

| (223) | Proto účinky vývozu od jiných výrobců než společnosti Hailide, byť k újmě přispěly, podstatně nesnížily relativní význam dumpingového dovozu společnosti Hailide pro způsobení újmy. |
| --- | --- |

(223)

Proto účinky vývozu od jiných výrobců než společnosti Hailide, byť k újmě přispěly, podstatně nesnížily relativní význam dumpingového dovozu společnosti Hailide pro způsobení újmy.

5.2.3.   
  Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (224) | Dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů do Unie z jiných třetích zemí než z Číny pocházel zejména z Jižní Koreje, Vietnamu a Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(224)

Dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů do Unie z jiných třetích zemí než z Číny pocházel zejména z Jižní Koreje, Vietnamu a Tchaj-wanu.

| (225) | (Souhrnný) objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

  Tabulka 14


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jižní Korea | Objem (v tunách) | 15 150 | 13 025 | 9 259 | 15 167 |
| | Index | 100 | 86 | 61 | 100 |
| | Podíl na trhu | 7  % | 6  % | 5  % | 7  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 2 024 | 2 051 | 1 803 | 2 077 |
| | Index | 100 | 101 | 89 | 103 |
| Vietnam | Objem (v tunách) | 500 | 129 | 776 | 12 231 |
| | Index | 100 | 26 | 155 | 2 444 |
| | Podíl na trhu | 0  % | 0  % | 0  % | 5  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 2 340 | 4 136 | 2 276 | 1 537 |
| | Index | 100 | 177 | 97 | 66 |
| Tchaj-wan | Objem (v tunách) | 6 776 | 4 485 | 3 795 | 7 375 |
| | Index | 100 | 66 | 56 | 109 |
| | Podíl na trhu | 3  % | 2  % | 2  % | 3  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 1 874 | 1 858 | 1 636 | 1 816 |
| | Index | 100 | 99 | 87 | 97 |
| Ostatní třetí země | Objem (v tunách) | 19 759 | 15 261 | 11 917 | 11 364 |
| | Index | 100 | 77 | 60 | 58 |
| | Podíl na trhu | 9  % | 7  % | 6  % | 5  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 2 586 | 2 780 | 2 683 | 2 740 |
| | Index | 100 | 108 | 104 | 106 |
| Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země | Objem (v tunách) | 42 185 | 32 900 | 25 747 | 46 137 |
| | Index | 100 | 78 | 61 | 109 |
| | Podíl na trhu | 18  % | 15  % | 13  % | 20  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 2 267 | 2 371 | 2 200 | 2 055 |
| | Index | 100 | 105 | 97 | 91 |
| Zdroj: | Eurostat |

(225)

(Souhrnný) objem dovozu do Unie, jakož i podíl na trhu a cenové trendy dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

Tabulka 14

Tabulka 14

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2018

2019

2020

Období šetření

Jižní Korea

Objem (v tunách)

15 150

13 025

9 259

15 167

Index

Index

100

100

86

86

61

61

100

100

Podíl na trhu

7  %

6  %

5  %

7  %

Průměrná cena (v EUR/t)

2 024

2 051

1 803

2 077

Index

Index

100

100

101

101

89

89

103

103

Vietnam

Objem (v tunách)

500

129

776

12 231

Index

Index

100

100

26

26

155

155

2 444

2 444

Podíl na trhu

0  %

0  %

0  %

5  %

Průměrná cena (v EUR/t)

2 340

4 136

2 276

1 537

Index

Index

100

100

177

177

97

97

66

66

Tchaj-wan

Objem (v tunách)

6 776

4 485

3 795

7 375

Index

Index

100

100

66

66

56

56

109

109

Podíl na trhu

3  %

2  %

2  %

3  %

Průměrná cena (v EUR/t)

1 874

1 858

1 636

1 816

Index

Index

100

100

99

99

87

87

97

97

Ostatní třetí země

Objem (v tunách)

19 759

15 261

11 917

11 364

Index

Index

100

100

77

77

60

60

58

58

Podíl na trhu

9  %

7  %

6  %

5  %

Průměrná cena (v EUR/t)

2 586

2 780

2 683

2 740

Index

100

108

104

106

Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země

Objem (v tunách)

42 185

32 900

25 747

46 137

Index

Index

100

100

78

78

61

61

109

109

Podíl na trhu

18  %

15  %

13  %

20  %

Průměrná cena (v EUR/t)

2 267

2 371

2 200

2 055

Index

Index

100

100

105

105

97

97

91

91

Zdroj:

Zdroj:

Eurostat

| (226) | V období šetření bylo ze třetích zemí s výjimkou Číny dovezeno 46 137 tun vysokopevnostních nití z polyesterů, což je objem odpovídající 20 % trhu Unie. Celkově se jejich podíl na trhu mezi lety 2018 a 2020 snížil z 18 % na 13 % a poté se během OŠ zvýšil na 20 %. Tento trend kopíruje trend spotřeby v EU, ale ve výraznější míře. Průměrná dovozní cena ze třetích zemí s výjimkou Číny se v roce 2019 zvýšila o 5 %, poté se v roce 2020 snížila o 8 procentních bodů a v období šetření se dále snížila o 6 procentních bodů. Tento dovoz pocházel především z Jižní Koreje (7 % trhu Unie), Vietnamu (5 % trhu Unie) a Tchaj-wanu (3 % trhu Unie). Vzhledem k tomu, že všechny tyto země se nacházejí ve východní Asii, byly všechny zasaženy nedostatkem lodních kontejnerů a z toho plynoucími vysokými náklady na přepravu, čímž se vysvětluje, že v roce 2020 se podíl těchto třetích zemí na trhu snížil. |
| --- | --- |

(226)

V období šetření bylo ze třetích zemí s výjimkou Číny dovezeno 46 137 tun vysokopevnostních nití z polyesterů, což je objem odpovídající 20 % trhu Unie. Celkově se jejich podíl na trhu mezi lety 2018 a 2020 snížil z 18 % na 13 % a poté se během OŠ zvýšil na 20 %. Tento trend kopíruje trend spotřeby v EU, ale ve výraznější míře. Průměrná dovozní cena ze třetích zemí s výjimkou Číny se v roce 2019 zvýšila o 5 %, poté se v roce 2020 snížila o 8 procentních bodů a v období šetření se dále snížila o 6 procentních bodů. Tento dovoz pocházel především z Jižní Koreje (7 % trhu Unie), Vietnamu (5 % trhu Unie) a Tchaj-wanu (3 % trhu Unie). Vzhledem k tomu, že všechny tyto země se nacházejí ve východní Asii, byly všechny zasaženy nedostatkem lodních kontejnerů a z toho plynoucími vysokými náklady na přepravu, čímž se vysvětluje, že v roce 2020 se podíl těchto třetích zemí na trhu snížil.

| (227) | Dovoz ze všech třetích zemí společně zvýšil jejich podíl na trhu Unie o 2 procentní body. Průměrná cena veškerého dovozu ze třetích zemí během OŠ, ale i ve všech předchozích letech posuzovaného období však byla výrazně vyšší než průměrná prodejní cena v EU. K újmě výrobního odvětví Unie proto všechny třetí země společně nepřispěly. Komise proto analyzovala, zda k újmě výrobního odvětví Unie mohl přispět dovoz z konkrétní třetí země. |
| --- | --- |

(227)

Dovoz ze všech třetích zemí společně zvýšil jejich podíl na trhu Unie o 2 procentní body. Průměrná cena veškerého dovozu ze třetích zemí během OŠ, ale i ve všech předchozích letech posuzovaného období však byla výrazně vyšší než průměrná prodejní cena v EU. K újmě výrobního odvětví Unie proto všechny třetí země společně nepřispěly. Komise proto analyzovala, zda k újmě výrobního odvětví Unie mohl přispět dovoz z konkrétní třetí země.

| (228) | Dovoz z Jižní Koreje výrazněji kopíroval trend spotřeby EU, neboť mezi lety 2018 a 2020 klesal a v období šetření se zotavil těsně nad úroveň z roku 2018. Podíl Jižní Koreje na trhu se od roku 2018 do roku 2020 postupně snižoval ze 7 % na 5 % a poté se v OŠ zotavil na 7 %. Cenová úroveň jihokorejského dovozu se v průběhu dotčeného období postupně zvyšovala, s výjimkou roku 2020, který vykazuje pokles cen, jenž může souviset s nízkou poptávkou v tomto roce. |
| --- | --- |

(228)

Dovoz z Jižní Koreje výrazněji kopíroval trend spotřeby EU, neboť mezi lety 2018 a 2020 klesal a v období šetření se zotavil těsně nad úroveň z roku 2018. Podíl Jižní Koreje na trhu se od roku 2018 do roku 2020 postupně snižoval ze 7 % na 5 % a poté se v OŠ zotavil na 7 %. Cenová úroveň jihokorejského dovozu se v průběhu dotčeného období postupně zvyšovala, s výjimkou roku 2020, který vykazuje pokles cen, jenž může souviset s nízkou poptávkou v tomto roce.

| (229) | Cenová úroveň dovozu z Jižní Koreje byla během OŠ i ve dvou předcházejících letech vyšší než prodejní cena výrobního odvětví Unie. Vzhledem k vyšší cenové úrovni dospěla Komise k závěru, že dovoz z Jižní Koreje k újmě nepřispěl. |
| --- | --- |

(229)

Cenová úroveň dovozu z Jižní Koreje byla během OŠ i ve dvou předcházejících letech vyšší než prodejní cena výrobního odvětví Unie. Vzhledem k vyšší cenové úrovni dospěla Komise k závěru, že dovoz z Jižní Koreje k újmě nepřispěl.

| (230) | Dovoz z Vietnamu, který byl mezi lety 2018 a 2020 na velmi nízké úrovni a v tomto období představoval podíl na trhu výrazně nižší než 1 %, dosáhl v OŠ objemu představujícího 5 % podílu na trhu Unie. Současně s tím došlo v OŠ k poklesu cen z úrovní převyšujících průměrnou prodejní cenu výrobního odvětví Unie na cenu 1 537 EUR/t, která je nejen podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie, ale také se blíží ceně vývozu společnosti Hailide z Číny ve výši [1 500 – 1 600] EUR/t. |
| --- | --- |

(230)

Dovoz z Vietnamu, který byl mezi lety 2018 a 2020 na velmi nízké úrovni a v tomto období představoval podíl na trhu výrazně nižší než 1 %, dosáhl v OŠ objemu představujícího 5 % podílu na trhu Unie. Současně s tím došlo v OŠ k poklesu cen z úrovní převyšujících průměrnou prodejní cenu výrobního odvětví Unie na cenu 1 537 EUR/t, která je nejen podstatně nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie, ale také se blíží ceně vývozu společnosti Hailide z Číny ve výši [1 500 – 1 600] EUR/t.

| (231) | Vývoz společnosti Hailide do EU v OŠ byl však podstatně vyšší. Činil [43 000 – 48 000] tun, zatímco dovoz z Vietnamu představoval pouze 12 231 tun, tedy pouze zlomek vývozu společnosti Hailide do EU. |
| --- | --- |

(231)

Vývoz společnosti Hailide do EU v OŠ byl však podstatně vyšší. Činil [43 000 – 48 000] tun, zatímco dovoz z Vietnamu představoval pouze 12 231 tun, tedy pouze zlomek vývozu společnosti Hailide do EU.

| (232) | Komise proto dospěla k závěru, že ačkoli dovoz z Vietnamu mohl k újmě výrobního odvětví Unie přispět, nenarušuje příčinnou souvislost, neboť objem dovozu z Vietnamu odpovídá pouze malému zlomku vývozu společnosti Hailide do Unie a nedosahuje takové váhy, aby vytvářel tlak na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(232)

Komise proto dospěla k závěru, že ačkoli dovoz z Vietnamu mohl k újmě výrobního odvětví Unie přispět, nenarušuje příčinnou souvislost, neboť objem dovozu z Vietnamu odpovídá pouze malému zlomku vývozu společnosti Hailide do Unie a nedosahuje takové váhy, aby vytvářel tlak na výrobní odvětví Unie.

| (233) | Dovoz z Tchaj-wanu představoval na počátku posuzovaného období i v OŠ podíl na trhu ve výši 3 %. Ačkoli dovozní cena ve výši 1 816 EUR/t v OŠ byla o něco nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie, byla podstatně vyšší než cena vývozu společnosti Hailide z Číny, která činila [1 400 – 1 600] EUR/t. |
| --- | --- |

(233)

Dovoz z Tchaj-wanu představoval na počátku posuzovaného období i v OŠ podíl na trhu ve výši 3 %. Ačkoli dovozní cena ve výši 1 816 EUR/t v OŠ byla o něco nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie, byla podstatně vyšší než cena vývozu společnosti Hailide z Číny, která činila [1 400 – 1 600] EUR/t.

| (234) | Komise proto dospěla k závěru, že ačkoli dovoz z Tchaj-wanu mohl k újmě výrobního odvětví Unie přispět, nenarušuje příčinnou souvislost, neboť objem dovozu z Tchaj-wanu odpovídá pouze zlomku dovozu společnosti Hailide z Číny, jeho cena byla podstatně vyšší než prodejní cena dovozu společnosti Hailide z Číny a nedosahuje takové váhy, aby vytvářel tlak na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(234)

Komise proto dospěla k závěru, že ačkoli dovoz z Tchaj-wanu mohl k újmě výrobního odvětví Unie přispět, nenarušuje příčinnou souvislost, neboť objem dovozu z Tchaj-wanu odpovídá pouze zlomku dovozu společnosti Hailide z Číny, jeho cena byla podstatně vyšší než prodejní cena dovozu společnosti Hailide z Číny a nedosahuje takové váhy, aby vytvářel tlak na výrobní odvětví Unie.

| (235) | Dovoz z Tchaj-wanu a Vietnamu, posuzovaný společně s dovozem od čínských vývozců, kteří v současné době podléhají clu, nenarušil zjištěnou souvislost mezi dumpingovým dovozem od společnosti Hailide a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, natolik, aby tuto souvislost nebylo možné označit za skutečný a podstatný vztah příčiny a následku. Vývoz společnosti Hailide představoval během OŠ podíl na trhu Unie ve výši [18 % – 23 %] a prodával se za ceny v průměru podstatně nižší, než byly výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomuto rozsahu a výslednému cenovému tlaku tak dovoz z Tchaj-wanu, Vietnamu a od dalších čínských vyvážejících výrobců podstatně nesnížil relativní význam, který měl dumpingový dovoz od společnosti Hailide pro způsobení újmy. |
| --- | --- |

(235)

Dovoz z Tchaj-wanu a Vietnamu, posuzovaný společně s dovozem od čínských vývozců, kteří v současné době podléhají clu, nenarušil zjištěnou souvislost mezi dumpingovým dovozem od společnosti Hailide a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, natolik, aby tuto souvislost nebylo možné označit za skutečný a podstatný vztah příčiny a následku. Vývoz společnosti Hailide představoval během OŠ podíl na trhu Unie ve výši [18 % – 23 %] a prodával se za ceny v průměru podstatně nižší, než byly výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomuto rozsahu a výslednému cenovému tlaku tak dovoz z Tchaj-wanu, Vietnamu a od dalších čínských vyvážejících výrobců podstatně nesnížil relativní význam, který měl dumpingový dovoz od společnosti Hailide pro způsobení újmy.

5.2.4.   
  Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (236) | Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 15


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | 21 674 | 19 603 | 18 729 | 21 299 |
| Index | 100 | 90 | 86 | 98 |
| Průměrná cena (EUR/tuna) | 2 208 | 2 161 | 1 767 | 2 272 |
| Index | 100 | 98 | 80 | 103 |
| Zdroj: | ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(236)

Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 15

Tabulka 15

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem vývozu (v tunách)

21 674

19 603

18 729

21 299

Index

Index

100

100

90

90

86

86

98

98

Průměrná cena (EUR/tuna)

2 208

2 161

1 767

2 272

Index

Index

100

100

98

98

80

80

103

103

Zdroj:

Zdroj:

ověřené údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (237) | Přestože objem vývozu v posuzovaném období vykazoval podobný trend jako prodej na trhu Unie, v OŠ byl objem pouze o 2 % nižší než v roce 2018 a zotavil se lépe než prodej na trhu Unie, který byl stále o 5 % nižší než v roce 2018. |
| --- | --- |

(237)

Přestože objem vývozu v posuzovaném období vykazoval podobný trend jako prodej na trhu Unie, v OŠ byl objem pouze o 2 % nižší než v roce 2018 a zotavil se lépe než prodej na trhu Unie, který byl stále o 5 % nižší než v roce 2018.

| (238) | Průměrná cena vývozu byla ve všech letech zřetelně vyšší než prodejní cena na trhu EU, přičemž v OŠ byla vyšší o více než 10 %. Průměrná cena za vývoz sledovala podobný trend jako ceny na trhu EU. Zatímco však v roce 2020 vývozní cena zaznamenala výraznější pokles, v období šetření se zotavila rychleji než ceny na trhu EU a dosáhla úrovně o 3 % vyšší než průměrná cena v roce 2018, zatímco prodejní cena na trhu EU byla v období šetření stále o 4 % nižší než cena v roce 2018. |
| --- | --- |

(238)

Průměrná cena vývozu byla ve všech letech zřetelně vyšší než prodejní cena na trhu EU, přičemž v OŠ byla vyšší o více než 10 %. Průměrná cena za vývoz sledovala podobný trend jako ceny na trhu EU. Zatímco však v roce 2020 vývozní cena zaznamenala výraznější pokles, v období šetření se zotavila rychleji než ceny na trhu EU a dosáhla úrovně o 3 % vyšší než průměrná cena v roce 2018, zatímco prodejní cena na trhu EU byla v období šetření stále o 4 % nižší než cena v roce 2018.

| (239) | Ze srovnání vyplývá, že výrobci v Unii jsou silně vázáni na trh Unie, a zároveň jsou schopni dosáhnout vyšších cen při prodeji na vývoz. |
| --- | --- |

(239)

Ze srovnání vyplývá, že výrobci v Unii jsou silně vázáni na trh Unie, a zároveň jsou schopni dosáhnout vyšších cen při prodeji na vývoz.

| (240) | Komise proto dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k újmě, ale naopak přispěla k omezení ztráty. |
| --- | --- |

(240)

Komise proto dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k újmě, ale naopak přispěla k omezení ztráty.

5.2.5.   
  Vlastní spotřeba

Vlastní spotřeba

| (241) | Vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie se v OŠ podstatně zvýšila. V posuzovaném období se zvýšila o 39 %. Rozhodnutí zvýšit vlastní spotřebu za účelem prodeje navazujících výrobků na vyšší výrobní úrovni však není příčinou újmy výrobního odvětví Unie, ale spíše přímým důsledkem dumpingového dovozu, neboť výrobci v Unii nemohli na volném trhu dosáhnout spravedlivé tržní ceny vysokopevnostních nití z polyesterů z důvodu cenového tlaku dumpingového dovozu. Komise proto dospěla k závěru, že se nejedná o faktor, který by přispěl k újmě. |
| --- | --- |

(241)

Vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie se v OŠ podstatně zvýšila. V posuzovaném období se zvýšila o 39 %. Rozhodnutí zvýšit vlastní spotřebu za účelem prodeje navazujících výrobků na vyšší výrobní úrovni však není příčinou újmy výrobního odvětví Unie, ale spíše přímým důsledkem dumpingového dovozu, neboť výrobci v Unii nemohli na volném trhu dosáhnout spravedlivé tržní ceny vysokopevnostních nití z polyesterů z důvodu cenového tlaku dumpingového dovozu. Komise proto dospěla k závěru, že se nejedná o faktor, který by přispěl k újmě.

5.2.6.   
  Vysoké ceny energie a inflace

Vysoké ceny energie a inflace

| (242) | V reakci na připomínky žadatele týkající se vývoje po OŠ několik uživatelů spolu se sdružením uživatelů tvrdilo, že rostoucí náklady na energii a inflační krize narušují příčinnou souvislost mezi dovozem čínských vysokopevnostních nití z polyesterů a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. K růstu nákladů na energii a k inflaci, jak uvedl žadatel, však došlo až po skončení OŠ. Uživatelé podrobně neuvedli, že by k tomuto vývoji došlo během OŠ. Komise proto tento argument zamítla. |
| --- | --- |

(242)

V reakci na připomínky žadatele týkající se vývoje po OŠ několik uživatelů spolu se sdružením uživatelů tvrdilo, že rostoucí náklady na energii a inflační krize narušují příčinnou souvislost mezi dovozem čínských vysokopevnostních nití z polyesterů a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. K růstu nákladů na energii a k inflaci, jak uvedl žadatel, však došlo až po skončení OŠ. Uživatelé podrobně neuvedli, že by k tomuto vývoji došlo během OŠ. Komise proto tento argument zamítla.

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (243) | Existuje jasná časová shoda mezi významným objemem dovozu společnosti Hailide z Číny a zhoršením situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(243)

Existuje jasná časová shoda mezi významným objemem dovozu společnosti Hailide z Číny a zhoršením situace výrobního odvětví Unie.

| (244) | Komise rovněž prošetřila další faktory újmy a nezjistila žádný další faktor, který by narušil příčinnou souvislost mezi vývozem společnosti Hailide z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by již neexistoval skutečný a podstatný vztah mezi dovozem od společnosti Hailide a zjištěnou újmou. |
| --- | --- |

(244)

Komise rovněž prošetřila další faktory újmy a nezjistila žádný další faktor, který by narušil příčinnou souvislost mezi vývozem společnosti Hailide z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by již neexistoval skutečný a podstatný vztah mezi dovozem od společnosti Hailide a zjištěnou újmou.

| (245) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že dumpingový vývoz společnosti Hailide z Číny podstatně přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a že žádné jiné faktory, ať už posuzované jednotlivě či společně, nenarušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým vývozem společnosti Hailide a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(245)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že dumpingový vývoz společnosti Hailide z Číny podstatně přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie a že žádné jiné faktory, ať už posuzované jednotlivě či společně, nenarušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým vývozem společnosti Hailide a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

6.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

ÚROVEŇ OPATŘENÍ

| (246) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla (posuzovaných v bodě 7 níže), by měla být uložena konečná opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(246)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla (posuzovaných v bodě 7 níže), by měla být uložena konečná opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (247) | Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(247)

Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie.

6.1.   Rozpětí újmy

Rozpětí újmy

| (248) | Komise nejprve určila výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie. V tomto případě by újma byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady, včetně nákladů vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí a jejich protokolů, jichž je Unie smluvní stranou, a úmluv MOP uvedených v příloze Ia základního nařízení, a dokázalo dosáhnout přiměřeného zisku („cílový zisk“) prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a 2d základního nařízení. |
| --- | --- |

(248)

Komise nejprve určila výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie. V tomto případě by újma byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady, včetně nákladů vyplývajících z mnohostranných dohod o životním prostředí a jejich protokolů, jichž je Unie smluvní stranou, a úmluv MOP uvedených v příloze Ia základního nařízení, a dokázalo dosáhnout přiměřeného zisku („cílový zisk“) prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a 2d základního nařízení.

| (249) | V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země a míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Komise analyzovala zisky, kterých dosahovali výrobci v Unii zařazení do vzorku před zvýšením dovozu z Číny. Toto rozpětí však bylo nižší než minimální rozpětí 6 % požadované v čl. 7 odst. 2c základního nařízení. Proto bylo toto rozpětí nahrazeno hodnotou 6 % požadovanou podle čl. 7 odst. 2c základního nařízení. |
| --- | --- |

(249)

V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země a míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Komise analyzovala zisky, kterých dosahovali výrobci v Unii zařazení do vzorku před zvýšením dovozu z Číny. Toto rozpětí však bylo nižší než minimální rozpětí 6 % požadované v čl. 7 odst. 2c základního nařízení. Proto bylo toto rozpětí nahrazeno hodnotou 6 % požadovanou podle čl. 7 odst. 2c základního nařízení.

| (250) | Nebyla vznesena žádná tvrzení, že by úroveň investic, výzkumu a vývoje a inovací výrobního odvětví Unie během posuzovaného období byla za běžných podmínek hospodářské soutěže vyšší. |
| --- | --- |

(250)

Nebyla vznesena žádná tvrzení, že by úroveň investic, výzkumu a vývoje a inovací výrobního odvětví Unie během posuzovaného období byla za běžných podmínek hospodářské soutěže vyšší.

| (251) | Jednomu výrobci v EU zařazenému do vzorku (společnost Glanzstoff) se podařilo prokázat existenci budoucích nákladů na dosažení souladu ve smyslu čl. 7 odst. 2d základního nařízení. K cílovým cenám tohoto výrobce byla připočtena částka ve výši 6,6 EUR/t, aby se zohlednily dodatečné náklady na ochranu životního prostředí během období uplatňování opatření. Tato částka představuje pro společnost Glanzstoff méně než 1 % průměrných výrobních nákladů na jednu tunu. |
| --- | --- |

(251)

Jednomu výrobci v EU zařazenému do vzorku (společnost Glanzstoff) se podařilo prokázat existenci budoucích nákladů na dosažení souladu ve smyslu čl. 7 odst. 2d základního nařízení. K cílovým cenám tohoto výrobce byla připočtena částka ve výši 6,6 EUR/t, aby se zohlednily dodatečné náklady na ochranu životního prostředí během období uplatňování opatření. Tato částka představuje pro společnost Glanzstoff méně než 1 % průměrných výrobních nákladů na jednu tunu.

| (252) | Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to použitím cílového ziskového rozpětí ve výši 6 % na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření. |
| --- | --- |

(252)

Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to použitím cílového ziskového rozpětí ve výši 6 % na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.

| (253) | Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila pro jednotlivé typy výrobku na základě porovnání vážené průměrné vývozní ceny společnosti Hailide, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na volném trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání byl vyjádřen jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. Výsledné rozpětí průměrného cenového podbízení při poskytnutí konečných informací činilo 39 %. |
| --- | --- |

(253)

Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila pro jednotlivé typy výrobku na základě porovnání vážené průměrné vývozní ceny společnosti Hailide, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na volném trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání byl vyjádřen jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. Výsledné rozpětí průměrného cenového podbízení při poskytnutí konečných informací činilo 39 %.

| (254) | V odpovědi na poskytnutí konečných informací společnost Hailide uvedla řadu konkrétních tvrzení týkajících se prodejů na vývoz prostřednictvím dovozce společnosti Hailide v Unii, který je se společností Hailide ve spojení, jak se podrobně uvádí v bodě 2.6 výše. Komise dále zaznamenala a opravila administrativní chybu v zaokrouhlení údajů týkajících se rozpětí újmy. V důsledku toho došlo k přepočtení rozpětí újmy společnosti Hailide i podbízení. Komise zjistila, že přepočtení nemělo na podbízení žádný podstatný vliv. Revidované výpočty byly předmětem dodatečného poskytnutí informací. |
| --- | --- |

(254)

V odpovědi na poskytnutí konečných informací společnost Hailide uvedla řadu konkrétních tvrzení týkajících se prodejů na vývoz prostřednictvím dovozce společnosti Hailide v Unii, který je se společností Hailide ve spojení, jak se podrobně uvádí v bodě 2.6 výše. Komise dále zaznamenala a opravila administrativní chybu v zaokrouhlení údajů týkajících se rozpětí újmy. V důsledku toho došlo k přepočtení rozpětí újmy společnosti Hailide i podbízení. Komise zjistila, že přepočtení nemělo na podbízení žádný podstatný vliv. Revidované výpočty byly předmětem dodatečného poskytnutí informací.

| (255) | Konečná úroveň pro odstranění újmy je proto tato:







  Země | Společnost | Konečné rozpětí újmy (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Čína | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 38,7 |

(255)

Konečná úroveň pro odstranění újmy je proto tato:

Země

Společnost

Konečné rozpětí újmy (v %)

Čína

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

38,7

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (256) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení zájmů všech různých účastníků, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(256)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení zájmů všech různých účastníků, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (257) | Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie vzniká podstatná újma vlivem účinků dumpingového dovozu společnosti Hailide z Číny, který se podbízí vůči cenám výrobního odvětví Unie a který rovněž stupňuje cenový tlak ze strany čínských vývozců, kteří již podléhají clu. Výrobní odvětví Unie tak nemělo možnost plně těžit z uložení antidumpingových cel vůči Číně. |
| --- | --- |

(257)

Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie vzniká podstatná újma vlivem účinků dumpingového dovozu společnosti Hailide z Číny, který se podbízí vůči cenám výrobního odvětví Unie a který rovněž stupňuje cenový tlak ze strany čínských vývozců, kteří již podléhají clu. Výrobní odvětví Unie tak nemělo možnost plně těžit z uložení antidumpingových cel vůči Číně.

| (258) | Výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z rozšíření stávajících opatření na společnost Hailide, které by pravděpodobně zabránilo dalšímu nárůstu dovozu z Číny za velmi nízké ceny. Bez opatření bude společnost Hailide i nadále prodávat vysokopevnostní nitě z polyesterů na trhu Unie za dumpingové ceny, bránit výrobnímu odvětví Unie v prodeji vysokopevnostních nití z polyesterů za přiměřené ceny, a působit tak výrobnímu odvětví Unie další podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(258)

Výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z rozšíření stávajících opatření na společnost Hailide, které by pravděpodobně zabránilo dalšímu nárůstu dovozu z Číny za velmi nízké ceny. Bez opatření bude společnost Hailide i nadále prodávat vysokopevnostní nitě z polyesterů na trhu Unie za dumpingové ceny, bránit výrobnímu odvětví Unie v prodeji vysokopevnostních nití z polyesterů za přiměřené ceny, a působit tak výrobnímu odvětví Unie další podstatnou újmu.

7.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (259) | Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci stávajícího šetření nespolupracovali. |
| --- | --- |

(259)

Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci stávajícího šetření nespolupracovali.

| (260) | Komise dospěla k závěru, že z pozice dovozců, kteří nejsou ve spojení, nevyplývají žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření vůči společnosti Hailide. |
| --- | --- |

(260)

Komise dospěla k závěru, že z pozice dovozců, kteří nejsou ve spojení, nevyplývají žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření vůči společnosti Hailide.

7.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (261) | Existuje několik hlavních skupin uživatelů vysokopevnostních nití z polyesterů: výrobci pneumatik, na které připadá odhadem 50 % poptávky po vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii, a výrobci technických tkanin, pásků, popruhů, řemenů, lan a pásů, na které rovněž připadá přibližně 50 % poptávky po vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii. Technické tkaniny, popruhy, řemeny, lana a pásy se používají v automobilovém průmyslu, při zvedání, zajišťování dopravy a pro různá použití ve strojních zařízeních. |
| --- | --- |

(261)

Existuje několik hlavních skupin uživatelů vysokopevnostních nití z polyesterů: výrobci pneumatik, na které připadá odhadem 50 % poptávky po vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii, a výrobci technických tkanin, pásků, popruhů, řemenů, lan a pásů, na které rovněž připadá přibližně 50 % poptávky po vysokopevnostních nitích z polyesterů v Unii. Technické tkaniny, popruhy, řemeny, lana a pásy se používají v automobilovém průmyslu, při zvedání, zajišťování dopravy a pro různá použití ve strojních zařízeních.

| (262) | Po zahájení řízení bylo kontaktováno a vyzváno ke spolupráci 64 známých uživatelů a sdružení uživatelů v Unii. Po zahájení šetření se přihlásilo pět uživatelů spolu se sdružením uživatelů. Uživatelé, kteří se přihlásili, spadají do segmentu výrobců technických tkanin, pásků, popruhů, řemenů, lan a pásů. Zúčastnění uživatelé představují 10 % spotřeby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Ze segmentu výrobců pneumatik se nepřihlásil žádný uživatel. |
| --- | --- |

(262)

Po zahájení řízení bylo kontaktováno a vyzváno ke spolupráci 64 známých uživatelů a sdružení uživatelů v Unii. Po zahájení šetření se přihlásilo pět uživatelů spolu se sdružením uživatelů. Uživatelé, kteří se přihlásili, spadají do segmentu výrobců technických tkanin, pásků, popruhů, řemenů, lan a pásů. Zúčastnění uživatelé představují 10 % spotřeby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Ze segmentu výrobců pneumatik se nepřihlásil žádný uživatel.

| (263) | Na dotazník neodpověděl žádný uživatel vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných společností Hailide. Sdružení uživatelů společně s pěti uživateli vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných společností Hailide však poskytlo informace o finančním dopadu rozšíření cel na společnost Hailide a o potřebě stability dodávek. |
| --- | --- |

(263)

Na dotazník neodpověděl žádný uživatel vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných společností Hailide. Sdružení uživatelů společně s pěti uživateli vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných společností Hailide však poskytlo informace o finančním dopadu rozšíření cel na společnost Hailide a o potřebě stability dodávek.

| (264) | Po poskytnutí konečných informací vyjádřili své připomínky k poskytnutí konečných informací deset uživatelů, sdružení uživatelů a rovněž jeden integrovaný výrobce, který také vyrábí tkané textilie, a vyslovili se proti záměru Komise uložit antidumpingová cla na vysokopevnostní nitě z polyesterů od společnosti Hailide. |
| --- | --- |

(264)

Po poskytnutí konečných informací vyjádřili své připomínky k poskytnutí konečných informací deset uživatelů, sdružení uživatelů a rovněž jeden integrovaný výrobce, který také vyrábí tkané textilie, a vyslovili se proti záměru Komise uložit antidumpingová cla na vysokopevnostní nitě z polyesterů od společnosti Hailide.

| (265) | Několik uživatelů společně se sdružením uživatelů tvrdilo, že analýza Komise je založena na neúplných skutečnostech, neboť Komise ignorovala údaje poskytnuté uživatelskými společnostmi, jimiž jsou MSP, navzdory jejich nabídce, že jejich údaje budou na místě nebo na dálku ověřeny. |
| --- | --- |

(265)

Několik uživatelů společně se sdružením uživatelů tvrdilo, že analýza Komise je založena na neúplných skutečnostech, neboť Komise ignorovala údaje poskytnuté uživatelskými společnostmi, jimiž jsou MSP, navzdory jejich nabídce, že jejich údaje budou na místě nebo na dálku ověřeny.

| (266) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Jak je vidět v následujících oddílech, Komise ve skutečnosti zohlednila při analyzování zájmu Unie podání všech uživatelů, a to i přesto, že některé zvláštní údaje byly předloženy během slyšení 64 dnů po uplynutí lhůty, přičemž některé další údaje byly doplněny sedm měsíců po uplynutí lhůty, a tedy příliš pozdě na to, aby mohly být ověřeny. Komise informovala strany o uplynutí lhůty již v okamžiku, kdy dva měsíce po uplynutí lhůty žádaly o povolení opožděného podání dotazníku. |
| --- | --- |

(266)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Jak je vidět v následujících oddílech, Komise ve skutečnosti zohlednila při analyzování zájmu Unie podání všech uživatelů, a to i přesto, že některé zvláštní údaje byly předloženy během slyšení 64 dnů po uplynutí lhůty, přičemž některé další údaje byly doplněny sedm měsíců po uplynutí lhůty, a tedy příliš pozdě na to, aby mohly být ověřeny. Komise informovala strany o uplynutí lhůty již v okamžiku, kdy dva měsíce po uplynutí lhůty žádaly o povolení opožděného podání dotazníku.

7.3.1.   
  Finanční dopad

Finanční dopad

| (267) | Sdružení uživatelů společně s pěti uživateli vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných společností Hailide předložili stanovisko, že výše stávajících cel uložených ostatním čínským vývozcům, která se pohybuje v rozmezí od 5,1 % do 9,8 %, představuje správnou rovnováhu mezi zájmy výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů v EU a uživatelských odvětví. Z tohoto důvodu by uživatelské výrobní odvětví mohlo pokračování opatření na původní úrovni absorbovat. Ačkoli společnost Hailide v minulosti clu nepodléhala, clo ve výši 6,9 % na dovoz společnosti Hailide je na úrovni cel, která byla dříve uložena ostatním čínským vývozcům. Komise proto dospěla k závěru, že z finančního hlediska neexistuje žádný přesvědčivý důvod proti uložení cla na dovoz společnosti Hailide ve výši 6,9 %. |
| --- | --- |

(267)

Sdružení uživatelů společně s pěti uživateli vysokopevnostních nití z polyesterů vyráběných společností Hailide předložili stanovisko, že výše stávajících cel uložených ostatním čínským vývozcům, která se pohybuje v rozmezí od 5,1 % do 9,8 %, představuje správnou rovnováhu mezi zájmy výrobců vysokopevnostních nití z polyesterů v EU a uživatelských odvětví. Z tohoto důvodu by uživatelské výrobní odvětví mohlo pokračování opatření na původní úrovni absorbovat. Ačkoli společnost Hailide v minulosti clu nepodléhala, clo ve výši 6,9 % na dovoz společnosti Hailide je na úrovni cel, která byla dříve uložena ostatním čínským vývozcům. Komise proto dospěla k závěru, že z finančního hlediska neexistuje žádný přesvědčivý důvod proti uložení cla na dovoz společnosti Hailide ve výši 6,9 %.

| (268) | Po poskytnutí konečných informací deset uživatelů, sdružení uživatelů a rovněž integrovaný výrobce namítli, že dodatečné zvýšení nákladů plynoucí z cel u jejich hlavní suroviny dále oslabí jejich konkurenční postavení jakožto výrobců sídlících v EU. Uvedli četné příklady nabídek, kteří čínští výrobci navazujících výrobků vyrobených za použití vysokopevnostních nití z polyesterů předložili evropským zákazníkům, přičemž jejich ceny byly velice blízko ceně vysokopevnostních nití z polyesterů po připočtení navrhovaných cel, nebo byly dokonce pod touto cenou. Tvrdili, že největším problémem antidumpingových cel u vysokopevnostních nití z polyesterů od společnosti Hailide je to, že tato cla nejsou rozšířena na navazující výrobky, jako jsou tkaniny, popruhy, upínací pásy, kulaté smyčky a vázací popruhy. |
| --- | --- |

(268)

Po poskytnutí konečných informací deset uživatelů, sdružení uživatelů a rovněž integrovaný výrobce namítli, že dodatečné zvýšení nákladů plynoucí z cel u jejich hlavní suroviny dále oslabí jejich konkurenční postavení jakožto výrobců sídlících v EU. Uvedli četné příklady nabídek, kteří čínští výrobci navazujících výrobků vyrobených za použití vysokopevnostních nití z polyesterů předložili evropským zákazníkům, přičemž jejich ceny byly velice blízko ceně vysokopevnostních nití z polyesterů po připočtení navrhovaných cel, nebo byly dokonce pod touto cenou. Tvrdili, že největším problémem antidumpingových cel u vysokopevnostních nití z polyesterů od společnosti Hailide je to, že tato cla nejsou rozšířena na navazující výrobky, jako jsou tkaniny, popruhy, upínací pásy, kulaté smyčky a vázací popruhy.

| (269) | Po poskytnutí konečných informací žadatelé rovněž tvrdili, že hlavní zdroje obav uživatelů souvisejí s nespravedlivou hospodářskou soutěží, které jsou vystaveni ze strany Číny na navazujících trzích. Tyto obavy by se mohly ještě zhoršit v případě, že by byla uložena antidumpingová cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů od společnosti Hailide. Na druhou stranu uživatelé opakovaně uváděli, že nejsou proti prodloužení původních antidumpingových opatření, jejichž rozpětí činilo 5,1 % až 9,8 %. |
| --- | --- |

(269)

Po poskytnutí konečných informací žadatelé rovněž tvrdili, že hlavní zdroje obav uživatelů souvisejí s nespravedlivou hospodářskou soutěží, které jsou vystaveni ze strany Číny na navazujících trzích. Tyto obavy by se mohly ještě zhoršit v případě, že by byla uložena antidumpingová cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů od společnosti Hailide. Na druhou stranu uživatelé opakovaně uváděli, že nejsou proti prodloužení původních antidumpingových opatření, jejichž rozpětí činilo 5,1 % až 9,8 %.

| (270) | Za účelem vyřešení problému nespravedlivé hospodářské soutěže u navazujících výrobků pět uživatelů společně se sdružením uživatelů požádalo Komisi o rozšíření cel na vysokopevnostní nitě z polyesterů obsažené v dovážených upínacích popruzích a požárních hadicích. Poukázali na nařízení Komise o ocelových stožárech pro větrné elektrárny z Číny (92), ve kterém se antidumpingové clo použilo nejen na větrné elektrárny, ale také na větrné turbíny, které zahrnují ocelové stožáry pro větrné elektrárny. |
| --- | --- |

(270)

Za účelem vyřešení problému nespravedlivé hospodářské soutěže u navazujících výrobků pět uživatelů společně se sdružením uživatelů požádalo Komisi o rozšíření cel na vysokopevnostní nitě z polyesterů obsažené v dovážených upínacích popruzích a požárních hadicích. Poukázali na nařízení Komise o ocelových stožárech pro větrné elektrárny z Číny (92), ve kterém se antidumpingové clo použilo nejen na větrné elektrárny, ale také na větrné turbíny, které zahrnují ocelové stožáry pro větrné elektrárny.

92

| (271) | Za prvé, Komise připouští, že konkurence ze strany čínských vývozců navazujících výrobků omezuje možnost uživatelů zvýšit ceny a přenést dodatečné náklady plynoucí ze zvýšených cel. Nicméně potenciální nespravedlivá hospodářská soutěž na úrovni uživatelů nemůže sama o sobě představovat přesvědčivý důvod k tomu, aby nebyl řešen dumping působící újmu zjištěný na předcházejícím trhu. Ačkoli uživatelé prokázali, že zvýšená cla u vysokopevnostních nití z polyesterů způsobují konkurenční nevýhodu vůči čínským výrobcům stejného navazujícího výrobku, uvedli rovněž, že ochrany proti tomuto dovozu navazujících výrobků by mohlo být dosaženo antidumpingovými cly uloženými na tyto výrobky. Neprokázali, že pro uživatelské odvětví není proveditelné podat stížnost, aby bylo zahájeno šetření proti potenciálně dumpingovému dovozu tkanin nebo jiných vedlejších výrobků na bázi vysokopevnostních nití z polyesterů. |
| --- | --- |

(271)

Za prvé, Komise připouští, že konkurence ze strany čínských vývozců navazujících výrobků omezuje možnost uživatelů zvýšit ceny a přenést dodatečné náklady plynoucí ze zvýšených cel. Nicméně potenciální nespravedlivá hospodářská soutěž na úrovni uživatelů nemůže sama o sobě představovat přesvědčivý důvod k tomu, aby nebyl řešen dumping působící újmu zjištěný na předcházejícím trhu. Ačkoli uživatelé prokázali, že zvýšená cla u vysokopevnostních nití z polyesterů způsobují konkurenční nevýhodu vůči čínským výrobcům stejného navazujícího výrobku, uvedli rovněž, že ochrany proti tomuto dovozu navazujících výrobků by mohlo být dosaženo antidumpingovými cly uloženými na tyto výrobky. Neprokázali, že pro uživatelské odvětví není proveditelné podat stížnost, aby bylo zahájeno šetření proti potenciálně dumpingovému dovozu tkanin nebo jiných vedlejších výrobků na bázi vysokopevnostních nití z polyesterů.

| (272) | Antidumpingová cla ve výši 6,9 % uložená na vysokopevnostní nitě z polyesterů od společnosti Hailide jsou na spodní hranici cel, která již byla uložena jiným čínským vyvážejícím výrobcům. Uživatelé několikrát tvrdili, že původní úroveň cel nastolila přiměřenou rovnováhu mezi různými zájmy. Uživatelé měli dále možnost zajistit dodávky z jiných třetích zemí, například z Jižní Koreje, Tchaj-wanu a Vietnamu, které zvyšují jejich výrobní kapacitu. |
| --- | --- |

(272)

Antidumpingová cla ve výši 6,9 % uložená na vysokopevnostní nitě z polyesterů od společnosti Hailide jsou na spodní hranici cel, která již byla uložena jiným čínským vyvážejícím výrobcům. Uživatelé několikrát tvrdili, že původní úroveň cel nastolila přiměřenou rovnováhu mezi různými zájmy. Uživatelé měli dále možnost zajistit dodávky z jiných třetích zemí, například z Jižní Koreje, Tchaj-wanu a Vietnamu, které zvyšují jejich výrobní kapacitu.

| (273) | Pokud jde o návrh rozšířit opatření na vysokopevnostní nitě z polyesterů začleněné do navazujících výrobků, Komise poznamenala, že na rozdíl od případu ocelových stožárů pro větrné elektrárny nebyly výrobky, na které by se cla rozšířila, zahrnuty do definice výrobku v rámci tohoto šetření. V případě ocelových stožárů pro větrné elektrárny totiž definice dotčeného výrobku již zahrnovala stožáry dovážené jako součásti větrných turbín: „Dotčeným výrobkem jsou určité komerční („utility scale“) ocelové stožáry pro větrné elektrárny, [...], v současnosti kódů KN ex 7308 20 00 (kód TARIC 7308200011) a ex 7308 90 98 (kód TARIC 7308909811),
  a jsou-li dováženy jako součást větrné turbíny
  , v současnosti kódů KN ex 8502 31 00, ...“. Komise v zásadě nemůže uložit cla u výrobku, který nespadá do rozsahu šetření. V tomto případě se Komise konkrétně domnívala, že množství možných úprav zahrnutých pod navrhované kódy KN by rozšířilo použití cel mimo rozsah šetření. |
| --- | --- |

(273)

Pokud jde o návrh rozšířit opatření na vysokopevnostní nitě z polyesterů začleněné do navazujících výrobků, Komise poznamenala, že na rozdíl od případu ocelových stožárů pro větrné elektrárny nebyly výrobky, na které by se cla rozšířila, zahrnuty do definice výrobku v rámci tohoto šetření. V případě ocelových stožárů pro větrné elektrárny totiž definice dotčeného výrobku již zahrnovala stožáry dovážené jako součásti větrných turbín: „Dotčeným výrobkem jsou určité komerční („utility scale“) ocelové stožáry pro větrné elektrárny, [...], v současnosti kódů KN ex 7308 20 00 (kód TARIC 7308200011) a ex 7308 90 98 (kód TARIC 7308909811),
  a jsou-li dováženy jako součást větrné turbíny
  , v současnosti kódů KN ex 8502 31 00, ...“. Komise v zásadě nemůže uložit cla u výrobku, který nespadá do rozsahu šetření. V tomto případě se Komise konkrétně domnívala, že množství možných úprav zahrnutých pod navrhované kódy KN by rozšířilo použití cel mimo rozsah šetření.

Dotčeným výrobkem jsou určité komerční („utility scale“) ocelové stožáry pro větrné elektrárny, [...], v současnosti kódů KN ex 7308 20 00 (kód TARIC 7308200011) a ex 7308 90 98 (kód TARIC 7308909811),

a jsou-li dováženy jako součást větrné turbíny

, v současnosti kódů KN ex 8502 31 00, ...

| (274) | Komise tudíž zjistila, že žádost uživatelů by rozšířila rozsah šetření nad rámec žádosti. Proto byla žádost zamítnuta. |
| --- | --- |

(274)

Komise tudíž zjistila, že žádost uživatelů by rozšířila rozsah šetření nad rámec žádosti. Proto byla žádost zamítnuta.

| (275) | Komise tak potvrdila svůj původní postoj. |
| --- | --- |

(275)

Komise tak potvrdila svůj původní postoj.

7.3.2.   
  Stabilita dodávek

Stabilita dodávek

| (276) | Uživatelé rovněž poukázali na nedostatečnou kapacitu výrobců v Unii. Spotřeba vysokopevnostních nití z polyesterů v EU činila v OŠ 230 000 tun, což je o 73 % více než výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která činí pouze 134 000 tun. To svědčí o celkové potřebě dovozu. |
| --- | --- |

(276)

Uživatelé rovněž poukázali na nedostatečnou kapacitu výrobců v Unii. Spotřeba vysokopevnostních nití z polyesterů v EU činila v OŠ 230 000 tun, což je o 73 % více než výrobní kapacita výrobního odvětví Unie, která činí pouze 134 000 tun. To svědčí o celkové potřebě dovozu.

| (277) | Po skončení OŠ v roce 2022 navíc několik výrobců v Unii dočasně omezilo nebo zcela zastavilo výrobu v reakci na obtížnou situaci způsobenou dumpingovým dovozem a také dočasným zvýšením cen energie v Evropě. Tato situace však nastala po období šetření a jednalo se pouze o dočasné opatření. V této fázi nic nenasvědčuje tomu, že by dočasné snížení kapacity mělo mít dlouhodobý charakter, tím spíše, že náklady na energie mezitím již výrazně poklesly. |
| --- | --- |

(277)

Po skončení OŠ v roce 2022 navíc několik výrobců v Unii dočasně omezilo nebo zcela zastavilo výrobu v reakci na obtížnou situaci způsobenou dumpingovým dovozem a také dočasným zvýšením cen energie v Evropě. Tato situace však nastala po období šetření a jednalo se pouze o dočasné opatření. V této fázi nic nenasvědčuje tomu, že by dočasné snížení kapacity mělo mít dlouhodobý charakter, tím spíše, že náklady na energie mezitím již výrazně poklesly.

| (278) | Všichni spolupracující uživatelé tvrdili, že takovou jakost vysokopevnostních nití z polyesterů, jaká se používá v jejich výrobcích, poskytuje jejich segmentu pouze jeden výrobce v Unii, zatímco ostatní výrobci v Unii se do značné míry zaměřují na dodávky pro odvětví výroby pneumatik nebo jsou integrovanými konkurenty. Uživatelé dále tvrdili, že ostatní třetí země buď vyrábějí drahé specializované jakosti, jako například Jižní Korea, nebo nenabízejí dostatečnou kapacitu či kvalitu, s výjimkou Vietnamu. |
| --- | --- |

(278)

Všichni spolupracující uživatelé tvrdili, že takovou jakost vysokopevnostních nití z polyesterů, jaká se používá v jejich výrobcích, poskytuje jejich segmentu pouze jeden výrobce v Unii, zatímco ostatní výrobci v Unii se do značné míry zaměřují na dodávky pro odvětví výroby pneumatik nebo jsou integrovanými konkurenty. Uživatelé dále tvrdili, že ostatní třetí země buď vyrábějí drahé specializované jakosti, jako například Jižní Korea, nebo nenabízejí dostatečnou kapacitu či kvalitu, s výjimkou Vietnamu.

| (279) | Vývoz z Vietnamu během OŠ představoval podíl na trhu Unie ve výši 5 %. Přesto však objem vietnamského dovozu dosáhl pouhých 12 000 tun a pokrývá tak pouze zlomek dovozu potřebného k uspokojení poptávky na trhu Unie. Komise proto konstatovala, že k zajištění stability nabídky na trhu Unie je dovoz z Číny obecně potřebný. |
| --- | --- |

(279)

Vývoz z Vietnamu během OŠ představoval podíl na trhu Unie ve výši 5 %. Přesto však objem vietnamského dovozu dosáhl pouhých 12 000 tun a pokrývá tak pouze zlomek dovozu potřebného k uspokojení poptávky na trhu Unie. Komise proto konstatovala, že k zajištění stability nabídky na trhu Unie je dovoz z Číny obecně potřebný.

| (280) | Komise v předchozím oddíle dospěla k závěru, že clo na dovoz společnosti Hailide ve výši 6,9 % se pohybuje v rámci úrovně cel, která by mohla být uživateli absorbována. Proto tato výše cla nebude mít na další dodávky z Číny prohibitivní účinek, zejména s ohledem na skutečnost, že uživatelé mají stále možnost volby vyvážejícího výrobce s nižší úrovní cla. Uložení cla na dovoz společnosti Hailide tudíž stabilitu dodávek neohrozí. |
| --- | --- |

(280)

Komise v předchozím oddíle dospěla k závěru, že clo na dovoz společnosti Hailide ve výši 6,9 % se pohybuje v rámci úrovně cel, která by mohla být uživateli absorbována. Proto tato výše cla nebude mít na další dodávky z Číny prohibitivní účinek, zejména s ohledem na skutečnost, že uživatelé mají stále možnost volby vyvážejícího výrobce s nižší úrovní cla. Uložení cla na dovoz společnosti Hailide tudíž stabilitu dodávek neohrozí.

| (281) | Komise proto dospěla k závěru, že zájem uživatelů na stabilitě dodávek není závažným důvodem proti uložení opatření. |
| --- | --- |

(281)

Komise proto dospěla k závěru, že zájem uživatelů na stabilitě dodávek není závažným důvodem proti uložení opatření.

7.3.3.   
  Riziko převedení výrobních kapacit mimo EU

Riziko převedení výrobních kapacit mimo EU

| (282) | Několik uživatelů a integrovaný výrobce zdůraznili význam odvětví tkaní a potahování vysokopevnostních nití z polyesterů pro pracovní trh a skutečnost, že zvýšená cla uložená na vysokopevnostní nitě z polyesterů mohou vést k převedení výrobních kapacit mimo EU. Integrovaný výrobce namítal, že pracovní sílu v EU zapojenou do výroby navazujících výrobků vyráběných z vysokopevnostních nití z polyesterů tvoří přibližně 100 000 zkušených pracovníků. |
| --- | --- |

(282)

Několik uživatelů a integrovaný výrobce zdůraznili význam odvětví tkaní a potahování vysokopevnostních nití z polyesterů pro pracovní trh a skutečnost, že zvýšená cla uložená na vysokopevnostní nitě z polyesterů mohou vést k převedení výrobních kapacit mimo EU. Integrovaný výrobce namítal, že pracovní sílu v EU zapojenou do výroby navazujících výrobků vyráběných z vysokopevnostních nití z polyesterů tvoří přibližně 100 000 zkušených pracovníků.

| (283) | Komise uznala, že odvětví tkaní a potahování vysokopevnostních nití z polyesterů je významným zaměstnavatelem na pracovním trhu EU. Jak se však uvádí ve 272. a 274. bodě odůvodnění, clo uložené na dovoz společnosti Hailide ve výši 6,9 % se pohybuje v rámci úrovně cel, která by mohla být uživateli absorbována. Komise tudíž došla k závěru, že argument možného převedení výrobních kapacit nepředstavuje přesvědčivý důvod proti uložení cel na vysokopevnostní nitě z polyesterů od společnosti Hailide. Navíc nebyly poskytnuty žádné konkrétní důkazy, které by doložily tato tvrzení. |
| --- | --- |

(283)

Komise uznala, že odvětví tkaní a potahování vysokopevnostních nití z polyesterů je významným zaměstnavatelem na pracovním trhu EU. Jak se však uvádí ve 272. a 274. bodě odůvodnění, clo uložené na dovoz společnosti Hailide ve výši 6,9 % se pohybuje v rámci úrovně cel, která by mohla být uživateli absorbována. Komise tudíž došla k závěru, že argument možného převedení výrobních kapacit nepředstavuje přesvědčivý důvod proti uložení cel na vysokopevnostní nitě z polyesterů od společnosti Hailide. Navíc nebyly poskytnuty žádné konkrétní důkazy, které by doložily tato tvrzení.

7.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (284) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby nebyla na čínský vývoz vysokopevnostních nití z polyesterů od společnosti Hailide uložena cla. |
| --- | --- |

(284)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud jde o zájem Unie, neexistují žádné přesvědčivé důvody, aby nebyla na čínský vývoz vysokopevnostních nití z polyesterů od společnosti Hailide uložena cla.

| (285) | Po poskytnutí uvedených stanovisek uživatelů, sdružení uživatelů a jednoho integrovaného výrobce Komise potvrdila své posouzení. |
| --- | --- |

(285)

Po poskytnutí uvedených stanovisek uživatelů, sdružení uživatelů a jednoho integrovaného výrobce Komise potvrdila své posouzení.

8.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (286) | Konečná antidumpingová opatření by měla být na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny do Unie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(286)

Konečná antidumpingová opatření by měla být na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny do Unie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.

| (287) | Na základě výše uvedených skutečností by konečné sazby antidumpingového cla vyjádřené na základě ceny CIF s dodáním na hranici Unie před proclením měly být následující:








  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Konečné antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 6,9  % | 38,7  % | 6,9  % |

(287)

Na základě výše uvedených skutečností by konečné sazby antidumpingového cla vyjádřené na základě ceny CIF s dodáním na hranici Unie před proclením měly být následující:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Konečné antidumpingové clo

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

6,9  %

38,7  %

6,9  %

| (288) | Sazba antidumpingového cla pro jednotlivou společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění tohoto šetření. Odráží proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o danou společnost. Tato celní sazba je použitelná výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenou právnickou osobou. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s touto konkrétně uvedenou společností, se vztahují celní sazby uvedené v článku 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/934 ze dne 11. května o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (93). |
| --- | --- |

(288)

Sazba antidumpingového cla pro jednotlivou společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění tohoto šetření. Odráží proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o danou společnost. Tato celní sazba je použitelná výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenou právnickou osobou. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s touto konkrétně uvedenou společností, se vztahují celní sazby uvedené v článku 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/934 ze dne 11. května o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (93).

93

| (289) | Aby se minimalizovalo riziko obcházení, musí společnost, na niž se vztahuje individuální antidumpingové clo, předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 4 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ podle článku 1 prováděcího nařízení (EU) 2023/934. |
| --- | --- |

(289)

Aby se minimalizovalo riziko obcházení, musí společnost, na niž se vztahuje individuální antidumpingové clo, předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 4 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“ podle článku 1 prováděcího nařízení (EU) 2023/934.

| (290) | I když je předložení takové faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že jim je předložena faktura, která splňuje všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 4 tohoto nařízení, provést obvyklé kontroly a mohou si stejně jako v ostatních případech vyžádat další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti prohlášení a pro zajištění toho, že použití individuální celní sazby je odůvodněné a v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(290)

I když je předložení takové faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že jim je předložena faktura, která splňuje všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 4 tohoto nařízení, provést obvyklé kontroly a mohou si stejně jako v ostatních případech vyžádat další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti prohlášení a pro zajištění toho, že použití individuální celní sazby je odůvodněné a v souladu s celními předpisy.

| (291) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění individuální antidumpingové celní sazby. Tato žádost musí být předložena Komisi (94). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(291)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění individuální antidumpingové celní sazby. Tato žádost musí být předložena Komisi (94). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

94

Úředním věstníku Evropské unie

9.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (292) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (95), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(292)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (95), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

95

Úředního věstníku Evropské unie

| (293) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno uložit konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny a vyráběných společností Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta k předložení stanovisek ke sděleným informacím. Připomínky podané zúčastněnými stranami byly řádně zváženy a v náležitých případech byla zjištění patřičně upravena. |
| --- | --- |

(293)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno uložit konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Číny a vyráběných společností Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta k předložení stanovisek ke sděleným informacím. Připomínky podané zúčastněnými stranami byly řádně zváženy a v náležitých případech byla zjištění patřičně upravena.

| (294) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal k opatřením stanoveným v tomto nařízení žádné stanovisko, |
| --- | --- |

(294)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal k opatřením stanoveným v tomto nařízení žádné stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů, neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex (jiných než šicích nití a násobných (skaných) nebo kablovaných nití se zákrutem „Z“, určených k výrobě šicích nití, připravených pro barvení a pro konečnou úpravu, volně navinutých na plastové perforované cívce), pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných společností Zhejiang Hailide New Material Co, Ltd., v současnosti kódu KN ex 5402 20 00 (kód TARIC 5402200010).

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Konečné antidumpingové clo (v %) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 6,9  % | A976 |

Společnost

Konečné antidumpingové clo (v %)

Doplňkový kód TARIC

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

6,9  %

A976

3.   Doplňkový kód TARIC A989 („Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.“) se tímto zrušuje.

4.   Použití individuální celní sazby stanovené pro společnost uvedenou v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (výrobku, který je předmětem šetření) prodaného na vývoz do Evropské unie, na který se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti podle článku 1 prováděcího nařízení (EU) 2023/934.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. května 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. L 315, 1.12.2010, s. 1.

2

(3)  
  Úř. věst. L 49, 25.2.2017, s. 6.

3

(4)  
  Úř. věst. L 167, 30.6.2017, s. 31.

4

(5)  
  Úř. věst. C 87, 23.2.2022, s. 2.

5

(6)  
  Úř. věst. C 248, 30.6.2022, s. 142.

6

(7)  WT/DS295/AB/R, 29. listopadu 2005.

7

(8)  
  Úř. věst. C 248, 30.6.2022, s. 107.

8

(9)  Oznámení o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6).

9

(10)  Commission Staff Working Document, on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (Pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice Čínské lidové republiky pro účely šetření na ochranu obchodu), 20. prosince 2017, SWD(2017) 483 final/2.

10

(11)  Např. 13. stanovisko ke směrnici o průmyslu chemických vláken nebo pětileté plány národního hospodářského a sociálního rozvoje.

11

(12)  14. pětiletý plán rozvoje ropného a chemického průmyslu v provincii Če-ťiang.

12

(13)  Zpráva – kapitola 2, s. 6–7.

13

(14)  Zpráva – kapitola 2, s. 10.

14

(15)  K dispozici na adrese: Ústava Čínské lidové republiky (npc.gov.cn), vyhledáno dne 15. listopadu 2022.

15

(16)  Zpráva – kapitola 2, s. 20–21.

16

(17)  Zpráva – kapitola 3, s. 41, 73–74.

17

(18)  Zpráva – kapitola 6, s. 120–121.

18

(19)  Zpráva – kapitola 6, s. 122–135.

19

(20)  Zpráva – kapitola 7, s. 167–168.

20

(21)  Zpráva – kapitola 8, s. 169–170, 200–201.

21

(22)  Zpráva – kapitola 2, s. 15–16, kapitola 4, s. 50 a 84, kapitola 5, s. 108–109.

22

(23)  Viz: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_51522707507210 (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

23

(24)  Viz například článek 33 stanov Komunistické strany Číny, článek 19 čínského zákona o obchodních společnostech nebo Pokyny pro posílení činnosti Sjednocené fronty v soukromém sektoru pro novou éru vydané Generální kanceláří úřadu Ústředního výboru Komunistické strany Číny v roce 2020.

24

(25)  Viz: cfa.com.cn (vyhledáno dne 21. listopadu 2022).

25

(26)  Zpráva – kapitola 5, s. 100–101.

26

(27)  Zpráva – kapitola 2, s. 26.

27

(28)  Viz například: Blanchette, J. – „
  Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster
  “ (Si Ťin-pchingova hra: Závod o upevnění moci a odvrácení katastrofy); Foreign Affairs, sv. 100, č. 4, červenec/srpen 2021, s. 10–19.

28

Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(29)  Zpráva – kapitola 2, s. 31–32.

29

(30)  K dispozici na adrese: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (vyhledáno dne 15. listopadu 2022).

30

(31)  K dispozici na adrese: www.gov.cn/xinwen/2020-09/15/content_5543685.htm (vyhledáno dne 15. listopadu 2022).

31

(32)  Financial Times (2020) – „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise“ (Komunistická strana Číny prosazuje větší kontrolu nad soukromým podnikem), k dispozici na adrese: https://on.ft.com/3mYxP4j (vyhledáno dne 15. listopadu 2022).

32

(33)  Zpráva – kapitoly 14.1 až 14.3.

33

(34)  Zpráva – kapitola 4, s. 41–42, 83.

34

(35)  K dispozici na adrese: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/yj/art/2022/art_a01b7532a39a41e891d2540da6981d72.html (vyhledáno dne 17. listopadu 2022).

35

(36)  Optimalizace regionálního uspořádání, posílení mezinárodní spolupráce, podpora digitální transformace, odstranění zaostalých výrobních kapacit a fúzí a reorganizací v souladu se zákony a předpisy, kultivace vedoucích podniků, podpora integrace a rozvoje velkých a malých podniků a konsolidace a zvyšování konkurenceschopnosti průmyslu.

36

(37)  Tamtéž, článek II.

37

(38)  K dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (vyhledáno dne 17. listopadu 2022).

38

(39)  Viz kapitola V plánu.

39

(40)  Viz oddíl 2.2.2 plánu.

40

(41)  Viz oddíl 4.1.1 plánu.

41

(42)  Viz oddíl 4.1.3 plánu.

42

(43)  K dispozici na adrese: www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/t20211207_2666343.htm (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

43

(44)  Viz oddíl III.2.5. plánu.

44

(45)  Viz oddíl III.4.1 plánu, který je k dispozici na adrese:

45

https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210707/1162695.shtml (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

(46)  K dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

46

(47)  Viz oddíl III.2.1 plánu.

47

(48)  Viz oddíl plánu, k dispozici na adrese:

48

https://www.zj.gov.cn/art/2021/6/24/art_1229540815_4671249.html (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

(49)  Viz oddíl IV.7 plánu.

49

(50)  K dispozici na adrese: https://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkml/szfwj/qtgw/202108/t20210803_9538603.html (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

50

(51)  Viz oddíl III.1.4 plánu.

51

(52)  Zpráva – kapitola 6, s. 138–149.

52

(53)  Zpráva – kapitola 9, s. 216.

53

(54)  Zpráva – kapitola 9, s. 213–215.

54

(55)  Zpráva – kapitola 9, s. 209–211.

55

(56)  Zpráva – kapitola 13, s. 332–337.

56

(57)  Zpráva – kapitola 13, s. 336.

57

(58)  Zpráva – kapitola 13, s. 337–341.

58

(59)  Zpráva – kapitola 6, s. 114–117.

59

(60)  Zpráva – kapitola 6, s. 119.

60

(61)  Zpráva – kapitola 6, s. 120.

61

(62)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

62

(63)  Viz oficiální politický dokument Čínské komise pro regulaci bankovního a pojišťovacího sektoru (CBIRC) ze dne 28. srpna 2020: Tříletý akční plán pro zlepšení vedení podniků v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví (2020–2022), dostupný na adrese: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (vyhledáno dne 15. listopadu 2022). Plán vyzývá k 
  „dalšímu uplatňování ducha zakotveného v zásadním projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga o postupu reformy správy a řízení společností ve finančním sektoru“
  . Oddíl II tohoto plánu navíc prosazuje podporu organického začlenění vedoucího postavení strany do správy a řízení společností: „
  integraci vedoucího postavení strany do správy a řízení společnosti provedeme systematičtěji, jednotněji a na základě postupů [...] Než představenstvo nebo vrcholové vedení rozhodne o důležitých provozních záležitostech a záležitostech týkajících se vedení, musí je projednat stranický výbor.
  “

63

Tříletý akční plán pro zlepšení vedení podniků v odvětví bankovnictví a pojišťovnictví (2020–2022)

„dalšímu uplatňování ducha zakotveného v zásadním projevu generálního tajemníka Si Ťin-pchinga o postupu reformy správy a řízení společností ve finančním sektoru“

integraci vedoucího postavení strany do správy a řízení společnosti provedeme systematičtěji, jednotněji a na základě postupů [...] Než představenstvo nebo vrcholové vedení rozhodne o důležitých provozních záležitostech a záležitostech týkajících se vedení, musí je projednat stranický výbor.

(64)  Viz Oznámení o metodě hodnocení výkonnosti bank CBIRC, vydané dne 15. prosince 2020. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (naposledy zobrazeno dne 12 dubna 2021).

64

Oznámení o metodě hodnocení výkonnosti bank

(65)  K dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (vyhledáno dne 18. listopadu 2022).

65

(66)  Viz odstavec 3 oddílu „Ochranná opatření plánu“.

66

(67)  K dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114-3.shtml (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

67

(68)  Viz oddíl 8.7 plánu.

68

(69)  Viz pracovní dokument MMF „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Řešení problému zadlužení podniků v Číně), autoři: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, říjen 2016, WP/16/203.

69

(70)  Zpráva – kapitola 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

70

(71)  Viz OECD (2019), OECD Economic Surveys: Čína 2019, OECD Publishing, Paříž, s. 29, dostupné na adrese:

71

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (vyhledáno dne 15. listopadu 2022).

(72)  Viz: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (vyhledáno dne 22. listopadu 2022).

72

(73)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy) https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

73

(74)  Pokud se výrobek, který je předmětem šetření, v žádné zemi s podobnou úrovní rozvoje nevyrábí, lze zvážit výrobu výrobku ve stejné obecné kategorii nebo odvětví výrobku, který je předmětem šetření.

74

(75)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33).

75

(76)  Viz https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, s. 160.

76

(77)  Viz https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, s. 117.

77

(78)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy) https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

78

(79)  Výroční zpráva za rok 2021, s. 133.

79

(80)  Výroční zpráva za rok 2021, s. 61, k dispozici na adrese https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf

80

(81)  Viz Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, s. 158, poznámka 3 – Vykazování podle segmentů, a) Externí příjmy, jakož i rejstřík na s. 205 výroční zprávy.

81

(82)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

82

(83)  http://www.macmap.org

83

(84)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

84

(85)  Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení nelze domácí ceny v uvedených zemích použít pro účely stanovení běžné hodnoty.

85

(86)  Náklady práce jsou k dispozici na adrese https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

86

(87)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789

87

(88)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

88

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459

(89)  Viz 352. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/1336 ze dne 25. září 2020 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých polyvinylalkoholů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 315, 29.9.2020, s. 1).

89

(90)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2011 ze dne 17. listopadu 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Úř. věst. L 410, 18.11.2021, s. 51, 367. bod odůvodnění.

90

(91)  Databáze podle čl. 14 odst. 6 obsahuje údaje o dovozu výrobků, na které se vztahují antidumpingová nebo antisubvenční opatření či šetření, a to jak ze zemí a od vyvážejících výrobců, kterých se toto řízení týká, tak ze třetích zemí a od dalších vyvážejících výrobců, a to na úrovni desetimístných kódů TARIC a doplňkových kódů TARIC.

91

(92)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2239 ze dne 15. prosince 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých velkokapacitních ocelových stožárů pro větrné elektrárny pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 59) („případ ocelových stožárů pro větrné elektrárny“).

92

(93)  Viz strana 1 v tomto Úředním věstníku.

93

(94)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

94

(95)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014, (EU) č. 283/2014, a rozhodnutí č. 541/2014/EU a o zrušení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

95

---