# Úřední věstník L 10/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 10 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6612. ledna 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 10

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6612. ledna 2023

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/99 ze dne 11. ledna 2023, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/100 ze dne 11. ledna 2023, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky | 36 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/99 ze dne 11. ledna 2023, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/100 ze dne 11. ledna 2023, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

36

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 161/22/KOL ze dne 6. července 2022 o podpoře v souvislosti s infrastrukturou pouličního osvětlení v Bergenu (Norsko) [2023/101] | 77 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 161/22/KOL ze dne 6. července 2022 o podpoře v souvislosti s infrastrukturou pouličního osvětlení v Bergenu (Norsko) [2023/101]

77

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1288 ze dne 6. dubna 2022, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088, pokud jde o regulační technické normy, které upřesňují podrobnosti týkající se obsahu a struktury informací ve vztahu k zásadě významně nepoškozovat a které upřesňují obsah, metodologie a strukturu informací ve vztahu k ukazatelům udržitelnosti a nepříznivým dopadům na udržitelnost a obsah a strukturu informací ve vztahu k prosazování environmentálních nebo sociálních vlastností a cílů udržitelných investic v dokumentech před uzavřením smlouvy, na webových stránkách a v pravidelných zprávách ( Úř. věst. L 196, 25.7.2022 ) | 110 |
| | * | Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2268 ze dne 6. září 2021, kterým se mění regulační technické normy stanovené nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/653, pokud jde o příslušnou metodiku a prezentaci scénářů výkonnosti, prezentaci nákladů a metodiku pro výpočet souhrnných ukazatelů nákladů, prezentaci a obsah informací o dosavadní výkonnosti a prezentaci nákladů ze strany strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou nabízejících řadu možností pro investice a uvedení do souladu přechodného opatření pro tvůrce produktů s investiční složkou nabízející podílové jednotky fondů uvedené v článku 32 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2014 jako možnost podkladových investic s prodlouženým přechodným opatřením stanoveným v uvedeném článku ( Úř. věst. L 455 I, 20.12.2021 ) | 111 |
| | * | Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/2580 ze dne 17. června 2022, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující informace, jež mají být poskytnuty v žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce, a upřesňující překážky, jež mohou bránit účinnému výkonu dozorčích funkcí příslušných orgánů ( Úř. věst. L 335, 29.12.2022 ) | 112 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2581 ze dne 20. června 2022, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o poskytování informací v žádostech o povolení působit jako úvěrová instituce ( Úř. věst. L 335, 29.12.2022 ) | 113 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1288 ze dne 6. dubna 2022, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088, pokud jde o regulační technické normy, které upřesňují podrobnosti týkající se obsahu a struktury informací ve vztahu k zásadě významně nepoškozovat a které upřesňují obsah, metodologie a strukturu informací ve vztahu k ukazatelům udržitelnosti a nepříznivým dopadům na udržitelnost a obsah a strukturu informací ve vztahu k prosazování environmentálních nebo sociálních vlastností a cílů udržitelných investic v dokumentech před uzavřením smlouvy, na webových stránkách a v pravidelných zprávách ( Úř. věst. L 196, 25.7.2022 )

( Úř. věst. L 196, 25.7.2022 )

110

*

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2268 ze dne 6. září 2021, kterým se mění regulační technické normy stanovené nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/653, pokud jde o příslušnou metodiku a prezentaci scénářů výkonnosti, prezentaci nákladů a metodiku pro výpočet souhrnných ukazatelů nákladů, prezentaci a obsah informací o dosavadní výkonnosti a prezentaci nákladů ze strany strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou nabízejících řadu možností pro investice a uvedení do souladu přechodného opatření pro tvůrce produktů s investiční složkou nabízející podílové jednotky fondů uvedené v článku 32 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2014 jako možnost podkladových investic s prodlouženým přechodným opatřením stanoveným v uvedeném článku ( Úř. věst. L 455 I, 20.12.2021 )

( Úř. věst. L 455 I, 20.12.2021 )

111

*

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/2580 ze dne 17. června 2022, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující informace, jež mají být poskytnuty v žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce, a upřesňující překážky, jež mohou bránit účinnému výkonu dozorčích funkcí příslušných orgánů ( Úř. věst. L 335, 29.12.2022 )

( Úř. věst. L 335, 29.12.2022 )

112

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2581 ze dne 20. června 2022, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o poskytování informací v žádostech o povolení působit jako úvěrová instituce ( Úř. věst. L 335, 29.12.2022 )

( Úř. věst. L 335, 29.12.2022 )

113

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 12.1.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/99

ze dne 11. ledna 2023,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení

Zahájení

| (1) | Dne 17. listopadu 2021 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu některých hliníkových kol (dále jen „hliníková kola“) pocházejících z Maroka (dále jen „dotčená země“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. listopadu 2021 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu některých hliníkových kol (dále jen „hliníková kola“) pocházejících z Maroka (dále jen „dotčená země“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který dne 4. října 2021 podalo Sdružení evropských výrobců kol (dále jen „žadatel“ nebo „EUWA“). Podnět byl podán jménem výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který dne 4. října 2021 podalo Sdružení evropských výrobců kol (dále jen „žadatel“ nebo „EUWA“). Podnět byl podán jménem výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem pro zahájení šetření.

1.2.   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (3) | Dne 17. června 2022 Komise v souladu s článkem 19a základního nařízení poskytla stranám souhrn navrhovaných cel a podrobné údaje o výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí dostatečného k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se během tří pracovních dnů vyjádřily k přesnosti výpočtů. K přesnosti výpočtů nebyly učiněny žádné připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Dne 17. června 2022 Komise v souladu s článkem 19a základního nařízení poskytla stranám souhrn navrhovaných cel a podrobné údaje o výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí dostatečného k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se během tří pracovních dnů vyjádřily k přesnosti výpočtů. K přesnosti výpočtů nebyly učiněny žádné připomínky.

| (4) | Dne 15. července 2022 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1221 (3) o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka (dále jen „prozatímní nařízení“). |
| --- | --- |

(4)

Dne 15. července 2022 zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1221 (3) o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka (dále jen „prozatímní nařízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

3

1.3.   Následný postup

Následný postup

| (5) | Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), podaly společnosti Dika Morocco Africa S.A.R.L (dále jen „Dika“), Hands 8 S.A. (dále jen „Hands“), Evropské sdružení výrobců automobilů (dále jen „ACEA“) a sdružení EUWA písemná vyjádření, v nichž uvedly svá stanoviska k prozatímním zjištěním ve lhůtě stanovené v čl. 2 odst. 1 prozatímního nařízení. Po uplynutí lhůty pro předložení připomínek k poskytnutí prozatímních informací navíc marocká vláda předložila připomínky na podporu tvrzení ostatních stran ohledně dumpingu a újmy. |
| --- | --- |

(5)

Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), podaly společnosti Dika Morocco Africa S.A.R.L (dále jen „Dika“), Hands 8 S.A. (dále jen „Hands“), Evropské sdružení výrobců automobilů (dále jen „ACEA“) a sdružení EUWA písemná vyjádření, v nichž uvedly svá stanoviska k prozatímním zjištěním ve lhůtě stanovené v čl. 2 odst. 1 prozatímního nařízení. Po uplynutí lhůty pro předložení připomínek k poskytnutí prozatímních informací navíc marocká vláda předložila připomínky na podporu tvrzení ostatních stran ohledně dumpingu a újmy.

| (6) | Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta příležitost ke slyšení. Proběhla slyšení se společnostmi Dika a Hands a sdruženími ACEA a EUWA. Kromě toho se na žádost společnosti Dika konalo dne 7. července 2022 slyšení s úředníkem pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(6)

Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta příležitost ke slyšení. Proběhla slyšení se společnostmi Dika a Hands a sdruženími ACEA a EUWA. Kromě toho se na žádost společnosti Dika konalo dne 7. července 2022 slyšení s úředníkem pro slyšení v obchodních řízeních.

| (7) | Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Jedna inspekce na místě se uskutečnila v prostorách uživatele. Komise při přijímání konečných zjištění zvážila připomínky zaslané zúčastněnými stranami a v náležitých případech své prozatímní závěry revidovala. |
| --- | --- |

(7)

Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Jedna inspekce na místě se uskutečnila v prostorách uživatele. Komise při přijímání konečných zjištění zvážila připomínky zaslané zúčastněnými stranami a v náležitých případech své prozatímní závěry revidovala.

| (8) | Komise dne 17. října 2022 zúčastněné strany informovala o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se rozhodla uložit konečné antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací zaslat připomínky. |
| --- | --- |

(8)

Komise dne 17. října 2022 zúčastněné strany informovala o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se rozhodla uložit konečné antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací zaslat připomínky.

| (9) | Po poskytnutí konečných informací předložily připomínky sdružení ACEA, společnost Dika, sdružení EUWA, společnost Hands a vláda Maroka. |
| --- | --- |

(9)

Po poskytnutí konečných informací předložily připomínky sdružení ACEA, společnost Dika, sdružení EUWA, společnost Hands a vláda Maroka.

| (10) | Dne 21. listopadu 2022 zaslala Komise společnosti Hands dodatečné konečné informace týkající se některých oprav a vysvětlení provedených s ohledem na její výpočty dumpingu (dále jen „poskytnutí dodatečných konečných informací“) a poskytla společnosti lhůtu, v níž se mohla vyjádřit. Kromě toho všechny zúčastněné strany obdržely objasnění základu pro výpočet výše prodejních, režijních a správních nákladů použitých při početním zjištění běžné hodnoty pro společnost Hands. Společnost Hands předložila připomínky, kterými se nařízení zabývalo. |
| --- | --- |

(10)

Dne 21. listopadu 2022 zaslala Komise společnosti Hands dodatečné konečné informace týkající se některých oprav a vysvětlení provedených s ohledem na její výpočty dumpingu (dále jen „poskytnutí dodatečných konečných informací“) a poskytla společnosti lhůtu, v níž se mohla vyjádřit. Kromě toho všechny zúčastněné strany obdržely objasnění základu pro výpočet výše prodejních, režijních a správních nákladů použitých při početním zjištění běžné hodnoty pro společnost Hands. Společnost Hands předložila připomínky, kterými se nařízení zabývalo.

| (11) | Stranám, které o to požádaly, byla rovněž poskytnuta příležitost ke slyšení. Proběhla slyšení se společnostmi Dika a Hands a sdruženími ACEA a EUWA. |
| --- | --- |

(11)

Stranám, které o to požádaly, byla rovněž poskytnuta příležitost ke slyšení. Proběhla slyšení se společnostmi Dika a Hands a sdruženími ACEA a EUWA.

1.4.   Tvrzení týkající se zahájení

Tvrzení týkající se zahájení

| (12) | Po poskytnutí prozatímních informací žádná zúčastněná strana nepředložila jiná tvrzení nebo připomínky než ty, které jsou uvedeny v oddíle 1.4 prozatímního nařízení. Komise proto potvrdila svá zjištění a závěry uvedené v 6. až 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Po poskytnutí prozatímních informací žádná zúčastněná strana nepředložila jiná tvrzení nebo připomínky než ty, které jsou uvedeny v oddíle 1.4 prozatímního nařízení. Komise proto potvrdila svá zjištění a závěry uvedené v 6. až 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

1.5.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (13) | K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky. Komise proto potvrdila 29. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky. Komise proto potvrdila 29. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

1.6.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (14) | Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise zaslala dotazníky třem výrobcům v Unii, žadateli, dvěma známým uživatelům a dvěma vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. |
| --- | --- |

(14)

Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise zaslala dotazníky třem výrobcům v Unii, žadateli, dvěma známým uživatelům a dvěma vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi.

| (15) | Jak je vysvětleno v 36. a 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odpovědi na dotazník byly buď podrobeny křížové kontrole, nebo inspekci v prostorách dožádané strany. |
| --- | --- |

(15)

Jak je vysvětleno v 36. a 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odpovědi na dotazník byly buď podrobeny křížové kontrole, nebo inspekci v prostorách dožádané strany.

| (16) | Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnila v prostorách jednoho uživatele. Jméno tohoto uživatele se v souladu s 5. bodem odůvodnění prozatímního nařízení z důvodu zachování důvěrnosti nezveřejňuje. |
| --- | --- |

(16)

Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnila v prostorách jednoho uživatele. Jméno tohoto uživatele se v souladu s 5. bodem odůvodnění prozatímního nařízení z důvodu zachování důvěrnosti nezveřejňuje.

1.7.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (17) | Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. října 2020 do dne 30. září 2021 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2018 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(17)

Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. října 2020 do dne 30. září 2021 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2018 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

1.8.   Celní evidence

Celní evidence

| (18) | Komise rozhodla prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/934 (4) (dále jen „nařízení o celní evidenci“) o celní evidenci dovozu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(18)

Komise rozhodla prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/934 (4) (dále jen „nařízení o celní evidenci“) o celní evidenci dovozu dotčeného výrobku.

4

| (19) | Společnost Hands tvrdila, že rozhodnutí týkající se celní evidence dovozu bylo neodůvodněné, jelikož nebyly splněny podmínky stanovené v čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

Společnost Hands tvrdila, že rozhodnutí týkající se celní evidence dovozu bylo neodůvodněné, jelikož nebyly splněny podmínky stanovené v čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

| (20) | Komise připomněla, že právním základem pro celní evidenci je čl. 14 odst. 5a základního nařízení, podle něhož Komise celně eviduje dovoz dotčeného výrobku během období předběžného poskytování informací podle článku 19a základního nařízení, pokud neexistují dostatečné důkazy o tom, že požadavky čl. 10 odst. 4 písm. c) a d) nejsou splněny. V tomto ohledu Komise zjistila, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy o tom, že celní evidence dovozu dotčeného výrobku během období předběžného poskytování informací není v tomto případě oprávněná. Od zveřejnění oznámení o zahájení řízení, kdy vyvážející výrobci věděli nebo měli vědět o údajném dumpingu a újmě, se totiž dovoz dotčeného výrobku dále zvýšil způsobem, který může vážně ohrozit nápravný účinek antidumpingového cla také během doby předběžného poskytování informací. Komise proto tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(20)

Komise připomněla, že právním základem pro celní evidenci je čl. 14 odst. 5a základního nařízení, podle něhož Komise celně eviduje dovoz dotčeného výrobku během období předběžného poskytování informací podle článku 19a základního nařízení, pokud neexistují dostatečné důkazy o tom, že požadavky čl. 10 odst. 4 písm. c) a d) nejsou splněny. V tomto ohledu Komise zjistila, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy o tom, že celní evidence dovozu dotčeného výrobku během období předběžného poskytování informací není v tomto případě oprávněná. Od zveřejnění oznámení o zahájení řízení, kdy vyvážející výrobci věděli nebo měli vědět o údajném dumpingu a újmě, se totiž dovoz dotčeného výrobku dále zvýšil způsobem, který může vážně ohrozit nápravný účinek antidumpingového cla také během doby předběžného poskytování informací. Komise proto tato tvrzení zamítla.

| (21) | Společnost Hands tvrdila, že Komise zveřejněním nařízení o celní evidenci porušila zásadu řádné správy. Podle této strany jí před zveřejněním nařízení o celní evidenci a před vstupem celní evidence dovozu v platnost nebyly sděleny žádné informace o záměru Komise zavést celní evidenci dovozu výrobku, který je předmětem šetření, přičemž toto opatření týkající se celní evidence se potenciálně nepříznivě dotýká jejích zájmů. Tím, že Komise nesdělila společnosti Hands včas, účinně a osobně nezbytné informace o možném zavedení celní evidence dovozu před přijetím tohoto opatření a neumožnila jí předložit své stanovisko a být slyšena, třebaže je společnost Hands tímto opatřením přímo dotčena, porušila základní právo na obhajobu společnosti Hands. Nařízení o celní evidenci je proto neplatné a mělo by být zrušeno. |
| --- | --- |

(21)

Společnost Hands tvrdila, že Komise zveřejněním nařízení o celní evidenci porušila zásadu řádné správy. Podle této strany jí před zveřejněním nařízení o celní evidenci a před vstupem celní evidence dovozu v platnost nebyly sděleny žádné informace o záměru Komise zavést celní evidenci dovozu výrobku, který je předmětem šetření, přičemž toto opatření týkající se celní evidence se potenciálně nepříznivě dotýká jejích zájmů. Tím, že Komise nesdělila společnosti Hands včas, účinně a osobně nezbytné informace o možném zavedení celní evidence dovozu před přijetím tohoto opatření a neumožnila jí předložit své stanovisko a být slyšena, třebaže je společnost Hands tímto opatřením přímo dotčena, porušila základní právo na obhajobu společnosti Hands. Nařízení o celní evidenci je proto neplatné a mělo by být zrušeno.

| (22) | Komise měla za to, že celní evidence je pouze přípravným správním krokem, který může, ale nemusí vést ke zpětnému uložení cla v konečné fázi. Celní evidence sama o sobě nemá žádný nepříznivý dopad na dovozce a nelze říci, že by se dotýkala jejich zájmů (5). Společnost Hands sama nepoukázala na žádné konkrétní nepříznivé dopady, ale pouze na „možné“ dopady. Jediný dopad celní evidence spočívá v tom, že Komise dá vnitrostátním celním orgánům pokyn k celní evidenci dovozu do Unie pro výrobek, který je předmětem šetření. Kromě toho v čl. 14 odst. 5a ani jinde v základním nařízení není stanoven žádný formální požadavek na konzultace s dovozci nebo jinými stranami před provedením celní evidence. Požadavek stanovený v čl. 10 odst. 4 písm. b) základního nařízení, aby byla stranám poskytnuta příležitost vyjádřit jejich stanovisko, platí pouze v případě existence rozhodnutí o zpětném výběru cla po provedení celní evidence, nikoli však pro samotnou celní evidenci. Jasně to vyplývá ze skutečnosti, že čl. 14 odst. 5a základního nařízení odkazuje pouze na čl. 10 odst. 4 písm. c) a d), který musí být splněn v případě celní evidence podle tohoto ustanovení, ale záměrně neodkazuje na čl. 10 odst. 4 písm. b). Je to v souladu s výše uvedeným dopadem této celní evidence. Komise proto není povinna poskytnout dovozcům příležitost vyjádřit jejich stanovisko předtím, než dá celním orgánům pokyn k celní evidenci dovozu. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(22)

Komise měla za to, že celní evidence je pouze přípravným správním krokem, který může, ale nemusí vést ke zpětnému uložení cla v konečné fázi. Celní evidence sama o sobě nemá žádný nepříznivý dopad na dovozce a nelze říci, že by se dotýkala jejich zájmů (5). Společnost Hands sama nepoukázala na žádné konkrétní nepříznivé dopady, ale pouze na „možné“ dopady. Jediný dopad celní evidence spočívá v tom, že Komise dá vnitrostátním celním orgánům pokyn k celní evidenci dovozu do Unie pro výrobek, který je předmětem šetření. Kromě toho v čl. 14 odst. 5a ani jinde v základním nařízení není stanoven žádný formální požadavek na konzultace s dovozci nebo jinými stranami před provedením celní evidence. Požadavek stanovený v čl. 10 odst. 4 písm. b) základního nařízení, aby byla stranám poskytnuta příležitost vyjádřit jejich stanovisko, platí pouze v případě existence rozhodnutí o zpětném výběru cla po provedení celní evidence, nikoli však pro samotnou celní evidenci. Jasně to vyplývá ze skutečnosti, že čl. 14 odst. 5a základního nařízení odkazuje pouze na čl. 10 odst. 4 písm. c) a d), který musí být splněn v případě celní evidence podle tohoto ustanovení, ale záměrně neodkazuje na čl. 10 odst. 4 písm. b). Je to v souladu s výše uvedeným dopadem této celní evidence. Komise proto není povinna poskytnout dovozcům příležitost vyjádřit jejich stanovisko předtím, než dá celním orgánům pokyn k celní evidenci dovozu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

5

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (23) | Komise připomněla, že jak je uvedeno v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou hliníková kola pro motorová vozidla kódů HS 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, která pocházejí z Maroka a která mají v současnosti kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 a 8708705050 (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(23)

Komise připomněla, že jak je uvedeno v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou hliníková kola pro motorová vozidla kódů HS 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, která pocházejí z Maroka a která mají v současnosti kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 a 8708705050 (dále jen „dotčený výrobek“).

| (24) | Hliníková kola se v Unii tradičně prodávají dvěma distribučními prodejními kanály: výrobcům původního zařízení („OEM“), což jsou především výrobci automobilů, a trhu náhradních dílů (neboli „AM“), kam patří například distributoři, maloobchodníci, opravny atd. Dotčený výrobek z Maroka byl v posuzovaném období prodáván výhradně prostřednictvím kanálu OEM. V rámci distribučního kanálu OEM pořádají výrobci automobilů nabídková řízení na hliníková kola a často se podílejí na vývoji nového kola, které je spojováno s jejich značkou. Výrobci v Unii i maročtí vývozci soutěží v rámci týchž nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(24)

Hliníková kola se v Unii tradičně prodávají dvěma distribučními prodejními kanály: výrobcům původního zařízení („OEM“), což jsou především výrobci automobilů, a trhu náhradních dílů (neboli „AM“), kam patří například distributoři, maloobchodníci, opravny atd. Dotčený výrobek z Maroka byl v posuzovaném období prodáván výhradně prostřednictvím kanálu OEM. V rámci distribučního kanálu OEM pořádají výrobci automobilů nabídková řízení na hliníková kola a často se podílejí na vývoji nového kola, které je spojováno s jejich značkou. Výrobci v Unii i maročtí vývozci soutěží v rámci týchž nabídkových řízení.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (25) | Jelikož nebyly vzneseny připomínky, byly potvrzeny závěry uvedené v 39. až 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Jelikož nebyly vzneseny připomínky, byly potvrzeny závěry uvedené v 39. až 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Spolupráce vyvážejících výrobců

Spolupráce vyvážejících výrobců

| (26) | Jak je vysvětleno ve 43. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise měla za to, že společnost Dika při tomto šetření s Komisí nespolupracovala, a prozatímně stanovila její dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Jak je vysvětleno ve 43. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise měla za to, že společnost Dika při tomto šetření s Komisí nespolupracovala, a prozatímně stanovila její dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.

| (27) | Po poskytnutí prozatímních informací společnost Dika tvrdila, že s Komisí plně spolupracovala a že by měla dostat individuálně vypočtené dumpingové rozpětí. Předložila následující tvrzení. |
| --- | --- |

(27)

Po poskytnutí prozatímních informací společnost Dika tvrdila, že s Komisí plně spolupracovala a že by měla dostat individuálně vypočtené dumpingové rozpětí. Předložila následující tvrzení.

| (28) | Za prvé, společnost Dika zopakovala, že je přesvědčena, že evidence prodeje neobsahuje žádné chyby, protože celkové hodnoty evidence prodeje bylo možné sladit s účetním systémem společnosti. Kromě toho byly prodeje evidovány v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví („IFRS“). Společnost Dika navíc tvrdila, že Komise měla dostatek času na křížovou kontrolu revidované evidence prodeje poskytnuté společností CITIC Dicastal Co., Ltd (dále jen „CITIC“), její společností ve spojení, a mohla ji provést ještě před uložením konečných antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(28)

Za prvé, společnost Dika zopakovala, že je přesvědčena, že evidence prodeje neobsahuje žádné chyby, protože celkové hodnoty evidence prodeje bylo možné sladit s účetním systémem společnosti. Kromě toho byly prodeje evidovány v souladu s mezinárodními standardy účetního výkaznictví („IFRS“). Společnost Dika navíc tvrdila, že Komise měla dostatek času na křížovou kontrolu revidované evidence prodeje poskytnuté společností CITIC Dicastal Co., Ltd (dále jen „CITIC“), její společností ve spojení, a mohla ji provést ještě před uložením konečných antidumpingových opatření.

| (29) | Tvrzení společnosti Dika bylo podobné tvrzení z prozatímní fáze, přičemž nebyly poskytnuty žádné nové informace. V prozatímní fázi dospěla Komise k závěru, že evidence prodeje nebyla předkládána na základě faktur, že rozdíl mezi fakturovanou hodnotou a skutečně obdrženou částkou nebyl v evidenci prodeje společnosti systematicky zohledňován a že revidovanou evidenci nebylo možné podrobit křížové kontrole. Skutečnost, že prodeje společnosti byly evidovány v souladu se standardy IFRS, nic nemění na tom, že společnost neposkytla informace požadované Komisí. |
| --- | --- |

(29)

Tvrzení společnosti Dika bylo podobné tvrzení z prozatímní fáze, přičemž nebyly poskytnuty žádné nové informace. V prozatímní fázi dospěla Komise k závěru, že evidence prodeje nebyla předkládána na základě faktur, že rozdíl mezi fakturovanou hodnotou a skutečně obdrženou částkou nebyl v evidenci prodeje společnosti systematicky zohledňován a že revidovanou evidenci nebylo možné podrobit křížové kontrole. Skutečnost, že prodeje společnosti byly evidovány v souladu se standardy IFRS, nic nemění na tom, že společnost neposkytla informace požadované Komisí.

| (30) | Společnost CITIC navíc během šetření poskytla několik (nejméně čtyři) různých a neúplných verzí své evidence prodeje. Poslední verze, která byla předložena spolu s odpovědí společnosti Dika na dopis Komise podle článku 18 ze dne 5. května 2022, byla stále neúplná a obsahovala řadu transakcí, u nichž buď zůstala nevyplněná přijatá částka s poznámkou
  „přijatá částka neuhrazena k danému datu“
  , nebo zde nadále existoval nesoulad mezi fakturovanou a přijatou částkou. Takto neúplné údaje nemohou být spolehlivým základem pro křížovou kontrolu nebo inspekci. Kromě toho, jak je rovněž uvedeno ve 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dodatečnou křížovou kontrolu na dálku nelze využít jako způsob nápravy nedostatku včasnosti či chyb zjištěných během křížové kontroly na dálku, která již proběhla ve stanovených lhůtách. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(30)

Společnost CITIC navíc během šetření poskytla několik (nejméně čtyři) různých a neúplných verzí své evidence prodeje. Poslední verze, která byla předložena spolu s odpovědí společnosti Dika na dopis Komise podle článku 18 ze dne 5. května 2022, byla stále neúplná a obsahovala řadu transakcí, u nichž buď zůstala nevyplněná přijatá částka s poznámkou
  „přijatá částka neuhrazena k danému datu“
  , nebo zde nadále existoval nesoulad mezi fakturovanou a přijatou částkou. Takto neúplné údaje nemohou být spolehlivým základem pro křížovou kontrolu nebo inspekci. Kromě toho, jak je rovněž uvedeno ve 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dodatečnou křížovou kontrolu na dálku nelze využít jako způsob nápravy nedostatku včasnosti či chyb zjištěných během křížové kontroly na dálku, která již proběhla ve stanovených lhůtách. Komise proto toto tvrzení zamítla.

„přijatá částka neuhrazena k danému datu“

| (31) | Za druhé, společnost Dika tvrdila, že údaje o konkrétních transakcích, které Komise požadovala ohledně dat a částek plateb, nelze považovat za „nezbytné informace“ ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení, čl. 6.8 a přílohy II antidumpingové dohody WTO (6). Podle společnosti Dika Komise tyto informace nepožadovala v dotazníku ani v písemných upozorněních na nedostatky a tyto informace nebyly vyžadovány ani pro výpočet dumpingového rozpětí. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že v prozatímním nařízení byl použit jiný základ pro uplatnění dostupných údajů, než který je uveden v dopise Komise o uplatňování článku 18 ze dne 5. května 2022 (dále jen „dopis podle článku 18“). |
| --- | --- |

(31)

Za druhé, společnost Dika tvrdila, že údaje o konkrétních transakcích, které Komise požadovala ohledně dat a částek plateb, nelze považovat za „nezbytné informace“ ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení, čl. 6.8 a přílohy II antidumpingové dohody WTO (6). Podle společnosti Dika Komise tyto informace nepožadovala v dotazníku ani v písemných upozorněních na nedostatky a tyto informace nebyly vyžadovány ani pro výpočet dumpingového rozpětí. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že v prozatímním nařízení byl použit jiný základ pro uplatnění dostupných údajů, než který je uveden v dopise Komise o uplatňování článku 18 ze dne 5. května 2022 (dále jen „dopis podle článku 18“).

nezbytné informace

6

| (32) | Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Již na počátku požádala společnost o poskytnutí údajů o konkrétní transakci na základě data vystavení faktury. Například v oddíle E antidumpingového dotazníku zaslaného společnosti Dika a její společnosti ve spojení CITIC se hned v první části uvádí, že respondenti by měli „jako datum prodeje použít datum faktury“. Nejde však (pouze) o datum, kdy k prodeji došlo, ale spíše o částku, která byla společnosti jejími klienty skutečně zaplacena. Jde o záležitost, která byla vysvětlena v dopise podle článku 18 a která byla uvedena v prozatímním nařízení. Tvrzení společnosti Dika, že důvody uvedené v dopise jsou „zcela odlišné“ od důvodů uvedených v základním nařízení, nelze přijmout. V obou případech Komise vysvětlila, že evidenci prodeje považuje za nespolehlivou, protože obsahuje řadu chyb a nesrovnalostí. |
| --- | --- |

(32)

Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Již na počátku požádala společnost o poskytnutí údajů o konkrétní transakci na základě data vystavení faktury. Například v oddíle E antidumpingového dotazníku zaslaného společnosti Dika a její společnosti ve spojení CITIC se hned v první části uvádí, že respondenti by měli „jako datum prodeje použít datum faktury“. Nejde však (pouze) o datum, kdy k prodeji došlo, ale spíše o částku, která byla společnosti jejími klienty skutečně zaplacena. Jde o záležitost, která byla vysvětlena v dopise podle článku 18 a která byla uvedena v prozatímním nařízení. Tvrzení společnosti Dika, že důvody uvedené v dopise jsou „zcela odlišné“ od důvodů uvedených v základním nařízení, nelze přijmout. V obou případech Komise vysvětlila, že evidenci prodeje považuje za nespolehlivou, protože obsahuje řadu chyb a nesrovnalostí.

jako datum prodeje použít datum faktury

| (33) | Údaje o prodeji, které společnost původně poskytla, neodpovídaly částkám skutečně přijatým jako platby. Kromě toho společnost CITIC v průběhu křížové kontroly na dálku objasnila, že rozdíl mezi fakturovanou částkou a skutečně obdrženou částkou se obvykle zaznamená v evidenci prodeje jako sleva, rabat, či dobropis, případně jinak. Jak je uvedeno ve 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 29. bodě odůvodnění výše, společnost to však neprováděla systematicky. Evidence prodeje proto nemohla být použita jako spolehlivý zdroj pro stanovení běžné hodnoty nebo vývozní ceny podle čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 8 základního nařízení, které stanoví, že běžná hodnota „se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny“. Z toho logicky vyplývá, že vzhledem k tomu, že běžnou hodnotu nebo vývozní cenu pro společnost Dika nebylo možné stanovit na základě vlastních údajů společnosti, nebylo možné vypočítat ani dumpingové rozpětí. Evidence prodeje byla proto pro šetření nejen nutná, ale i zásadní. Bez spolehlivé evidence prodeje (včetně úplného seznamu transakcí se všemi prodávanými typy výrobku a jejich cen) nemůže Komise dospět k přiměřeně přesnému zjištění ohledně dumpingu. |
| --- | --- |

(33)

Údaje o prodeji, které společnost původně poskytla, neodpovídaly částkám skutečně přijatým jako platby. Kromě toho společnost CITIC v průběhu křížové kontroly na dálku objasnila, že rozdíl mezi fakturovanou částkou a skutečně obdrženou částkou se obvykle zaznamená v evidenci prodeje jako sleva, rabat, či dobropis, případně jinak. Jak je uvedeno ve 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 29. bodě odůvodnění výše, společnost to však neprováděla systematicky. Evidence prodeje proto nemohla být použita jako spolehlivý zdroj pro stanovení běžné hodnoty nebo vývozní ceny podle čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 8 základního nařízení, které stanoví, že běžná hodnota „se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny“. Z toho logicky vyplývá, že vzhledem k tomu, že běžnou hodnotu nebo vývozní cenu pro společnost Dika nebylo možné stanovit na základě vlastních údajů společnosti, nebylo možné vypočítat ani dumpingové rozpětí. Evidence prodeje byla proto pro šetření nejen nutná, ale i zásadní. Bez spolehlivé evidence prodeje (včetně úplného seznamu transakcí se všemi prodávanými typy výrobku a jejich cen) nemůže Komise dospět k přiměřeně přesnému zjištění ohledně dumpingu.

| (34) | Po poskytnutí konečných informací společnost Dika zopakovala své tvrzení, že vzhledem k tomu, že její evidence prodeje byla v souladu se standardy IFRS, nemohla Komise tvrdit, že evidence je neúplná a nemůže být ověřena. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že vzhledem k tomu, že čl. 2 odst. 8 základního nařízení odkazuje na to, že vývozní cena je obvykle založena na „cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny“, byla evidence prodeje správná, neboť odrážela ceny, které mají být zaplaceny. A konečně společnost Dika zopakovala své tvrzení, že údaje o platbách nelze považovat za „nezbytné“ podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Po poskytnutí konečných informací společnost Dika zopakovala své tvrzení, že vzhledem k tomu, že její evidence prodeje byla v souladu se standardy IFRS, nemohla Komise tvrdit, že evidence je neúplná a nemůže být ověřena. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že vzhledem k tomu, že čl. 2 odst. 8 základního nařízení odkazuje na to, že vývozní cena je obvykle založena na „cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny“, byla evidence prodeje správná, neboť odrážela ceny, které mají být zaplaceny. A konečně společnost Dika zopakovala své tvrzení, že údaje o platbách nelze považovat za „nezbytné“ podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení.

| (35) | Skutečnost, zda byla evidence prodeje celkově vykazována v souladu se standardy IFRS, nebyla pro zjištěné problémy s vykázanými cenami relevantní. Jak Komise několikrát zdůraznila, problém s evidencí prodeje v EU a na domácím trhu existoval na základě transakcí. Jak společnost Dika uvedla během slyšení po uložení prozatímních opatření a zopakovala ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací, u přibližně 20 % transakcí v evidenci prodeje v EU neodpovídala částka platby vykázané částce faktury. Pojmem „cena, která má být zaplacena“ se rozumí celková platba, která byla nebo má být provedena kupujícím prodávajícímu, včetně situací, kdy například zboží bylo prodáno, ale zákazník dosud nezaplatil. U většiny transakcí v evidenci prodeje v EU tomu tak nebylo. Cena, kterou zákazník v těchto případech již zaplatil, se totiž lišila od ceny, která byla v době fakturace vedena jako cena, která má být zaplacena. |
| --- | --- |

(35)

Skutečnost, zda byla evidence prodeje celkově vykazována v souladu se standardy IFRS, nebyla pro zjištěné problémy s vykázanými cenami relevantní. Jak Komise několikrát zdůraznila, problém s evidencí prodeje v EU a na domácím trhu existoval na základě transakcí. Jak společnost Dika uvedla během slyšení po uložení prozatímních opatření a zopakovala ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací, u přibližně 20 % transakcí v evidenci prodeje v EU neodpovídala částka platby vykázané částce faktury. Pojmem „cena, která má být zaplacena“ se rozumí celková platba, která byla nebo má být provedena kupujícím prodávajícímu, včetně situací, kdy například zboží bylo prodáno, ale zákazník dosud nezaplatil. U většiny transakcí v evidenci prodeje v EU tomu tak nebylo. Cena, kterou zákazník v těchto případech již zaplatil, se totiž lišila od ceny, která byla v době fakturace vedena jako cena, která má být zaplacena.

cena, která má být zaplacena

| (36) | Jak společnost Dika a její společnost ve spojení uvedly během křížové kontroly na dálku, během inspekce na místě a v odpovědi na dopis podle článku 18, tyto rozdíly jsou v evidenci prodeje obvykle vedeny jako sleva, rabat, dobropis nebo jinak, jak je rovněž uvedeno ve 33. bodě odůvodnění. K tomu docházelo u mnoha transakcí v evidenci prodeje, ale nikoliv systematicky u všech transakcí. Skutečnost, že k tomu obvykle docházelo, znamená, že cena vedená jako ta, která má být zaplacena, se obvykle rovná ceně, která byla nakonec zaplacena po provedení určitých opatření souvisejících s výše uvedenými dobropisy, rabaty atd. Takto to vysvětlila sama společnost Dika a takto byly prováděny opravy v systému SAP společnosti po provedení plateb. V některých případech ceny vedené v evidenci domácího prodeje a prodeje v EU byly sice tímto způsobem opraveny, ale v jiných případech nikoli. Rozdíl mezi nakonec zaplacenými cenami a cenami vedenými jako ty, které mají být zaplaceny, existoval v obou směrech a nebyl zúčtován, což znamenalo, že společnost v některých případech obdržela více, než bylo fakturováno, a v jiných případech méně. |
| --- | --- |

(36)

Jak společnost Dika a její společnost ve spojení uvedly během křížové kontroly na dálku, během inspekce na místě a v odpovědi na dopis podle článku 18, tyto rozdíly jsou v evidenci prodeje obvykle vedeny jako sleva, rabat, dobropis nebo jinak, jak je rovněž uvedeno ve 33. bodě odůvodnění. K tomu docházelo u mnoha transakcí v evidenci prodeje, ale nikoliv systematicky u všech transakcí. Skutečnost, že k tomu obvykle docházelo, znamená, že cena vedená jako ta, která má být zaplacena, se obvykle rovná ceně, která byla nakonec zaplacena po provedení určitých opatření souvisejících s výše uvedenými dobropisy, rabaty atd. Takto to vysvětlila sama společnost Dika a takto byly prováděny opravy v systému SAP společnosti po provedení plateb. V některých případech ceny vedené v evidenci domácího prodeje a prodeje v EU byly sice tímto způsobem opraveny, ale v jiných případech nikoli. Rozdíl mezi nakonec zaplacenými cenami a cenami vedenými jako ty, které mají být zaplaceny, existoval v obou směrech a nebyl zúčtován, což znamenalo, že společnost v některých případech obdržela více, než bylo fakturováno, a v jiných případech méně.

| (37) | Spolehlivá evidence prodeje (zahrnující úplný seznam transakcí se všemi prodávanými typy výrobku, jakož i jejich ceny), která obsahuje přesné a ověřitelné údaje, je pro stanovení dumpingového rozpětí zásadní, a lze ji tudíž považovat za nezbytnou informaci podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že rozdíl mezi cenami skutečně zaplacenými a cenami vedenými jako ty, které mají být zaplaceny, ovlivnil významný počet transakcí v evidenci prodeje v EU, nebylo možné tuto evidenci použít ke stanovení spolehlivé vývozní ceny na základě transakce nebo typu výrobku. Komise proto tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(37)

Spolehlivá evidence prodeje (zahrnující úplný seznam transakcí se všemi prodávanými typy výrobku, jakož i jejich ceny), která obsahuje přesné a ověřitelné údaje, je pro stanovení dumpingového rozpětí zásadní, a lze ji tudíž považovat za nezbytnou informaci podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že rozdíl mezi cenami skutečně zaplacenými a cenami vedenými jako ty, které mají být zaplaceny, ovlivnil významný počet transakcí v evidenci prodeje v EU, nebylo možné tuto evidenci použít ke stanovení spolehlivé vývozní ceny na základě transakce nebo typu výrobku. Komise proto tato tvrzení zamítla.

| (38) | Za třetí, společnost Dika tvrdila, že vzhledem k tomu, že Komise ověřila výrobní náklady společnosti Dika a nezjistila žádné nesrovnalosti, měla být běžná hodnota pro společnost Dika početně zjištěna na základě ověřených výrobních nákladů. Komise podle společnosti Dika pochybila, když dospěla k závěru, že pro stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny je rozhodující evidence domácího prodeje a prodeje v EU, protože evidence domácího prodeje by se pro početní zjištění běžné hodnoty v žádném případě nepoužila. Proto měla Komise podle čl. 18 odst. 3 základního nařízení použít vlastní údaje společnosti Dika a na jejich základě vypočítat individuální dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(38)

Za třetí, společnost Dika tvrdila, že vzhledem k tomu, že Komise ověřila výrobní náklady společnosti Dika a nezjistila žádné nesrovnalosti, měla být běžná hodnota pro společnost Dika početně zjištěna na základě ověřených výrobních nákladů. Komise podle společnosti Dika pochybila, když dospěla k závěru, že pro stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny je rozhodující evidence domácího prodeje a prodeje v EU, protože evidence domácího prodeje by se pro početní zjištění běžné hodnoty v žádném případě nepoužila. Proto měla Komise podle čl. 18 odst. 3 základního nařízení použít vlastní údaje společnosti Dika a na jejich základě vypočítat individuální dumpingové rozpětí.

| (39) | Komise v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla k závěru, že společnost Dika neměla žádnou evidenci domácího prodeje pro početní zjištění běžné hodnoty, protože prodeje společnosti Dika v Maroku se uskutečnily mezi ekonomickými zónami a zboží nikdy nevstoupilo na celní území Maroka. V souladu s tím mohla být běžná hodnota pro společnost Dika početně zjištěna, i když nebyly použity dostupné údaje. Aby však bylo možné stanovit dumpingové rozpětí, bylo by třeba tuto běžnou hodnotu porovnat s vývozní cenou. Vývozní cenu však nebylo možné vypočítat z důvodu nespolehlivosti evidence prodeje společnosti Dika. |
| --- | --- |

(39)

Komise v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla k závěru, že společnost Dika neměla žádnou evidenci domácího prodeje pro početní zjištění běžné hodnoty, protože prodeje společnosti Dika v Maroku se uskutečnily mezi ekonomickými zónami a zboží nikdy nevstoupilo na celní území Maroka. V souladu s tím mohla být běžná hodnota pro společnost Dika početně zjištěna, i když nebyly použity dostupné údaje. Aby však bylo možné stanovit dumpingové rozpětí, bylo by třeba tuto běžnou hodnotu porovnat s vývozní cenou. Vývozní cenu však nebylo možné vypočítat z důvodu nespolehlivosti evidence prodeje společnosti Dika.

| (40) | Během slyšení dne 6. září 2022 společnost Dika navrhla, že Komise by mohla stanovit vývozní cenu na základě těch transakcí v evidenci prodeje v EU, u nichž (podle společnosti) částky na fakturách odpovídaly částkám plateb. Údajně by se to týkalo přibližně 80 % všech transakcí. Pro zbývajících 20 % společnost Dika navrhla, aby Komise použila zbytkové clo vypočtené pro společnost Hands. Tento přístup by podle společnost Dika odpovídal postupu Komise při nedávném šetření týkajícím se dovozu korozivzdorných ocelí z Ruska a Turecka (7). |
| --- | --- |

(40)

Během slyšení dne 6. září 2022 společnost Dika navrhla, že Komise by mohla stanovit vývozní cenu na základě těch transakcí v evidenci prodeje v EU, u nichž (podle společnosti) částky na fakturách odpovídaly částkám plateb. Údajně by se to týkalo přibližně 80 % všech transakcí. Pro zbývajících 20 % společnost Dika navrhla, aby Komise použila zbytkové clo vypočtené pro společnost Hands. Tento přístup by podle společnost Dika odpovídal postupu Komise při nedávném šetření týkajícím se dovozu korozivzdorných ocelí z Ruska a Turecka (7).

7

| (41) | Kromě toho, že společnost Dika během slyšení potvrdila, že v evidenci prodeje existovaly u jedné pětiny jejího prodeje do Unie během období šetření nesrovnalosti, revidovaná evidence prodeje nebyla a nemohla být podrobena křížové kontrole (jak je vysvětleno v 29. a 30. bodě odůvodnění), a tudíž nemohla být použita pro účely stanovení vývozní ceny. Kromě toho se šetření týkající se korozivzdorných ocelí z Ruska a Turecka týkalo zcela odlišného souboru skutečností. V uvedeném případě ruský výrobce tvrdil, že není ve spojení s jedním ze dvou obchodníků, jejichž prostřednictvím prodával své výrobky do EU. Tento konkrétní obchodník při vyšetřování nespolupracoval. Komise s tvrzením ruské společnosti nesouhlasila a měla za to, že příslušný obchodník je ve spojení. Jelikož však obchodník při šetření nespolupracoval, nebyly od tohoto obchodníka k dispozici žádné informace o cenách dalšího prodeje. Komise se proto rozhodla použít informace od druhého spolupracujícího obchodníka jako dostupné údaje podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

Kromě toho, že společnost Dika během slyšení potvrdila, že v evidenci prodeje existovaly u jedné pětiny jejího prodeje do Unie během období šetření nesrovnalosti, revidovaná evidence prodeje nebyla a nemohla být podrobena křížové kontrole (jak je vysvětleno v 29. a 30. bodě odůvodnění), a tudíž nemohla být použita pro účely stanovení vývozní ceny. Kromě toho se šetření týkající se korozivzdorných ocelí z Ruska a Turecka týkalo zcela odlišného souboru skutečností. V uvedeném případě ruský výrobce tvrdil, že není ve spojení s jedním ze dvou obchodníků, jejichž prostřednictvím prodával své výrobky do EU. Tento konkrétní obchodník při vyšetřování nespolupracoval. Komise s tvrzením ruské společnosti nesouhlasila a měla za to, že příslušný obchodník je ve spojení. Jelikož však obchodník při šetření nespolupracoval, nebyly od tohoto obchodníka k dispozici žádné informace o cenách dalšího prodeje. Komise se proto rozhodla použít informace od druhého spolupracujícího obchodníka jako dostupné údaje podle článku 18 základního nařízení.

| (42) | Uspořádání struktury společnosti a prodejních kanálů se však v uvedeném případě liší od tohoto případu. Zatímco v případě korozivzdorných ocelí z Ruska a Turecka existovaly dva prodejní kanály, v tomto případě se veškerý prodej uskutečňoval prostřednictvím stejného subjektu ve spojení, a to společnosti CITIC. Komise tedy neměla pro společnost Dika k dispozici žádný jiný spolehlivý soubor údajů pro výpočet vývozní ceny. Jde o situaci velmi odlišnou od šetření, na které se odvolávala společnost Dika, kde byl prodej na vývoz uskutečněný prostřednictvím zbývajícího obchodníka podroben křížové kontrole a považován za spolehlivý. V tomto šetření neexistovala žádná vývozní cena, kterou by bylo možné porovnat s běžnou hodnotou, bez ohledu na způsob, jakým by byla běžná hodnota pro společnost Dika vypočtena. |
| --- | --- |

(42)

Uspořádání struktury společnosti a prodejních kanálů se však v uvedeném případě liší od tohoto případu. Zatímco v případě korozivzdorných ocelí z Ruska a Turecka existovaly dva prodejní kanály, v tomto případě se veškerý prodej uskutečňoval prostřednictvím stejného subjektu ve spojení, a to společnosti CITIC. Komise tedy neměla pro společnost Dika k dispozici žádný jiný spolehlivý soubor údajů pro výpočet vývozní ceny. Jde o situaci velmi odlišnou od šetření, na které se odvolávala společnost Dika, kde byl prodej na vývoz uskutečněný prostřednictvím zbývajícího obchodníka podroben křížové kontrole a považován za spolehlivý. V tomto šetření neexistovala žádná vývozní cena, kterou by bylo možné porovnat s běžnou hodnotou, bez ohledu na způsob, jakým by byla běžná hodnota pro společnost Dika vypočtena.

| (43) | V čl. 18 odst. 3 základního nařízení se uvádí, že „nejsou-li informace předložené účastníkem řízení ve všech ohledech dokonalé, přesto se k nim přihlédne, pokud nedostatky neúměrně neztěžují učinění přiměřeně správných závěrů, pokud jsou předloženy náležitě a včas a pokud je lze ověřit“. Jak je vysvětleno v 32. a 33. bodě odůvodnění, nedostatky v evidenci prodeje předložené společností Dika byly takové, že na jejich základě nebylo možné učinit dostatečně přesné zjištění. Kromě toho, jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, evidenci prodeje nebylo možné ověřit, protože i poslední verze stále vykazovala nesrovnalosti a chybějící údaje a nebyla předložena včas. Jelikož nebylo možné stanovit vývozní cenu, bylo by rovněž bezpředmětné na jakémkoli základě početně zjišťovat běžnou hodnotu pro společnost Dika. Uvedený postup je rovněž v souladu s rozsudkem Tribunálu ve věci ocelových kol z Číny, kde Tribunál rozhodl, že „jakékoli stanovení běžné hodnoty by bylo nadbytečné, protože bez možnosti stanovit vývozní cenu [...] by nebylo možné stanovit žádné dumpingové rozpětí“ (8). Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(43)

V čl. 18 odst. 3 základního nařízení se uvádí, že „nejsou-li informace předložené účastníkem řízení ve všech ohledech dokonalé, přesto se k nim přihlédne, pokud nedostatky neúměrně neztěžují učinění přiměřeně správných závěrů, pokud jsou předloženy náležitě a včas a pokud je lze ověřit“. Jak je vysvětleno v 32. a 33. bodě odůvodnění, nedostatky v evidenci prodeje předložené společností Dika byly takové, že na jejich základě nebylo možné učinit dostatečně přesné zjištění. Kromě toho, jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, evidenci prodeje nebylo možné ověřit, protože i poslední verze stále vykazovala nesrovnalosti a chybějící údaje a nebyla předložena včas. Jelikož nebylo možné stanovit vývozní cenu, bylo by rovněž bezpředmětné na jakémkoli základě početně zjišťovat běžnou hodnotu pro společnost Dika. Uvedený postup je rovněž v souladu s rozsudkem Tribunálu ve věci ocelových kol z Číny, kde Tribunál rozhodl, že „jakékoli stanovení běžné hodnoty by bylo nadbytečné, protože bez možnosti stanovit vývozní cenu [...] by nebylo možné stanovit žádné dumpingové rozpětí“ (8). Komise proto toto tvrzení zamítla.

8

| (44) | Po poskytnutí konečných informací vláda Maroka a společnost Dika tvrdily, že jak přístup Komise, tak rozsudek Tribunálu citovaný ve 43. bodě odůvodnění jsou v rozporu s požadavky antidumpingové dohody WTO, podle níž by měly být použity všechny údaje poskytnuté vývozcem, pokud splňují požadavky čl. 18 odst. 3 základního nařízení. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že citovaný rozsudek Tribunálu není vzhledem k okolnostem tohoto případu použitelný. Na rozdíl od případu, který byl předmětem rozsudku Tribunálu, bylo společnosti Dika přiděleno individuální dumpingové rozpětí a (podle společnosti Dika) bylo možné s jistotou určit, které výrobky vyvážela do Unie. |
| --- | --- |

(44)

Po poskytnutí konečných informací vláda Maroka a společnost Dika tvrdily, že jak přístup Komise, tak rozsudek Tribunálu citovaný ve 43. bodě odůvodnění jsou v rozporu s požadavky antidumpingové dohody WTO, podle níž by měly být použity všechny údaje poskytnuté vývozcem, pokud splňují požadavky čl. 18 odst. 3 základního nařízení. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že citovaný rozsudek Tribunálu není vzhledem k okolnostem tohoto případu použitelný. Na rozdíl od případu, který byl předmětem rozsudku Tribunálu, bylo společnosti Dika přiděleno individuální dumpingové rozpětí a (podle společnosti Dika) bylo možné s jistotou určit, které výrobky vyvážela do Unie.

| (45) | Komise s tím nesouhlasila. Jak již bylo uvedeno v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a 43. bodě odůvodnění výše, důvodem, proč nebyla stanovena běžná hodnota na základě údajů společnosti Dika, bylo jednoduše to, že to bylo bezúčelné, protože neexistovala vývozní cena, s níž by bylo možné ji srovnat. Bez ohledu na to, zda se základní skutečnosti ve výše uvedeném rozsudku Tribunálu od tohoto případu lišily či nikoli, nevyvrátily závěr, že stanovení běžné hodnoty v případě neexistence vývozní ceny by bylo nadbytečné. To není v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, neboť tato dohoda nevyžaduje, aby vyšetřující orgány prováděly výpočty, které nelze použít ke stanovení dumpingového rozpětí. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(45)

Komise s tím nesouhlasila. Jak již bylo uvedeno v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a 43. bodě odůvodnění výše, důvodem, proč nebyla stanovena běžná hodnota na základě údajů společnosti Dika, bylo jednoduše to, že to bylo bezúčelné, protože neexistovala vývozní cena, s níž by bylo možné ji srovnat. Bez ohledu na to, zda se základní skutečnosti ve výše uvedeném rozsudku Tribunálu od tohoto případu lišily či nikoli, nevyvrátily závěr, že stanovení běžné hodnoty v případě neexistence vývozní ceny by bylo nadbytečné. To není v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO, neboť tato dohoda nevyžaduje, aby vyšetřující orgány prováděly výpočty, které nelze použít ke stanovení dumpingového rozpětí. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (46) | Společnost Dika konkrétně tvrdila, že okolnosti případu v citovaném rozsudku Tribunálu se od této věci liší, neboť společnosti Dika bylo přiděleno individuální dumpingové rozpětí. Toto tvrzení však bylo založeno na nedorozumění. Společnosti Dika nebylo v žádném okamžiku tohoto šetření přiděleno individuální dumpingové rozpětí. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění níže, Komise se v době poskytnutí konečných informací rozhodla stanovit individuální celní sazbu pro společnost Dika individuálním určením společnosti a odpovídající celní sazby v příslušných částech tohoto nařízení. Tato individuální celní sazba byla stanovena na úrovni zbytkové celní sazby, která nebyla založena na vlastních údajích společnosti Dika. Podobně byla dumpingová rozpětí a rozpětí újmy použitelná pro společnost Dika, jež jsou uvedena v tomto nařízení, stanovena na úrovni zbytkového dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, a nikoli na základě vlastních údajů společnosti Dika. Tvrzení společnosti Dika bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(46)

Společnost Dika konkrétně tvrdila, že okolnosti případu v citovaném rozsudku Tribunálu se od této věci liší, neboť společnosti Dika bylo přiděleno individuální dumpingové rozpětí. Toto tvrzení však bylo založeno na nedorozumění. Společnosti Dika nebylo v žádném okamžiku tohoto šetření přiděleno individuální dumpingové rozpětí. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění níže, Komise se v době poskytnutí konečných informací rozhodla stanovit individuální celní sazbu pro společnost Dika individuálním určením společnosti a odpovídající celní sazby v příslušných částech tohoto nařízení. Tato individuální celní sazba byla stanovena na úrovni zbytkové celní sazby, která nebyla založena na vlastních údajích společnosti Dika. Podobně byla dumpingová rozpětí a rozpětí újmy použitelná pro společnost Dika, jež jsou uvedena v tomto nařízení, stanovena na úrovni zbytkového dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, a nikoli na základě vlastních údajů společnosti Dika. Tvrzení společnosti Dika bylo proto zamítnuto.

| (47) | Společnost Dika rovněž tvrdila, že namísto použití zbytkové celní sazby na společnost Dika měla Komise početně zjistit běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů společnosti Dika a složení konkrétního typu výrobku, která by pak měla být při výpočtu dumpingového rozpětí společnosti Dika porovnána s ověřenou vývozní cenou společnosti Hands. |
| --- | --- |

(47)

Společnost Dika rovněž tvrdila, že namísto použití zbytkové celní sazby na společnost Dika měla Komise početně zjistit běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů společnosti Dika a složení konkrétního typu výrobku, která by pak měla být při výpočtu dumpingového rozpětí společnosti Dika porovnána s ověřenou vývozní cenou společnosti Hands.

| (48) | Tuto metodiku nebylo možné přijmout. Za prvé, protože srovnání mezi početně zjištěnou běžnou hodnotou pro jednu společnost a vývozní cenou jiné společnosti nemohlo vést k přesnému dumpingovému rozpětí. Znamenalo by to porovnávat hodnotu založenou na údajích jedné společnosti s vývozní cenou jiné společnosti. Za druhé, i kdyby Komise tuto metodu použila, nebylo by možné provést ji na úrovni typu výrobku. Ačkoli se typy výrobku prodávané společností Dika do značné míry překrývaly s typy prodávanými společností Hands, neshodovaly se zcela. Některé typy výrobku prodávané společností Hands společnost Dika neprodávala a naopak. Tato metodika by tedy nevedla k přesnému dumpingovému rozpětí, které by bylo v souladu s realitou vývozních transakcí prováděných společností Dika (9). Tento přístup by byl navíc v rozporu s požadavkem čl. 2 odst. 11 základního nařízení, který výslovně stanoví, že při výpočtu dumpingového rozpětí a bez ohledu na zvolenou metodu srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny musí být zohledněny „ceny všech srovnatelných vývozních obchodů“ (10). V neposlední řadě by tato metodika znamenala zpřístupnění důvěrných údajů společnosti Hands společnosti Dika, a to jak pokud jde o prodávané typy výrobku, tak o vývozní cenu. To nelze přijmout, protože společnost Hands je jediným známým výrobcem hliníkových kol v Maroku a je přímým konkurentem společnosti Dika. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(48)

Tuto metodiku nebylo možné přijmout. Za prvé, protože srovnání mezi početně zjištěnou běžnou hodnotou pro jednu společnost a vývozní cenou jiné společnosti nemohlo vést k přesnému dumpingovému rozpětí. Znamenalo by to porovnávat hodnotu založenou na údajích jedné společnosti s vývozní cenou jiné společnosti. Za druhé, i kdyby Komise tuto metodu použila, nebylo by možné provést ji na úrovni typu výrobku. Ačkoli se typy výrobku prodávané společností Dika do značné míry překrývaly s typy prodávanými společností Hands, neshodovaly se zcela. Některé typy výrobku prodávané společností Hands společnost Dika neprodávala a naopak. Tato metodika by tedy nevedla k přesnému dumpingovému rozpětí, které by bylo v souladu s realitou vývozních transakcí prováděných společností Dika (9). Tento přístup by byl navíc v rozporu s požadavkem čl. 2 odst. 11 základního nařízení, který výslovně stanoví, že při výpočtu dumpingového rozpětí a bez ohledu na zvolenou metodu srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny musí být zohledněny „ceny všech srovnatelných vývozních obchodů“ (10). V neposlední řadě by tato metodika znamenala zpřístupnění důvěrných údajů společnosti Hands společnosti Dika, a to jak pokud jde o prodávané typy výrobku, tak o vývozní cenu. To nelze přijmout, protože společnost Hands je jediným známým výrobcem hliníkových kol v Maroku a je přímým konkurentem společnosti Dika. Komise proto toto tvrzení zamítla.

9

10

3.2.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (49) | Jak je uvedeno v 52. až 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení z důvodu neexistence prodeje obdobného výrobku na domácím trhu ze strany společnosti Hands. Po poskytnutí prozatímních informací sdružení EUWA tvrdilo, že k domácímu prodeji skutečně docházelo, a uvedlo, že o tom předloží důkazy při slyšení. Avšak informace, které sdružení EUWA následně poskytlo, neprokázaly jeho tvrzení, že prodej marockými společnostmi v Maroku lze považovat za domácí prodej. Vzhledem k citlivosti dotčených podnikových údajů nemělo sdružení EUWA k dispozici příslušné informace o čase, množství nebo cenách prodeje za strany marockých společností, ani o přesném umístění zákazníků, kterým byl prodej údajně uskutečněn. |
| --- | --- |

(49)

Jak je uvedeno v 52. až 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení z důvodu neexistence prodeje obdobného výrobku na domácím trhu ze strany společnosti Hands. Po poskytnutí prozatímních informací sdružení EUWA tvrdilo, že k domácímu prodeji skutečně docházelo, a uvedlo, že o tom předloží důkazy při slyšení. Avšak informace, které sdružení EUWA následně poskytlo, neprokázaly jeho tvrzení, že prodej marockými společnostmi v Maroku lze považovat za domácí prodej. Vzhledem k citlivosti dotčených podnikových údajů nemělo sdružení EUWA k dispozici příslušné informace o čase, množství nebo cenách prodeje za strany marockých společností, ani o přesném umístění zákazníků, kterým byl prodej údajně uskutečněn.

| (50) | Kromě toho Komise ani žádná ze zúčastněných stran nepopřely skutečnost, že společnost Hands uskutečnila prodej hliníkových kol v Maroku. Důvodem pro nezohlednění tohoto prodeje jako domácího prodeje bylo umístění společnosti Hands i zákazníků v ekonomických zónách, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Žádný z těchto prodejů navíc nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku a v žádném případě nemohl být použit pro stanovení běžné hodnoty. Na druhou stranu společnost Hands uznala, že neuskutečnila žádný domácí prodej a že běžnou hodnotu je třeba zjistit početně. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(50)

Kromě toho Komise ani žádná ze zúčastněných stran nepopřely skutečnost, že společnost Hands uskutečnila prodej hliníkových kol v Maroku. Důvodem pro nezohlednění tohoto prodeje jako domácího prodeje bylo umístění společnosti Hands i zákazníků v ekonomických zónách, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Žádný z těchto prodejů navíc nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku a v žádném případě nemohl být použit pro stanovení běžné hodnoty. Na druhou stranu společnost Hands uznala, že neuskutečnila žádný domácí prodej a že běžnou hodnotu je třeba zjistit početně. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (51) | Po poskytnutí konečných informací vláda Maroka tvrdila, že se Komise dopustila pochybení, když měla za to, že prodej v ekonomických zónách nepředstavuje domácí prodej. Na podporu tohoto tvrzení marocká vláda uvedla, že vzhledem k tomu, že hliníková kola byla prodána společnostem v ekonomických zónách za účelem použití při výrobě nových vozidel buď v EU, nebo v Maroku, a budou tedy spotřebována buď v EU, nebo v Maroku, měl by být tento prodej v ekonomických zónách v Maroku považován za prodej na domácím trhu. To by bylo údajně v souladu s přístupem Ministerstva obchodu USA, které považuje prodej v ekonomických zónách za účelem použití ve výrobku, který bude nakonec vyvezen mimo Spojené státy, jako spotřebu na domácím trhu. |
| --- | --- |

(51)

Po poskytnutí konečných informací vláda Maroka tvrdila, že se Komise dopustila pochybení, když měla za to, že prodej v ekonomických zónách nepředstavuje domácí prodej. Na podporu tohoto tvrzení marocká vláda uvedla, že vzhledem k tomu, že hliníková kola byla prodána společnostem v ekonomických zónách za účelem použití při výrobě nových vozidel buď v EU, nebo v Maroku, a budou tedy spotřebována buď v EU, nebo v Maroku, měl by být tento prodej v ekonomických zónách v Maroku považován za prodej na domácím trhu. To by bylo údajně v souladu s přístupem Ministerstva obchodu USA, které považuje prodej v ekonomických zónách za účelem použití ve výrobku, který bude nakonec vyvezen mimo Spojené státy, jako spotřebu na domácím trhu.

| (52) | Jak však již bylo vysvětleno v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nejedná se o přístup, který Komise zaujala ve stávajícím nebo předchozím šetření. Otázka, zda Spojené státy při svém rozhodování uplatňují odlišný přístup, je pro projednávanou věc irelevantní. Prodej mezi ekonomickými zónami není Komisí pro účely výpočtu dumpingu považován za domácí prodej, protože v době prodeje není známo, zda bude výrobek propuštěn do volného oběhu na domácím trhu, nebo určen na vývoz (viz 53. a 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(52)

Jak však již bylo vysvětleno v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nejedná se o přístup, který Komise zaujala ve stávajícím nebo předchozím šetření. Otázka, zda Spojené státy při svém rozhodování uplatňují odlišný přístup, je pro projednávanou věc irelevantní. Prodej mezi ekonomickými zónami není Komisí pro účely výpočtu dumpingu považován za domácí prodej, protože v době prodeje není známo, zda bude výrobek propuštěn do volného oběhu na domácím trhu, nebo určen na vývoz (viz 53. a 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (53) | Marocká vláda rovněž tvrdila, že přístup Komise je v rozporu s jejím přístupem k prodeji ve výlučných ekonomických zónách EU, který může podléhat antidumpingovým clům (11), jakož i s její praxí zahrnovat dovoz aktivního a pasivního zušlechťovacího styku do ekonomických zón do dovozních statistik použitých v analýze újmy při antidumpingových šetřeních. |
| --- | --- |

(53)

Marocká vláda rovněž tvrdila, že přístup Komise je v rozporu s jejím přístupem k prodeji ve výlučných ekonomických zónách EU, který může podléhat antidumpingovým clům (11), jakož i s její praxí zahrnovat dovoz aktivního a pasivního zušlechťovacího styku do ekonomických zón do dovozních statistik použitých v analýze újmy při antidumpingových šetřeních.

11

| (54) | Za prvé, odvolávání se na výlučné ekonomické zóny je v projednávané věci irelevantní. Výlučné ekonomické zóny jsou zóny, které jsou jako takové prohlášeny členským státem podle Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu. Ekonomické zóny, na které se v projednávané věci odvolává, nejsou těmito výlučnými ekonomickými zónami a nevztahují se na ně pravidla uváděná marockou vládou (12). |
| --- | --- |

(54)

Za prvé, odvolávání se na výlučné ekonomické zóny je v projednávané věci irelevantní. Výlučné ekonomické zóny jsou zóny, které jsou jako takové prohlášeny členským státem podle Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu. Ekonomické zóny, na které se v projednávané věci odvolává, nejsou těmito výlučnými ekonomickými zónami a nevztahují se na ně pravidla uváděná marockou vládou (12).

12

| (55) | Za druhé, dovoz aktivního a pasivního zušlechťovacího styku v ekonomických zónách v EU je zahrnut do analýzy újmy, protože dovážené zboží „nejenže prochází jako tranzit přes Unii, ale je rovněž předmětem zušlechťovacích operací s přidanou hodnotou, například montáží a zpracováním. V důsledku toho tento dovoz jednoznačně konkuruje výrobkům, které výrobní odvětví Unie vyrábí“ (13). Prodej do ekonomických zón nebo mezi nimi však nelze považovat za domácí prodej, protože není známo, zda bude výrobek propuštěn do volného oběhu na domácím trhu, nebo určen na vývoz. Komise proto tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(55)

Za druhé, dovoz aktivního a pasivního zušlechťovacího styku v ekonomických zónách v EU je zahrnut do analýzy újmy, protože dovážené zboží „nejenže prochází jako tranzit přes Unii, ale je rovněž předmětem zušlechťovacích operací s přidanou hodnotou, například montáží a zpracováním. V důsledku toho tento dovoz jednoznačně konkuruje výrobkům, které výrobní odvětví Unie vyrábí“ (13). Prodej do ekonomických zón nebo mezi nimi však nelze považovat za domácí prodej, protože není známo, zda bude výrobek propuštěn do volného oběhu na domácím trhu, nebo určen na vývoz. Komise proto tato tvrzení zamítla.

13

| (56) | Po poskytnutí prozatímních informací společnost Dika i společnost Hands zpochybnily použití brazilských prodejních, režijních a správních nákladů a zisku pro početní zjištění běžné hodnoty. Společnost Hands tvrdila, že údaje brazilských společností by neměly být použity ke stanovení prodejních, režijních a správních nákladů a zisku s cílem početně zjistit běžnou hodnotu. Společnost uvedla, že Komise neposkytla podpůrné důkazy o tom, že údaje z Brazílie by byly pro početní zjištění běžné hodnoty vhodné. Místo toho navrhla společnost Hands použít prodejní, režijní a správní náklady a zisk korejských výrobců hliníkových kol, které by byly podstatně nižší. Společnost Hands tvrdila, že by to bylo vhodnější, protože společnost Hands je v konečném důsledku vlastněna korejským výrobcem hliníkových kol a výsledné prodejní, režijní a správní náklady a zisk by odpovídaly těm, které má jedna ze dvou brazilských společností použitých Komisí. |
| --- | --- |

(56)

Po poskytnutí prozatímních informací společnost Dika i společnost Hands zpochybnily použití brazilských prodejních, režijních a správních nákladů a zisku pro početní zjištění běžné hodnoty. Společnost Hands tvrdila, že údaje brazilských společností by neměly být použity ke stanovení prodejních, režijních a správních nákladů a zisku s cílem početně zjistit běžnou hodnotu. Společnost uvedla, že Komise neposkytla podpůrné důkazy o tom, že údaje z Brazílie by byly pro početní zjištění běžné hodnoty vhodné. Místo toho navrhla společnost Hands použít prodejní, režijní a správní náklady a zisk korejských výrobců hliníkových kol, které by byly podstatně nižší. Společnost Hands tvrdila, že by to bylo vhodnější, protože společnost Hands je v konečném důsledku vlastněna korejským výrobcem hliníkových kol a výsledné prodejní, režijní a správní náklady a zisk by odpovídaly těm, které má jedna ze dvou brazilských společností použitých Komisí.

| (57) | Společnost Dika tvrdila, že údaje jedné z brazilských společností by neměly být zohledněny, protože Komise použila konsolidovanou účetní závěrku, která obsahovala výsledky dceřiných společností v jiných zemích a týkala se jiných výrobků než hliníkových kol. Společnosti Hands i Dika tvrdily, že prodejní, režijní a správní náklady jedné z brazilských společností byly vypočteny nesprávně. |
| --- | --- |

(57)

Společnost Dika tvrdila, že údaje jedné z brazilských společností by neměly být zohledněny, protože Komise použila konsolidovanou účetní závěrku, která obsahovala výsledky dceřiných společností v jiných zemích a týkala se jiných výrobků než hliníkových kol. Společnosti Hands i Dika tvrdily, že prodejní, režijní a správní náklady jedné z brazilských společností byly vypočteny nesprávně.

| (58) | S ohledem na předložená tvrzení týkající se použití brazilských údajů pro početní zjištění běžné hodnoty přehodnotila Komise metodu, kterou použila v prozatímní fázi. Komise nesouhlasila s názorem společnosti Hands, že Korejská republika by byla pro Maroko vhodnější alternativou než Brazílie. Smyslem čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení je použití rozumné metody pro nalezení přiměřeného ekvivalentu prodejních, režijních a správních nákladů a zisku vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření. Z úvodní části čl. 2 odst. 6 základního nařízení a z písmen a) a b) uvedeného článku vyplývá, že se jasně upřednostňují údaje týkající se výroby a prodeje na domácím trhu země původu. Podle čl. 2 odst. 6 písm. c) by tedy přiměřená alternativa pro domácí trh měla být v ideálním případě blízká domácímu trhu, například z hlediska hospodářského rozvoje, protože ten má vliv na výši nákladů a zisku společností. Brazílie byla sice považována za hospodářsky mírně vyspělejší než Maroko, Korea však jako vysoce rozvinutá ekonomika nemohla být pro Maroko považována za přiměřenou alternativu (14). |
| --- | --- |

(58)

S ohledem na předložená tvrzení týkající se použití brazilských údajů pro početní zjištění běžné hodnoty přehodnotila Komise metodu, kterou použila v prozatímní fázi. Komise nesouhlasila s názorem společnosti Hands, že Korejská republika by byla pro Maroko vhodnější alternativou než Brazílie. Smyslem čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení je použití rozumné metody pro nalezení přiměřeného ekvivalentu prodejních, režijních a správních nákladů a zisku vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření. Z úvodní části čl. 2 odst. 6 základního nařízení a z písmen a) a b) uvedeného článku vyplývá, že se jasně upřednostňují údaje týkající se výroby a prodeje na domácím trhu země původu. Podle čl. 2 odst. 6 písm. c) by tedy přiměřená alternativa pro domácí trh měla být v ideálním případě blízká domácímu trhu, například z hlediska hospodářského rozvoje, protože ten má vliv na výši nákladů a zisku společností. Brazílie byla sice považována za hospodářsky mírně vyspělejší než Maroko, Korea však jako vysoce rozvinutá ekonomika nemohla být pro Maroko považována za přiměřenou alternativu (14).

14

| (59) | Komise však měla za to, že namísto údajů o brazilských výrobcích hliníkových kol je přiměřenější použít údaje o spolupracujícím výrobci, společnosti Hands. Prodejní, režijní a správní náklady společnosti Hands nemohly být použity pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení, protože společnost Hands nerealizovala v běžném obchodním styku žádný domácí prodej. Komise však měla za to, že jako přiměřený ekvivalent prodejních, režijních a správních nákladů souvisejících s domácím prodejem společnosti Hands jsou rozumnou alternativou prodejní, režijní a správní náklady na všechny prodeje společnosti Hands. Šetření dále neprokázalo žádné rozdíly mezi prodejními, režijními a správními náklady na prodej na domácím trhu a prodejními, režijními a správními náklady na prodej na vývoz, protože všechny příslušné náklady byly rozděleny na základě obratu. Kromě toho byl počet prodejů uskutečněných společností Hands v Maroku tak malý, že nebylo možné provést smysluplné srovnání. Údaje společnosti Hands byly ověřeny a týkaly se prodeje společnosti se sídlem v Maroku, která vyrábí a prodává pouze hliníková kola. Kromě toho se tyto údaje týkaly pouze období šetření. Komise považuje použití brazilských údajů za méně přiměřené, protože dostupné informace pocházejí z roku 2019 a týkají se více výrobků a výrobních závodů v několika zemích. Takto stanovené prodejní, režijní a správní náklady na základě vlastních údajů společnosti Hands, upravené o položky, které přímo nesouvisejí s výrobou dotčeného výrobku, a položky, které nebyly realizovány, činily [12 % – 16 %]. |
| --- | --- |

(59)

Komise však měla za to, že namísto údajů o brazilských výrobcích hliníkových kol je přiměřenější použít údaje o spolupracujícím výrobci, společnosti Hands. Prodejní, režijní a správní náklady společnosti Hands nemohly být použity pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení, protože společnost Hands nerealizovala v běžném obchodním styku žádný domácí prodej. Komise však měla za to, že jako přiměřený ekvivalent prodejních, režijních a správních nákladů souvisejících s domácím prodejem společnosti Hands jsou rozumnou alternativou prodejní, režijní a správní náklady na všechny prodeje společnosti Hands. Šetření dále neprokázalo žádné rozdíly mezi prodejními, režijními a správními náklady na prodej na domácím trhu a prodejními, režijními a správními náklady na prodej na vývoz, protože všechny příslušné náklady byly rozděleny na základě obratu. Kromě toho byl počet prodejů uskutečněných společností Hands v Maroku tak malý, že nebylo možné provést smysluplné srovnání. Údaje společnosti Hands byly ověřeny a týkaly se prodeje společnosti se sídlem v Maroku, která vyrábí a prodává pouze hliníková kola. Kromě toho se tyto údaje týkaly pouze období šetření. Komise považuje použití brazilských údajů za méně přiměřené, protože dostupné informace pocházejí z roku 2019 a týkají se více výrobků a výrobních závodů v několika zemích. Takto stanovené prodejní, režijní a správní náklady na základě vlastních údajů společnosti Hands, upravené o položky, které přímo nesouvisejí s výrobou dotčeného výrobku, a položky, které nebyly realizovány, činily [12 % – 16 %].

| (60) | Po poskytnutí konečných informací společnost Hands zopakovala své tvrzení, že nejvhodnější volbou pro stanovení výše prodejních, režijních a správních nákladů a zisku pro početní zjištění běžné hodnoty společnosti Hands bude Korea, jelikož uvedené údaje se týkají korejské mateřské společnosti Hands. Skutečnost, že Korea nemá podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako Maroko, je podle společnosti Hands irelevantní, neboť hospodářský rozvoj alternativní země je relevantní pouze v případě použití čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v případě podstatného zkreslení, což není případ Maroka. |
| --- | --- |

(60)

Po poskytnutí konečných informací společnost Hands zopakovala své tvrzení, že nejvhodnější volbou pro stanovení výše prodejních, režijních a správních nákladů a zisku pro početní zjištění běžné hodnoty společnosti Hands bude Korea, jelikož uvedené údaje se týkají korejské mateřské společnosti Hands. Skutečnost, že Korea nemá podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako Maroko, je podle společnosti Hands irelevantní, neboť hospodářský rozvoj alternativní země je relevantní pouze v případě použití čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení v případě podstatného zkreslení, což není případ Maroka.

| (61) | Komise s tím nesouhlasila. Ačkoli se v čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení skutečně používá výraz „podobná úroveň hospodářského rozvoje“, neznamená to, že úroveň hospodářského rozvoje nemůže být relevantním faktorem pro určení toho, zda by jiná země než Maroko byla vhodná pro stanovení patřičné výše prodejních, režijních a správních nákladů podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Komise měla za to, že použití údajů od výrobců hliníkových kol ve vysoce rozvinutém hospodářství by bylo méně vhodné než použití údajů ze země, která je z hlediska hospodářského rozvoje podobná, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(61)

Komise s tím nesouhlasila. Ačkoli se v čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení skutečně používá výraz „podobná úroveň hospodářského rozvoje“, neznamená to, že úroveň hospodářského rozvoje nemůže být relevantním faktorem pro určení toho, zda by jiná země než Maroko byla vhodná pro stanovení patřičné výše prodejních, režijních a správních nákladů podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Komise měla za to, že použití údajů od výrobců hliníkových kol ve vysoce rozvinutém hospodářství by bylo méně vhodné než použití údajů ze země, která je z hlediska hospodářského rozvoje podobná, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění výše.

podobná úroveň hospodářského rozvoje

| (62) | Společnost Hands rovněž tvrdila, že se Komise nezabývala žádným ze jejích tvrzení týkajících se brazilských údajů, jak byly použity v prozatímním nařízení. Použitím vlastních údajů společnosti Hands namísto údajů brazilské strany se však tato tvrzení stala bezpředmětnými. Společnost Hands tvrdila, že jediným důvodem pro přechod od údajů brazilské strany k údajům skupiny Hands je, že to pro Komisi bude praktičtější. Jak však Komise vysvětlila v 59. bodě odůvodnění výše, zjistila, že vlastní údaje společnosti Hands jsou vhodnější než údaje brazilské strany, nikoliv praktičtější. Komise proto tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(62)

Společnost Hands rovněž tvrdila, že se Komise nezabývala žádným ze jejích tvrzení týkajících se brazilských údajů, jak byly použity v prozatímním nařízení. Použitím vlastních údajů společnosti Hands namísto údajů brazilské strany se však tato tvrzení stala bezpředmětnými. Společnost Hands tvrdila, že jediným důvodem pro přechod od údajů brazilské strany k údajům skupiny Hands je, že to pro Komisi bude praktičtější. Jak však Komise vysvětlila v 59. bodě odůvodnění výše, zjistila, že vlastní údaje společnosti Hands jsou vhodnější než údaje brazilské strany, nikoliv praktičtější. Komise proto tato tvrzení zamítla.

| (63) | Po poskytnutí konečných informací vláda Maroka a společnosti Dika a Hands nesouhlasily s použitím prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands pro početní zjištění běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(63)

Po poskytnutí konečných informací vláda Maroka a společnosti Dika a Hands nesouhlasily s použitím prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands pro početní zjištění běžné hodnoty.

| (64) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací vláda Maroka a společnost Dika tvrdily, že použití prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands není v souladu s článkem 2.2.2 antidumpingové dohody WTO. Obě strany uvedly, že „jakákoli jiná rozumná metoda“ v čl. 2.2.2 odst. iii) antidumpingové dohody WTO zahrnuje šetření, zda se výše zisku přibližuje ziskovému rozpětí, jakého by bylo dosaženo, kdyby byl dotčený výrobek prodáván v běžném obchodním styku v zemi vývozu. Strany rovněž uvedly, že prodejní, režijní a správní náklady použité Komisí se týkaly pouze vývozních prodejních, režijních a správních nákladů, které se podle společnosti Dika nemohou ze své podstaty přiblížit ziskovému rozpětí, jehož by bylo dosaženo, kdyby byl dotčený výrobek prodáván v běžném obchodním styku v Maroku. A konečně, společnost Dika tvrdila, že skutečnost, že prodejní, režijní a správní náklady na vývoz společnosti Hands byly přiměřeným základem pro její domácí prodej, nebylo možné fakticky ověřit, neboť společnost Hands žádný domácí prodej nemá. |
| --- | --- |

(64)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací vláda Maroka a společnost Dika tvrdily, že použití prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands není v souladu s článkem 2.2.2 antidumpingové dohody WTO. Obě strany uvedly, že „jakákoli jiná rozumná metoda“ v čl. 2.2.2 odst. iii) antidumpingové dohody WTO zahrnuje šetření, zda se výše zisku přibližuje ziskovému rozpětí, jakého by bylo dosaženo, kdyby byl dotčený výrobek prodáván v běžném obchodním styku v zemi vývozu. Strany rovněž uvedly, že prodejní, režijní a správní náklady použité Komisí se týkaly pouze vývozních prodejních, režijních a správních nákladů, které se podle společnosti Dika nemohou ze své podstaty přiblížit ziskovému rozpětí, jehož by bylo dosaženo, kdyby byl dotčený výrobek prodáván v běžném obchodním styku v Maroku. A konečně, společnost Dika tvrdila, že skutečnost, že prodejní, režijní a správní náklady na vývoz společnosti Hands byly přiměřeným základem pro její domácí prodej, nebylo možné fakticky ověřit, neboť společnost Hands žádný domácí prodej nemá.

| (65) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Hands v podstatě tvrdila, že použití jejích vlastních prodejních, režijních a správních nákladů bylo v rozporu se zněním a smyslem čl. 2 odst. 6 základního nařízení, neboť společnost Hands neměla žádný domácí prodej v běžném obchodním styku. Podle společnosti Hands využila Komise použití čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení k tomu, aby obešla skutečnost, že nemohla použít obecné pravidlo čl. 2 odst. 6 základního nařízení, které vyžaduje, aby prodej probíhal v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(65)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Hands v podstatě tvrdila, že použití jejích vlastních prodejních, režijních a správních nákladů bylo v rozporu se zněním a smyslem čl. 2 odst. 6 základního nařízení, neboť společnost Hands neměla žádný domácí prodej v běžném obchodním styku. Podle společnosti Hands využila Komise použití čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení k tomu, aby obešla skutečnost, že nemohla použít obecné pravidlo čl. 2 odst. 6 základního nařízení, které vyžaduje, aby prodej probíhal v běžném obchodním styku.

| (66) | Komise uvedla, že obecnou funkcí čl. 2 odst. 6 základního nařízení (a článku 2.2.2 antidumpingové dohody WTO) je odhadnout, jaké by bylo ziskové rozpětí i prodejní, režijní a správní náklady obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu vyvážející země. „Jakákoli jiná rozumná metoda“ v čl. 2.2.2 bodě iii) antidumpingové dohody WTO zahrnuje šetření, zda je stanovení výše zisku a prodejních, režijních a správních nákladů výsledkem odůvodněného zvážení dostupných důkazů. V tomto ohledu Komise rovněž uvedla, v rozporu s tím, co tvrdily společnosti Dika a Hands, že při posuzování všech dostupných důkazů nepoužila ani prodejní, režijní a správní náklady na prodej na vývoz, ani prodejní, režijní a správní náklady na domácí prodej, které nepatřily do běžných obchodních nákladů; Komise místo toho použila jako přiměřený ekvivalent prodejní, režijní a správní náklady týkající se veškerého prodeje uskutečněného společností Hands. |
| --- | --- |

(66)

Komise uvedla, že obecnou funkcí čl. 2 odst. 6 základního nařízení (a článku 2.2.2 antidumpingové dohody WTO) je odhadnout, jaké by bylo ziskové rozpětí i prodejní, režijní a správní náklady obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu vyvážející země. „Jakákoli jiná rozumná metoda“ v čl. 2.2.2 bodě iii) antidumpingové dohody WTO zahrnuje šetření, zda je stanovení výše zisku a prodejních, režijních a správních nákladů výsledkem odůvodněného zvážení dostupných důkazů. V tomto ohledu Komise rovněž uvedla, v rozporu s tím, co tvrdily společnosti Dika a Hands, že při posuzování všech dostupných důkazů nepoužila ani prodejní, režijní a správní náklady na prodej na vývoz, ani prodejní, režijní a správní náklady na domácí prodej, které nepatřily do běžných obchodních nákladů; Komise místo toho použila jako přiměřený ekvivalent prodejní, režijní a správní náklady týkající se veškerého prodeje uskutečněného společností Hands.

| (67) | Komise považovala za rozumné ve smyslu čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení (a čl. 2.2.2 odst. iii) antidumpingové dohody WTO) použít prodejní, režijní a správní náklady pro veškerý prodej společnosti Hands jako přiměřený ekvivalent toho, jaké by byly prodejní, režijní a správní náklady obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu země vývozu, a to z několika důvodů. |
| --- | --- |

(67)

Komise považovala za rozumné ve smyslu čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení (a čl. 2.2.2 odst. iii) antidumpingové dohody WTO) použít prodejní, režijní a správní náklady pro veškerý prodej společnosti Hands jako přiměřený ekvivalent toho, jaké by byly prodejní, režijní a správní náklady obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu země vývozu, a to z několika důvodů.

| (68) | Za prvé, sama společnost Hands nezpochybnila skutečnost, že by se prodejní, režijní a správní náklady u všech jejích transakcí podobaly prodejním, režijním a správním nákladům u jejího domácího prodeje, pokud by jej měla. Naopak rozdělení celkových prodejních, režijních a správních nákladů na základě obratu, jak je vysvětleno v bodě 45 dokumentu poskytujícího konečné informace, společnost Hands uznala, že tyto náklady jsou totožné bez ohledu na různé zeměpisné trhy, na nichž se prodej uskutečňuje. |
| --- | --- |

(68)

Za prvé, sama společnost Hands nezpochybnila skutečnost, že by se prodejní, režijní a správní náklady u všech jejích transakcí podobaly prodejním, režijním a správním nákladům u jejího domácího prodeje, pokud by jej měla. Naopak rozdělení celkových prodejních, režijních a správních nákladů na základě obratu, jak je vysvětleno v bodě 45 dokumentu poskytujícího konečné informace, společnost Hands uznala, že tyto náklady jsou totožné bez ohledu na různé zeměpisné trhy, na nichž se prodej uskutečňuje.

| (69) | Za druhé, způsob, jakým byla společnost Hands skutečně uspořádána a jak řešila prodej na trhu založeném na nabídkových řízeních, rovněž potvrdil, že vykázané rozdělení prodejních, režijních a správních nákladů (na základě obratu bez ohledu na zeměpisné místo určení výrobku) odráží realitu. Během období šetření nebylo možné zaznamenat žádné rozdíly, pokud jde o proces prodeje a související náklady mezi trhy, přičemž části tohoto procesu realizovala mateřská společnost Hands v Koreji. |
| --- | --- |

(69)

Za druhé, způsob, jakým byla společnost Hands skutečně uspořádána a jak řešila prodej na trhu založeném na nabídkových řízeních, rovněž potvrdil, že vykázané rozdělení prodejních, režijních a správních nákladů (na základě obratu bez ohledu na zeměpisné místo určení výrobku) odráží realitu. Během období šetření nebylo možné zaznamenat žádné rozdíly, pokud jde o proces prodeje a související náklady mezi trhy, přičemž části tohoto procesu realizovala mateřská společnost Hands v Koreji.

| (70) | Za třetí, nabídková řízení na hliníková kola, a to i ta, kterých se účastnila společnost Hands, nebyla rozdělena podle trhů, ale spíše podle zákazníků (např. k nabídkovým řízením na hliníková kola prodávaná výrobci automobilů X, ať již byla dodána v Unii nebo v Maroku, se přistupovalo podle sídla výrobce automobilů X). Komise proto dospěla k závěru, že z hlediska prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands nezáleží na tom, zda je předmět transakce určen ke spotřebě v Maroku nebo například ve Francii. Prodejní, režijní a správní náklady společnosti Hands vzniklé u všech jejích transakcí tak představovaly přiměřený ekvivalent toho, jaké by byly prodejní, režijní a správní náklady v běžném obchodním styku v Maroku. |
| --- | --- |

(70)

Za třetí, nabídková řízení na hliníková kola, a to i ta, kterých se účastnila společnost Hands, nebyla rozdělena podle trhů, ale spíše podle zákazníků (např. k nabídkovým řízením na hliníková kola prodávaná výrobci automobilů X, ať již byla dodána v Unii nebo v Maroku, se přistupovalo podle sídla výrobce automobilů X). Komise proto dospěla k závěru, že z hlediska prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands nezáleží na tom, zda je předmět transakce určen ke spotřebě v Maroku nebo například ve Francii. Prodejní, režijní a správní náklady společnosti Hands vzniklé u všech jejích transakcí tak představovaly přiměřený ekvivalent toho, jaké by byly prodejní, režijní a správní náklady v běžném obchodním styku v Maroku.

| (71) | Po poskytnutí dodatečných konečných informací společnost Hands tvrdila, že nikoliv všechny prodejní, režijní a správní náklady byly rozděleny na základě obratu, neboť například náklady spojené s dopravou vycházely ze skutečných nákladů na trh. Kromě toho a ze stejného důvodu bylo odvolávání se na výběrová a nabídková řízení údajně neopodstatněné, neboť nezohledňovalo různé dodací a přepravní podmínky, které mohou být na každém trhu různé. A konečně společnost Hands tvrdila, že prodejní činnost se může u každého trhu lišit. Společnost Hands proto tvrdila, že Komise porušila základní nařízení, když zvolila vlastní údaje skupiny Hands jako vhodné za účelem početního zjištění běžné hodnoty společnosti Hands. |
| --- | --- |

(71)

Po poskytnutí dodatečných konečných informací společnost Hands tvrdila, že nikoliv všechny prodejní, režijní a správní náklady byly rozděleny na základě obratu, neboť například náklady spojené s dopravou vycházely ze skutečných nákladů na trh. Kromě toho a ze stejného důvodu bylo odvolávání se na výběrová a nabídková řízení údajně neopodstatněné, neboť nezohledňovalo různé dodací a přepravní podmínky, které mohou být na každém trhu různé. A konečně společnost Hands tvrdila, že prodejní činnost se může u každého trhu lišit. Společnost Hands proto tvrdila, že Komise porušila základní nařízení, když zvolila vlastní údaje skupiny Hands jako vhodné za účelem početního zjištění běžné hodnoty společnosti Hands.

| (72) | V tomto tvrzení nebylo uvedeno, že prodejní, režijní a správní náklady společnosti Hands u všech jejích transakcí byly upraveny tak, aby se přibližovaly tomu, jaké by byly její prodejní, režijní a správní náklady obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu vyvážející země. Jak bylo vysvětleno v dodatečných konečných informacích a jak společnost Hands uvítala ve svých následných připomínkách, náklady spojené s dopravou byly odečteny jak od čistého prodeje, tak od celkových prodejních, režijních a správních nákladů, a proto nebyly zohledněny ve výpočtech prodejních, režijních a správních nákladů. Náklady spojené s dopravou byly jedinou nákladovou položkou, kterou společnost Hands ve svých prodejních, režijních a správních nákladech označila za specifickou pro jednotlivé zeměpisné trhy. U ostatních nákladů souvisejících s prodejem nebylo možné mezi trhy rozpoznat žádný významný rozdíl. Skutečnost, že některé další náklady spojené s prodejem přímo nesouvisely s nabídkovými řízeními, jak tvrdí společnost Hands, neznamená, že tyto náklady nebyly ovlivněny organizací nabídkových řízení a vztahy se zákazníky. Jak je uvedeno v bodech odůvodnění výše, Komise určila, že některé náklady, například náklady související s dopravou, souvisely s daným trhem, a tyto náklady eliminovala. Jiné náklady nesouvisely s trhem z toho důvodu, že daný trh byl ovlivňován nabídkovými řízeními nebo proto, že souvisely s (mzdovými, finančními nebo jinými) operacemi, které se svou povahou a v důsledku uspořádání společnosti nelišily podle zeměpisných trhů. Kromě toho společnost sama rozdělila všechny náklady nesouvisející s dopravou na základě obratu, aniž by rozlišovala mezi zeměpisnými trhy. |
| --- | --- |

(72)

V tomto tvrzení nebylo uvedeno, že prodejní, režijní a správní náklady společnosti Hands u všech jejích transakcí byly upraveny tak, aby se přibližovaly tomu, jaké by byly její prodejní, režijní a správní náklady obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu vyvážející země. Jak bylo vysvětleno v dodatečných konečných informacích a jak společnost Hands uvítala ve svých následných připomínkách, náklady spojené s dopravou byly odečteny jak od čistého prodeje, tak od celkových prodejních, režijních a správních nákladů, a proto nebyly zohledněny ve výpočtech prodejních, režijních a správních nákladů. Náklady spojené s dopravou byly jedinou nákladovou položkou, kterou společnost Hands ve svých prodejních, režijních a správních nákladech označila za specifickou pro jednotlivé zeměpisné trhy. U ostatních nákladů souvisejících s prodejem nebylo možné mezi trhy rozpoznat žádný významný rozdíl. Skutečnost, že některé další náklady spojené s prodejem přímo nesouvisely s nabídkovými řízeními, jak tvrdí společnost Hands, neznamená, že tyto náklady nebyly ovlivněny organizací nabídkových řízení a vztahy se zákazníky. Jak je uvedeno v bodech odůvodnění výše, Komise určila, že některé náklady, například náklady související s dopravou, souvisely s daným trhem, a tyto náklady eliminovala. Jiné náklady nesouvisely s trhem z toho důvodu, že daný trh byl ovlivňován nabídkovými řízeními nebo proto, že souvisely s (mzdovými, finančními nebo jinými) operacemi, které se svou povahou a v důsledku uspořádání společnosti nelišily podle zeměpisných trhů. Kromě toho společnost sama rozdělila všechny náklady nesouvisející s dopravou na základě obratu, aniž by rozlišovala mezi zeměpisnými trhy.

| (73) | Ve svých připomínkách k poskytnutí dodatečných konečných informací společnost Hands (kromě tvrzení ohledně způsobu, jakým Komise chápe to, jak byly její prodejní, režijní a správní náklady hlášeny, což je řešeno výše) dále nedoložila své tvrzení o porušení základního nařízení. Společnost Hands zejména neposkytla žádné připomínky k vysvětlení Komise uvedenému v 74. bodě odůvodnění, které se zabývá touto částí připomínek společnosti Hands k poskytnutí konečných informací. Společnost Hands rovněž nevysvětlila, proč údaj o prodejních, režijních a správních nákladech použitý Komisí, který nezahrnoval náklady spojené s dopravou, byl nepřiměřeným ekvivalentem toho, jaké by byly její prodejní, režijní a správní náklady u obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu země vývozu. A konečně, kromě nesouhlasu s přístupem Komise společnost Hands ve svých připomínkách k poskytnutí dodatečných konečných informací neuvedla žádnou vhodnější alternativu. Společnost Hands ani žádná jiná zúčastněná strana zejména neposkytly žádné připomínky k vysvětlení Komise uvedenému v 75. bodě odůvodnění, proč alternativy zvažované během šetření nejsou vhodnější než vlastní údaje společnosti Hands. Komise proto tato tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(73)

Ve svých připomínkách k poskytnutí dodatečných konečných informací společnost Hands (kromě tvrzení ohledně způsobu, jakým Komise chápe to, jak byly její prodejní, režijní a správní náklady hlášeny, což je řešeno výše) dále nedoložila své tvrzení o porušení základního nařízení. Společnost Hands zejména neposkytla žádné připomínky k vysvětlení Komise uvedenému v 74. bodě odůvodnění, které se zabývá touto částí připomínek společnosti Hands k poskytnutí konečných informací. Společnost Hands rovněž nevysvětlila, proč údaj o prodejních, režijních a správních nákladech použitý Komisí, který nezahrnoval náklady spojené s dopravou, byl nepřiměřeným ekvivalentem toho, jaké by byly její prodejní, režijní a správní náklady u obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu země vývozu. A konečně, kromě nesouhlasu s přístupem Komise společnost Hands ve svých připomínkách k poskytnutí dodatečných konečných informací neuvedla žádnou vhodnější alternativu. Společnost Hands ani žádná jiná zúčastněná strana zejména neposkytly žádné připomínky k vysvětlení Komise uvedenému v 75. bodě odůvodnění, proč alternativy zvažované během šetření nejsou vhodnější než vlastní údaje společnosti Hands. Komise proto tato tvrzení zamítla.

| (74) | Žádná ze zúčastněných stran nepředložila přesvědčivé důkazy o tom, proč prodejní, režijní a správní náklady na veškerý prodej nebyly přiměřeným ekvivalentem. Pokud jde o neexistenci srovnatelného prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, Komise uvedla, že samotným účelem čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení (stejně jako čl. 2.2.2 odst. iii) antidumpingové dohody WTO) je odhadnout, jaké by tyto prodejní, režijní a správní náklady přesně byly, protože tento prodej neexistuje. Vzhledem ke specifické situaci toho, jak společnost Hands prodávala svá hliníková kola a rozdělovala své prodejní, režijní a správní náklady, jakož i toho, jak funguje trh, na němž společnost působí, použila Komise správný ekvivalent. |
| --- | --- |

(74)

Žádná ze zúčastněných stran nepředložila přesvědčivé důkazy o tom, proč prodejní, režijní a správní náklady na veškerý prodej nebyly přiměřeným ekvivalentem. Pokud jde o neexistenci srovnatelného prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, Komise uvedla, že samotným účelem čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení (stejně jako čl. 2.2.2 odst. iii) antidumpingové dohody WTO) je odhadnout, jaké by tyto prodejní, režijní a správní náklady přesně byly, protože tento prodej neexistuje. Vzhledem ke specifické situaci toho, jak společnost Hands prodávala svá hliníková kola a rozdělovala své prodejní, režijní a správní náklady, jakož i toho, jak funguje trh, na němž společnost působí, použila Komise správný ekvivalent.

| (75) | Žádná zúčastněná strana neposkytla jinou vhodnější alternativu. Alternativy, to znamená společnost Iochpe Maxion S.A. v Brazílii nebo společnost Hands Corporation v Koreji, totiž nebyly lepšími ekvivalenty toho, jaké by byly prodejní, režijní a správní náklady obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu vyvážející země. Na rozdíl od prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands by prodejní, režijní a správní náklady převzaté z Brazílie byly od obdobného výrobku velmi vzdáleny (většinou se týkaly prodeje jiných výrobků než hliníkových kol). To je zejména důležité tehdy, jedná-li se o výrobek, který je prodáván zcela konkrétním způsobem, jak je tomu v tomto případě, kdy uvedené alternativy musí být vyloučeny. Pokud jde o alternativu založenou na údajích korejské strany, Komise již vysvětlila, že tyto údaje nemusí být vhodnou alternativou, a to vzhledem k rozdílům mezi Marokem a Koreou, pokud jde o hospodářský rozvoj, což může mít vliv na úroveň nákladů a zisků společností. |
| --- | --- |

(75)

Žádná zúčastněná strana neposkytla jinou vhodnější alternativu. Alternativy, to znamená společnost Iochpe Maxion S.A. v Brazílii nebo společnost Hands Corporation v Koreji, totiž nebyly lepšími ekvivalenty toho, jaké by byly prodejní, režijní a správní náklady obdobného výrobku v běžném obchodním styku na domácím trhu vyvážející země. Na rozdíl od prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands by prodejní, režijní a správní náklady převzaté z Brazílie byly od obdobného výrobku velmi vzdáleny (většinou se týkaly prodeje jiných výrobků než hliníkových kol). To je zejména důležité tehdy, jedná-li se o výrobek, který je prodáván zcela konkrétním způsobem, jak je tomu v tomto případě, kdy uvedené alternativy musí být vyloučeny. Pokud jde o alternativu založenou na údajích korejské strany, Komise již vysvětlila, že tyto údaje nemusí být vhodnou alternativou, a to vzhledem k rozdílům mezi Marokem a Koreou, pokud jde o hospodářský rozvoj, což může mít vliv na úroveň nákladů a zisků společností.

| (76) | Konečně odvolávání se na ziskové rozpětí použité při stanovení početně zjištěné běžné hodnoty, které provedla společnost Dika, se jevilo jako irelevantní. Ziskové rozpětí nebylo založeno na prodeji společnosti Hands, ale spíše na cílovém zisku stanoveném pro výrobní odvětví Unie a na horní hranici zisku běžně dosahovaného jinými vývozci nebo výrobci z prodeje výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(76)

Konečně odvolávání se na ziskové rozpětí použité při stanovení početně zjištěné běžné hodnoty, které provedla společnost Dika, se jevilo jako irelevantní. Ziskové rozpětí nebylo založeno na prodeji společnosti Hands, ale spíše na cílovém zisku stanoveném pro výrobní odvětví Unie a na horní hranici zisku běžně dosahovaného jinými vývozci nebo výrobci z prodeje výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

| (77) | Společnost Hands rovněž uvedla několik tvrzení týkajících se chyb ve výpočtu prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands. Komise přijala jedno tvrzení týkající se odpočtu provizí z prodeje od prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands a zbývající tvrzení zamítla. Dumpingové rozpětí bylo odpovídajícím způsobem přepočítáno. Důvody pro zamítnutí některých tvrzení byly společnosti Hands uvedeny v poskytnutí dodatečných konečných informacích. Po poskytnutí dodatečných konečných informací nebyly k těmto tvrzením předloženy v podání společnosti Hands žádné nové informace. |
| --- | --- |

(77)

Společnost Hands rovněž uvedla několik tvrzení týkajících se chyb ve výpočtu prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands. Komise přijala jedno tvrzení týkající se odpočtu provizí z prodeje od prodejních, režijních a správních nákladů společnosti Hands a zbývající tvrzení zamítla. Dumpingové rozpětí bylo odpovídajícím způsobem přepočítáno. Důvody pro zamítnutí některých tvrzení byly společnosti Hands uvedeny v poskytnutí dodatečných konečných informacích. Po poskytnutí dodatečných konečných informací nebyly k těmto tvrzením předloženy v podání společnosti Hands žádné nové informace.

| (78) | Po poskytnutí dodatečných konečných informací společnost Hands rovněž odkázala na své předchozí připomínky k poskytnutí konečných informací, v nichž tvrdila, že Komise neměla použít vzorec pro převod poměru prodejních, režijních a správních nákladů k obratu na poměr prodejních, režijních a správních nákladů k nákladům na prodané zboží, ale místo toho přímo vypočítat prodejní, režijní a správní náklady na základě skutečných ověřených nákladů na prodané zboží společnosti Hands. To se však zakládalo na nedorozumění, protože Komise nevypočítala prodejní, správní a režijní náklady na základě nákladů na prodané zboží, ale na základě výrobních nákladů. Společnost Hands rovněž neposkytla žádné vysvětlení, proč použití výrobních nákladů nebylo na rozdíl od použití nákladů na prodané zboží vhodné. Komise proto toto tvrzení zamítla. Příslušné výpočty byly uvedeny v poskytnutí konečných informací a objasněny v dodatečných konečných informacích. Za prvé, Komise na základě skutečných nákladů společnosti Hands určila celkovou částku prodejních, režijních a správních nákladů, která byla poté vyjádřena jako procentní podíl celkové hodnoty prodeje. Procentní podíl prodejních, režijních a správních nákladů byl poté spolu s procentním podílem zisku připočten k výrobním nákladům za účelem početního zjištění běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(78)

Po poskytnutí dodatečných konečných informací společnost Hands rovněž odkázala na své předchozí připomínky k poskytnutí konečných informací, v nichž tvrdila, že Komise neměla použít vzorec pro převod poměru prodejních, režijních a správních nákladů k obratu na poměr prodejních, režijních a správních nákladů k nákladům na prodané zboží, ale místo toho přímo vypočítat prodejní, režijní a správní náklady na základě skutečných ověřených nákladů na prodané zboží společnosti Hands. To se však zakládalo na nedorozumění, protože Komise nevypočítala prodejní, správní a režijní náklady na základě nákladů na prodané zboží, ale na základě výrobních nákladů. Společnost Hands rovněž neposkytla žádné vysvětlení, proč použití výrobních nákladů nebylo na rozdíl od použití nákladů na prodané zboží vhodné. Komise proto toto tvrzení zamítla. Příslušné výpočty byly uvedeny v poskytnutí konečných informací a objasněny v dodatečných konečných informacích. Za prvé, Komise na základě skutečných nákladů společnosti Hands určila celkovou částku prodejních, režijních a správních nákladů, která byla poté vyjádřena jako procentní podíl celkové hodnoty prodeje. Procentní podíl prodejních, režijních a správních nákladů byl poté spolu s procentním podílem zisku připočten k výrobním nákladům za účelem početního zjištění běžné hodnoty.

| (79) | Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnilo sdružení EUWA metodu použitou pro početní zjištění běžné hodnoty, protože výsledné dumpingové clo by nenapravilo dumping působící újmu výrobnímu odvětví Unie. Namísto toho sdružení EUWA tvrdilo, že při výpočtu dumpingu by se měl použít cílový zisk výrobců v Unii uvedený ve 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože by to vedlo k přiměřenější běžné hodnotě. |
| --- | --- |

(79)

Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnilo sdružení EUWA metodu použitou pro početní zjištění běžné hodnoty, protože výsledné dumpingové clo by nenapravilo dumping působící újmu výrobnímu odvětví Unie. Namísto toho sdružení EUWA tvrdilo, že při výpočtu dumpingu by se měl použít cílový zisk výrobců v Unii uvedený ve 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože by to vedlo k přiměřenější běžné hodnotě.

| (80) | Komise nesouhlasila se sdružením EUWA, že výsledek výpočtů odůvodňuje potřebu použít pro početní zjištění běžné hodnoty vyšší zisk. Komise se však rozhodla, že při svých výpočtech již nebude používat brazilské údaje, jak je vysvětleno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše, ale místo toho se při výpočtu prodejních, režijních a správních nákladů v Maroku vrátí k ověřeným údajům společnosti Hands. Na druhé straně nebylo možné na základě ověřených údajů stanovit přiměřený zisk společnosti Hands, protože její prodej nebyl v období šetření ziskový. Místo toho se Komise z níže uvedených důvodů rozhodla použít jako přiměřenou alternativu základní zisk stanovený pro výrobní odvětví Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(80)

Komise nesouhlasila se sdružením EUWA, že výsledek výpočtů odůvodňuje potřebu použít pro početní zjištění běžné hodnoty vyšší zisk. Komise se však rozhodla, že při svých výpočtech již nebude používat brazilské údaje, jak je vysvětleno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše, ale místo toho se při výpočtu prodejních, režijních a správních nákladů v Maroku vrátí k ověřeným údajům společnosti Hands. Na druhé straně nebylo možné na základě ověřených údajů stanovit přiměřený zisk společnosti Hands, protože její prodej nebyl v období šetření ziskový. Místo toho se Komise z níže uvedených důvodů rozhodla použít jako přiměřenou alternativu základní zisk stanovený pro výrobní odvětví Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže.

| (81) | Jak výrobci hliníkových kol v Unii, tak i maročtí výrobci hliníkových kol realizují prodeje stejným odběratelům na homogenním trhu, kde soutěží ve stejných nabídkových řízeních, a mají továrny s podobným uspořádáním a zejména s podobnými náklady. Proto by se od nich mělo očekávat, že za srovnatelných okolností dosáhnou srovnatelných zisků. Pro výpočet běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 písm. c) tedy Komise použila základní zisk ve výši 7,9 %, jak je stanoveno ve 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, u kterého uplatnila horní hranici zisku, jak vyžaduje čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Jak výrobci hliníkových kol v Unii, tak i maročtí výrobci hliníkových kol realizují prodeje stejným odběratelům na homogenním trhu, kde soutěží ve stejných nabídkových řízeních, a mají továrny s podobným uspořádáním a zejména s podobnými náklady. Proto by se od nich mělo očekávat, že za srovnatelných okolností dosáhnou srovnatelných zisků. Pro výpočet běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 písm. c) tedy Komise použila základní zisk ve výši 7,9 %, jak je stanoveno ve 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, u kterého uplatnila horní hranici zisku, jak vyžaduje čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

| (82) | V tomto ohledu sdružení EUWA tvrdilo, že čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení umožňuje Komisi, aby s ohledem na konkrétní okolnosti případu horní hranici neuplatnila. Podle sdružení EUWA nepoužila Komise při uplatňování horní hranice výrobek stejné obecné kategorie jako hliníkové kolo. Kategorie výrobků použitá Komisí je určena k dalšímu zpracování v navazujících průmyslových odvětvích, což dokládá skutečnost, že hliníková kola a výrobky použité Komisí jsou ve statistické nomenklatuře zařazeny do odlišných kapitol. Podle sdružení EUWA je proto nelze považovat za výrobky spadající do stejné obecné kategorie. Sdružení EUWA tím vlastně tvrdilo, že výrobky stejné obecné kategorie jako hliníkové kolo se v Maroku vůbec neprodávají. |
| --- | --- |

(82)

V tomto ohledu sdružení EUWA tvrdilo, že čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení umožňuje Komisi, aby s ohledem na konkrétní okolnosti případu horní hranici neuplatnila. Podle sdružení EUWA nepoužila Komise při uplatňování horní hranice výrobek stejné obecné kategorie jako hliníkové kolo. Kategorie výrobků použitá Komisí je určena k dalšímu zpracování v navazujících průmyslových odvětvích, což dokládá skutečnost, že hliníková kola a výrobky použité Komisí jsou ve statistické nomenklatuře zařazeny do odlišných kapitol. Podle sdružení EUWA je proto nelze považovat za výrobky spadající do stejné obecné kategorie. Sdružení EUWA tím vlastně tvrdilo, že výrobky stejné obecné kategorie jako hliníkové kolo se v Maroku vůbec neprodávají.

| (83) | Sdružení EUWA dále tvrdilo, že Komise není povinna uplatňovat horní hranici v situaci, kdy na domácím trhu země původu nedochází k prodeji výrobků stejné obecné kategorie. Kromě toho tvrdilo, že použití horní hranice má pouze zabránit použití příliš vysokých úrovní zisku při výpočtu běžné hodnoty. Sdružení EUWA uvedlo, že podle jejího názoru by úroveň zisku ve výši 8,3 % (cílový zisk nepůsobící újmu stanovený v prozatímním nařízení) nebyla nadměrná, zatímco zisk s horní hranicí 4,16 %, jak jej uplatňuje Komise, je nedostatečný. |
| --- | --- |

(83)

Sdružení EUWA dále tvrdilo, že Komise není povinna uplatňovat horní hranici v situaci, kdy na domácím trhu země původu nedochází k prodeji výrobků stejné obecné kategorie. Kromě toho tvrdilo, že použití horní hranice má pouze zabránit použití příliš vysokých úrovní zisku při výpočtu běžné hodnoty. Sdružení EUWA uvedlo, že podle jejího názoru by úroveň zisku ve výši 8,3 % (cílový zisk nepůsobící újmu stanovený v prozatímním nařízení) nebyla nadměrná, zatímco zisk s horní hranicí 4,16 %, jak jej uplatňuje Komise, je nedostatečný.

| (84) | Komise toto tvrzení zamítla, protože použití horní hranice je vyžadováno základním nařízením a je rovněž podpořeno několika zprávami skupiny odborníků Orgánu pro řešení sporů WTO (15). V rozporu s tvrzením sdružení EUWA tedy Komise nemá možnost rozhodnout o neuplatnění horní hranice. |
| --- | --- |

(84)

Komise toto tvrzení zamítla, protože použití horní hranice je vyžadováno základním nařízením a je rovněž podpořeno několika zprávami skupiny odborníků Orgánu pro řešení sporů WTO (15). V rozporu s tvrzením sdružení EUWA tedy Komise nemá možnost rozhodnout o neuplatnění horní hranice.

15

| (85) | Při plnění své povinnosti uplatňovat horní hranici zisku má však Komise při určování této horní hranice široký prostor pro rozhodování. Sdružení EUWA se vyjádřilo k vhodnosti obecné kategorie, kterou Komise použila v prozatímním nařízení, ale nenavrhlo žádnou alternativu, natož alternativu, která by byla vhodnější. Samotná skutečnost, že horní hranice zisku není podle názoru výrobního odvětví Unie dostatečně vysoká, neznamená, že horní hranice sama o sobě není přiměřená, vhodná nebo správná. Proto vzhledem k tomu, že strany nepředložily vhodnější alternativy, Komise ponechala horní hranici zisku ve výši 4,16 %, jak je stanovena v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(85)

Při plnění své povinnosti uplatňovat horní hranici zisku má však Komise při určování této horní hranice široký prostor pro rozhodování. Sdružení EUWA se vyjádřilo k vhodnosti obecné kategorie, kterou Komise použila v prozatímním nařízení, ale nenavrhlo žádnou alternativu, natož alternativu, která by byla vhodnější. Samotná skutečnost, že horní hranice zisku není podle názoru výrobního odvětví Unie dostatečně vysoká, neznamená, že horní hranice sama o sobě není přiměřená, vhodná nebo správná. Proto vzhledem k tomu, že strany nepředložily vhodnější alternativy, Komise ponechala horní hranici zisku ve výši 4,16 %, jak je stanovena v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (86) | Po poskytnutí konečných informací zopakovalo sdružení EUWA své tvrzení, že při početním zjišťování běžné hodnoty byla použita příliš nízká úroveň zisku (horní hranice zisku). Jelikož však sdružení EUWA neposkytlo žádné nové informace ani nenavrhlo žádnou alternativní metodu pro stanovení horní hranice zisku, Komise toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(86)

Po poskytnutí konečných informací zopakovalo sdružení EUWA své tvrzení, že při početním zjišťování běžné hodnoty byla použita příliš nízká úroveň zisku (horní hranice zisku). Jelikož však sdružení EUWA neposkytlo žádné nové informace ani nenavrhlo žádnou alternativní metodu pro stanovení horní hranice zisku, Komise toto tvrzení zamítla.

3.3.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (87) | Podrobnosti výpočtu vývozní ceny byly uvedeny v 66. až 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se této metodiky, potvrdila Komise své předběžné závěry. |
| --- | --- |

(87)

Podrobnosti výpočtu vývozní ceny byly uvedeny v 66. až 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se této metodiky, potvrdila Komise své předběžné závěry.

3.4.   Srovnání

Srovnání

| (88) | Po poskytnutí prozatímních informací se žádná zúčastněná strana nevyjádřila k metodice použité pro srovnání vývozní ceny s početně zjištěnou běžnou hodnotou. Komise proto potvrdila 69. a 70. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(88)

Po poskytnutí prozatímních informací se žádná zúčastněná strana nevyjádřila k metodice použité pro srovnání vývozní ceny s početně zjištěnou běžnou hodnotou. Komise proto potvrdila 69. a 70. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

3.4.1.   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (89) | V návaznosti na tvrzení zúčastněných stran Komise revidovala dumpingová rozpětí, jak je popsáno v 57. až 59. a 77. bodě odůvodnění. Kromě těchto tvrzení společnost Dika i sdružení EUWA napadly metodu, kterou Komise použila ke stanovení zbytkového cla. |
| --- | --- |

(89)

V návaznosti na tvrzení zúčastněných stran Komise revidovala dumpingová rozpětí, jak je popsáno v 57. až 59. a 77. bodě odůvodnění. Kromě těchto tvrzení společnost Dika i sdružení EUWA napadly metodu, kterou Komise použila ke stanovení zbytkového cla.

| (90) | Po poskytnutí prozatímních informací společnost Dika tvrdila, že zbytkové clo bylo stanoveno příliš vysoko. Použitím nejvyšších dumpingových rozpětí jako dostupných údajů Komise sankcionovala společnost Dika za její nedostatečnou spolupráci. Podle společnosti Dika je to zakázáno článkem 18 základního nařízení i odpovídajícími ustanoveními WTO. |
| --- | --- |

(90)

Po poskytnutí prozatímních informací společnost Dika tvrdila, že zbytkové clo bylo stanoveno příliš vysoko. Použitím nejvyšších dumpingových rozpětí jako dostupných údajů Komise sankcionovala společnost Dika za její nedostatečnou spolupráci. Podle společnosti Dika je to zakázáno článkem 18 základního nařízení i odpovídajícími ustanoveními WTO.

| (91) | Skupina odborníků v jiném sporu WTO (Canada – Welded Pipe) však uvedla, že „může existovat tenká hranice mezi motivací ke spolupráci a prevencí obcházení na jedné straně a trestáním nedostatečně spolupracujících vývozců na straně druhé“ (16). V tomto ohledu nelze
  „jít nad rámec toho, co bylo vhodné a nezbytné k dosažení cílů podpory spolupráce a prevence obcházení“
   (17). Podle názoru Komise je právě toto cílem metody, která byla použita v prozatímním nařízení. V 73. bodě odůvodnění uvedeného nařízení bylo vysvětleno, že Komise použila nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u typů výrobků prodávaných společností Hands v reprezentativních množstvích, která představují přibližně 50 % veškerého vývozu společnosti Hands do Unie. |
| --- | --- |

(91)

Skupina odborníků v jiném sporu WTO (Canada – Welded Pipe) však uvedla, že „může existovat tenká hranice mezi motivací ke spolupráci a prevencí obcházení na jedné straně a trestáním nedostatečně spolupracujících vývozců na straně druhé“ (16). V tomto ohledu nelze
  „jít nad rámec toho, co bylo vhodné a nezbytné k dosažení cílů podpory spolupráce a prevence obcházení“
   (17). Podle názoru Komise je právě toto cílem metody, která byla použita v prozatímním nařízení. V 73. bodě odůvodnění uvedeného nařízení bylo vysvětleno, že Komise použila nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u typů výrobků prodávaných společností Hands v reprezentativních množstvích, která představují přibližně 50 % veškerého vývozu společnosti Hands do Unie.

může existovat tenká hranice mezi motivací ke spolupráci a prevencí obcházení na jedné straně a trestáním nedostatečně spolupracujících vývozců na straně druhé

16

„jít nad rámec toho, co bylo vhodné a nezbytné k dosažení cílů podpory spolupráce a prevence obcházení“

17

| (92) | Při výběru typů výrobků představujících 50 % vývozu do Unie společností Hands použila Komise přiměřenou metodu založenou na posouzení všech dostupných informací. Je to rovněž v souladu s předchozími šetřeními a s tím, co uvedl Tribunál ve svém rozsudku týkajícím se ocelových silničních kol z Číny: „ačkoli žadatelé označují zbytkové dumpingové rozpětí za ‚sankční‘, je nesporné, že Komise toto rozpětí nestanovila svévolně nebo sankčně, nýbrž poté, co zjistila, že výběr vzorku neproběhl, a na žadatele řádně použila článek 18 základního nařízení. Toto zbytkové rozpětí bylo stanoveno na základě nezanedbatelného podílu vývozu jediného vyvážejícího výrobce, proto použití této klasifikace s ohledem na toto rozpětí, jakkoli je vysoké, není odůvodněné“ (18). Reprezentativnost 50 % objemu vývozu, jak je popsána v 57. bodě odůvodnění, je podobná nebo vyšší než reprezentativnost použitá v jiných antidumpingových šetřeních (19). |
| --- | --- |

(92)

Při výběru typů výrobků představujících 50 % vývozu do Unie společností Hands použila Komise přiměřenou metodu založenou na posouzení všech dostupných informací. Je to rovněž v souladu s předchozími šetřeními a s tím, co uvedl Tribunál ve svém rozsudku týkajícím se ocelových silničních kol z Číny: „ačkoli žadatelé označují zbytkové dumpingové rozpětí za ‚sankční‘, je nesporné, že Komise toto rozpětí nestanovila svévolně nebo sankčně, nýbrž poté, co zjistila, že výběr vzorku neproběhl, a na žadatele řádně použila článek 18 základního nařízení. Toto zbytkové rozpětí bylo stanoveno na základě nezanedbatelného podílu vývozu jediného vyvážejícího výrobce, proto použití této klasifikace s ohledem na toto rozpětí, jakkoli je vysoké, není odůvodněné“ (18). Reprezentativnost 50 % objemu vývozu, jak je popsána v 57. bodě odůvodnění, je podobná nebo vyšší než reprezentativnost použitá v jiných antidumpingových šetřeních (19).

18

19

| (93) | Komise vypočítala zbytkové clo na základě zavedené metodiky s použitím ověřených údajů v souladu s předchozími šetřeními, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění. Kromě toho byly údaje použité pro stanovení zbytkového cla reprezentativní s ohledem na informace poskytnuté podle typu výrobků dovážených marockými společnostmi. Skutečnost, že výsledek je nižší, než by si sdružení EUWA přálo, nebo nižší než clo stanovené na dovoz z Číny, tuto metodu nevyvrací. |
| --- | --- |

(93)

Komise vypočítala zbytkové clo na základě zavedené metodiky s použitím ověřených údajů v souladu s předchozími šetřeními, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění. Kromě toho byly údaje použité pro stanovení zbytkového cla reprezentativní s ohledem na informace poskytnuté podle typu výrobků dovážených marockými společnostmi. Skutečnost, že výsledek je nižší, než by si sdružení EUWA přálo, nebo nižší než clo stanovené na dovoz z Číny, tuto metodu nevyvrací.

| (94) | Komise proto zamítla jak tvrzení společnosti Dika, že zbytkové clo je sankční a příliš vysoké, tak tvrzení sdružení EUWA, že zbytkové clo je příliš nízké a představuje odměnu za odepření spolupráce. |
| --- | --- |

(94)

Komise proto zamítla jak tvrzení společnosti Dika, že zbytkové clo je sankční a příliš vysoké, tak tvrzení sdružení EUWA, že zbytkové clo je příliš nízké a představuje odměnu za odepření spolupráce.

| (95) | Po poskytnutí konečných informací společnost Dika zopakovala své tvrzení, že metoda stanovení zbytkového cla je sankční a že Komise nevysvětlila, jak určila, že použitá metodika je vhodná nebo že v jejím rámci byly použity nejvhodnější informace pro stanovení celní sazby pro společnost Dika. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že tato metoda byla zakázána panelem WTO ve věci Čína – EPOS, když bylo uvedeno, že „použití dostupných údajů nemá za cíl vést k nadměrným dumpingovým rozpětím s cílem podpořit spolupráci zúčastněných stran“. Podobně se vyjádřila i marocká vláda. |
| --- | --- |

(95)

Po poskytnutí konečných informací společnost Dika zopakovala své tvrzení, že metoda stanovení zbytkového cla je sankční a že Komise nevysvětlila, jak určila, že použitá metodika je vhodná nebo že v jejím rámci byly použity nejvhodnější informace pro stanovení celní sazby pro společnost Dika. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že tato metoda byla zakázána panelem WTO ve věci Čína – EPOS, když bylo uvedeno, že „použití dostupných údajů nemá za cíl vést k nadměrným dumpingovým rozpětím s cílem podpořit spolupráci zúčastněných stran“. Podobně se vyjádřila i marocká vláda.

| (96) | Zbytkové clo stanovené v tomto případě však nevedlo k „nadměrným dumpingovým rozpětím“. Metoda použitá ke stanovení zbytkového cla byla považována za vhodnou, neboť byla založena na dumpingových rozpětích u typů výrobků, které představovaly 50 % vývozu společnosti Hands, a byly proto vysoce reprezentativní. Kromě toho tyto typy výrobků představovaly téměř 25 % vývozu společnosti Dika. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(96)

Zbytkové clo stanovené v tomto případě však nevedlo k „nadměrným dumpingovým rozpětím“. Metoda použitá ke stanovení zbytkového cla byla považována za vhodnou, neboť byla založena na dumpingových rozpětích u typů výrobků, které představovaly 50 % vývozu společnosti Hands, a byly proto vysoce reprezentativní. Kromě toho tyto typy výrobků představovaly téměř 25 % vývozu společnosti Dika. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (97) | Po poskytnutí prozatímních informací společnost Dika rovněž tvrdila, že by pro ni mělo být vypočteno individuální dumpingové rozpětí a rozpětí újmy, neboť v čl. 9 odst. 5 základního nařízení a v článku 6.10 antidumpingové dohody WTO se uvádí, že tato individuální rozpětí by měla být vypočtena pro každého dodavatele bez ohledu na jeho míru spolupráce. |
| --- | --- |

(97)

Po poskytnutí prozatímních informací společnost Dika rovněž tvrdila, že by pro ni mělo být vypočteno individuální dumpingové rozpětí a rozpětí újmy, neboť v čl. 9 odst. 5 základního nařízení a v článku 6.10 antidumpingové dohody WTO se uvádí, že tato individuální rozpětí by měla být vypočtena pro každého dodavatele bez ohledu na jeho míru spolupráce.

| (98) | Ačkoli výpočet individuálních rozpětí na základě vlastních údajů společnosti nebyl možný, jak je vysvětleno v 26. až 48. bodě odůvodnění, společnost Dika je marockým výrobcem známým Komisi, na něhož se bude vztahovat antidumpingové clo specifické pro danou společnost na úrovni zbytkového cla. Komise proto přijala tvrzení v rozsahu, v němž se rozhodla stanovit individuální celní sazbu pro společnost Dika, a to tak, že v příslušných částech tohoto nařízení individuálně určila společnost a její celní sazbu. |
| --- | --- |

(98)

Ačkoli výpočet individuálních rozpětí na základě vlastních údajů společnosti nebyl možný, jak je vysvětleno v 26. až 48. bodě odůvodnění, společnost Dika je marockým výrobcem známým Komisi, na něhož se bude vztahovat antidumpingové clo specifické pro danou společnost na úrovni zbytkového cla. Komise proto přijala tvrzení v rozsahu, v němž se rozhodla stanovit individuální celní sazbu pro společnost Dika, a to tak, že v příslušných částech tohoto nařízení individuálně určila společnost a její celní sazbu.

| (99) | Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Dika rovněž zopakovala svou žádost o výpočet dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, jakož i výpočty cenového podbízení a stlačení cen pro společnost Dika. Vzhledem k tomu, že k takovému poskytnutí informací dle společnosti Dika nedošlo, neměla společnost Dika možnost předložit nabídku cenového závazku a možnost smysluplně se vyjádřit ke zjištěním Komise. |
| --- | --- |

(99)

Ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací společnost Dika rovněž zopakovala svou žádost o výpočet dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, jakož i výpočty cenového podbízení a stlačení cen pro společnost Dika. Vzhledem k tomu, že k takovému poskytnutí informací dle společnosti Dika nedošlo, neměla společnost Dika možnost předložit nabídku cenového závazku a možnost smysluplně se vyjádřit ke zjištěním Komise.

| (100) | Ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny ve 46. a 48. bodě odůvodnění, a jak bylo rovněž vysvětleno společnosti Dika po těchto žádostech o informace po poskytnutí prozatímních i konečných informací, poskytnutí konkrétních informací společnosti Dika nebylo možné. Vzhledem k tomu, že pro společnost Dika nebylo vypočteno žádné individuální dumpingové rozpětí ani rozpětí újmy, nebylo možné poskytnout žádný výpočet. Kromě toho byly výpočty pro určení zbytkového cla (platného pro společnost Dika) založeny na ověřených údajích společnosti Hands, které nemohly být společnosti Dika poskytnuty z důvodu zachování důvěrnosti. Prozatímní nařízení, informace poskytnuté společnosti Dika po poskytnutí prozatímních informací (20), dokument poskytující konečné informace a stávající nařízení obsahovaly všechny skutečnosti a zohlednění, na nichž Komise založila svůj návrh a rozhodnutí uložit prozatímní a konečná opatření na hliníková kola z Maroka, jakož i metodiku použitou pro výpočet zbytkového cla platného pro společnost Dika. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(100)

Ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny ve 46. a 48. bodě odůvodnění, a jak bylo rovněž vysvětleno společnosti Dika po těchto žádostech o informace po poskytnutí prozatímních i konečných informací, poskytnutí konkrétních informací společnosti Dika nebylo možné. Vzhledem k tomu, že pro společnost Dika nebylo vypočteno žádné individuální dumpingové rozpětí ani rozpětí újmy, nebylo možné poskytnout žádný výpočet. Kromě toho byly výpočty pro určení zbytkového cla (platného pro společnost Dika) založeny na ověřených údajích společnosti Hands, které nemohly být společnosti Dika poskytnuty z důvodu zachování důvěrnosti. Prozatímní nařízení, informace poskytnuté společnosti Dika po poskytnutí prozatímních informací (20), dokument poskytující konečné informace a stávající nařízení obsahovaly všechny skutečnosti a zohlednění, na nichž Komise založila svůj návrh a rozhodnutí uložit prozatímní a konečná opatření na hliníková kola z Maroka, jakož i metodiku použitou pro výpočet zbytkového cla platného pro společnost Dika. Komise proto toto tvrzení zamítla.

20

| (101) | Konečná dumpingová rozpětí, jež jsou vyjádřena jako procentní podíl z ceny, včetně nákladů, pojištění a přepravného (CIF) s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:






  Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 S.A. | 9,01  % |
| DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L | 17,54  % |
| Všechny ostatní společnosti | 17,54  % |

(101)

Konečná dumpingová rozpětí, jež jsou vyjádřena jako procentní podíl z ceny, včetně nákladů, pojištění a přepravného (CIF) s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:

Společnost

Konečné dumpingové rozpětí

HANDS 8 S.A.

9,01  %

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

17,54  %

Všechny ostatní společnosti

17,54  %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (102) | Jelikož nebylo učiněno žádné související tvrzení ani připomínka, závěry 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení byly potvrzeny. |
| --- | --- |

(102)

Jelikož nebylo učiněno žádné související tvrzení ani připomínka, závěry 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení byly potvrzeny.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (103) | Sdružení ACEA tvrdilo, že přepočítací koeficient použitý, jak je uvedeno v 78. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pro stanovení spotřeby v Unii byl pro Maroko stanoven nesprávně na základě informací o dovozu z Maroka poskytnutých společností Hands a uživatelem A. Uživatel A byl jedním ze dvou uživatelů spolupracujících při šetření, jejichž žádost o anonymitu byla Komisí přijata. Podle sdružení ACEA by měl být přepočítací koeficient 13,5 kg/ks. Pro Turecko vypočítalo sdružení ACEA, že přepočítací koeficient by měl činit 9,3 kg/ks. Tento výpočet vycházel z informací poskytnutých členem sdružení ACEA, který při šetření nespolupracoval (dále jen „nespolupracující uživatel“) a nikdy nepředložil odpověď na dotazník. |
| --- | --- |

(103)

Sdružení ACEA tvrdilo, že přepočítací koeficient použitý, jak je uvedeno v 78. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pro stanovení spotřeby v Unii byl pro Maroko stanoven nesprávně na základě informací o dovozu z Maroka poskytnutých společností Hands a uživatelem A. Uživatel A byl jedním ze dvou uživatelů spolupracujících při šetření, jejichž žádost o anonymitu byla Komisí přijata. Podle sdružení ACEA by měl být přepočítací koeficient 13,5 kg/ks. Pro Turecko vypočítalo sdružení ACEA, že přepočítací koeficient by měl činit 9,3 kg/ks. Tento výpočet vycházel z informací poskytnutých členem sdružení ACEA, který při šetření nespolupracoval (dále jen „nespolupracující uživatel“) a nikdy nepředložil odpověď na dotazník.

| (104) | Pro stanovení přepočítacího koeficientu Komise použila odpovědi na dotazník, které předložili společnosti Hands, Dika a tři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Vážená průměrná hmotnost na kus v případě marockých kol byla tedy stanovena na základě informací, které uvedli dva výrobci, tj. společnost Hands a společnost Dika. Stanovený přepočítací koeficient činil 11,3 kg/ks. Komise dále konstatovala, že sdružení ACEA nepředložilo žádné podpůrné důkazy ohledně přepočítacího koeficientu, které mu údajně poskytla společnost Hands. V každém případě tento koeficient neodpovídal informacím poskytnutým společností Hands v její ověřené odpovědi na dotazník. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(104)

Pro stanovení přepočítacího koeficientu Komise použila odpovědi na dotazník, které předložili společnosti Hands, Dika a tři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Vážená průměrná hmotnost na kus v případě marockých kol byla tedy stanovena na základě informací, které uvedli dva výrobci, tj. společnost Hands a společnost Dika. Stanovený přepočítací koeficient činil 11,3 kg/ks. Komise dále konstatovala, že sdružení ACEA nepředložilo žádné podpůrné důkazy ohledně přepočítacího koeficientu, které mu údajně poskytla společnost Hands. V každém případě tento koeficient neodpovídal informacím poskytnutým společností Hands v její ověřené odpovědi na dotazník. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (105) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že přepočítací koeficient by neměl zahrnovat údaje společnosti Dika, neboť údaje této společnosti o prodeji na vývoz byly zamítnuty podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(105)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že přepočítací koeficient by neměl zahrnovat údaje společnosti Dika, neboť údaje této společnosti o prodeji na vývoz byly zamítnuty podle článku 18 základního nařízení.

| (106) | Komise vyloučila údaje společnosti Dika ze stanovení přepočítacího koeficientu. Výsledkem bylo, že hodnota 11,3 kg na kus zůstala nezměněna. To lze vysvětlit relativně nízkou váhou údajů společnosti Dika v celkovém souboru údajů, který zahrnoval nejen společnost Hands, ale také tři výrobce v Unii zařazené do vzorku. Společnost Dika představovala pouze [10 % – 15 %] celkového počtu zohledněných kusů. Přepočítací koeficient vypočtený v prozatímní fázi byl proto potvrzen. |
| --- | --- |

(106)

Komise vyloučila údaje společnosti Dika ze stanovení přepočítacího koeficientu. Výsledkem bylo, že hodnota 11,3 kg na kus zůstala nezměněna. To lze vysvětlit relativně nízkou váhou údajů společnosti Dika v celkovém souboru údajů, který zahrnoval nejen společnost Hands, ale také tři výrobce v Unii zařazené do vzorku. Společnost Dika představovala pouze [10 % – 15 %] celkového počtu zohledněných kusů. Přepočítací koeficient vypočtený v prozatímní fázi byl proto potvrzen.

| (107) | Pokud jde o Turecko, Komise konstatovala, že přepočítací koeficient vypočítaný sdružením ACEA vycházel z celkové hmotnosti asi 1 680 tun, což představuje pouze přibližně 1,7 % celkového dovozu z Turecka (přibližně 94 000 tun během období šetření). Komise proto nepovažovala tento výpočet za dostatečně přesný. |
| --- | --- |

(107)

Pokud jde o Turecko, Komise konstatovala, že přepočítací koeficient vypočítaný sdružením ACEA vycházel z celkové hmotnosti asi 1 680 tun, což představuje pouze přibližně 1,7 % celkového dovozu z Turecka (přibližně 94 000 tun během období šetření). Komise proto nepovažovala tento výpočet za dostatečně přesný.

| (108) | Po poskytnutí konečných informací odkázalo sdružení ACEA na dodatek získaný na místě od uživatele B a rovněž předložila na podporu svého tvrzení další informace od uživatele B. Uživatel B byl jedním ze dvou uživatelů spolupracujících při šetření, jejichž žádost o anonymitu byla Komisí přijata. Sdružení ACEA na základě údajů od uživatele B a údajů pocházejících od nespolupracujícího uživatele odhadlo, že hmotnost na kus použitá Komisí jako přepočítací koeficient by měla být nižší než 11,3 kg. |
| --- | --- |

(108)

Po poskytnutí konečných informací odkázalo sdružení ACEA na dodatek získaný na místě od uživatele B a rovněž předložila na podporu svého tvrzení další informace od uživatele B. Uživatel B byl jedním ze dvou uživatelů spolupracujících při šetření, jejichž žádost o anonymitu byla Komisí přijata. Sdružení ACEA na základě údajů od uživatele B a údajů pocházejících od nespolupracujícího uživatele odhadlo, že hmotnost na kus použitá Komisí jako přepočítací koeficient by měla být nižší než 11,3 kg.

| (109) | Komise přezkoumala předložené informace pocházející od uživatele B. Uživatel B poskytl seznam [30–45] typů výrobků, u nichž bylo uvedeno celkové množství a hmotnost podle typu výrobku. Komise uvedla, že pouze pro jeden typ výrobku byl předložen podpůrný dokument uvádějící jeho hmotnost. Pokud jde o dodatečné informace poskytnuté sdružením ACEA, pokud jde o uživatele B, Komise je nemohla ověřit z důvodu jejich opožděného předložení. Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícím uživatelem, které spočívaly v souhrnné tabulce, Komise je nemohla ověřit z důvodu celkové nedostatečné spolupráce ze strany tohoto uživatele, a proto je nebylo možné pro účely tohoto šetření zohlednit. V každém případě vycházel revidovaný celkový přepočítací koeficient vypočtený sdružením ACEA z celkové hmotnosti přibližně 3 900 tun, což představuje pouze asi 4 % celkového dovozu z Turecka. |
| --- | --- |

(109)

Komise přezkoumala předložené informace pocházející od uživatele B. Uživatel B poskytl seznam [30–45] typů výrobků, u nichž bylo uvedeno celkové množství a hmotnost podle typu výrobku. Komise uvedla, že pouze pro jeden typ výrobku byl předložen podpůrný dokument uvádějící jeho hmotnost. Pokud jde o dodatečné informace poskytnuté sdružením ACEA, pokud jde o uživatele B, Komise je nemohla ověřit z důvodu jejich opožděného předložení. Pokud jde o informace poskytnuté nespolupracujícím uživatelem, které spočívaly v souhrnné tabulce, Komise je nemohla ověřit z důvodu celkové nedostatečné spolupráce ze strany tohoto uživatele, a proto je nebylo možné pro účely tohoto šetření zohlednit. V každém případě vycházel revidovaný celkový přepočítací koeficient vypočtený sdružením ACEA z celkové hmotnosti přibližně 3 900 tun, což představuje pouze asi 4 % celkového dovozu z Turecka.

| (110) | Komise proto zjistila, že různé objemy použité sdružením ACEA před poskytnutím konečných informací i po něm za účelem stanovení přepočítacího koeficientu nelze považovat za reprezentativní pro celkový dovoz. Kromě toho, jak je uvedeno v 78. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, trend na trhu směřuje k většímu průměru kol, což vede ke zvýšení hmotnosti jednoho kusu. Tento trend potvrdil přepočítací koeficient vypočtený na základě odpovědí na dotazník. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(110)

Komise proto zjistila, že různé objemy použité sdružením ACEA před poskytnutím konečných informací i po něm za účelem stanovení přepočítacího koeficientu nelze považovat za reprezentativní pro celkový dovoz. Kromě toho, jak je uvedeno v 78. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, trend na trhu směřuje k většímu průměru kol, což vede ke zvýšení hmotnosti jednoho kusu. Tento trend potvrdil přepočítací koeficient vypočtený na základě odpovědí na dotazník. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (111) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, byl potvrzen 77. až 80. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(111)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, byl potvrzen 77. až 80. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

| (112) | Jak je uvedeno ve 110. bodě odůvodnění, tvrzení týkající se objemu bylo zamítnuto, a proto byly dovozní ceny potvrzeny. |
| --- | --- |

(112)

Jak je uvedeno ve 110. bodě odůvodnění, tvrzení týkající se objemu bylo zamítnuto, a proto byly dovozní ceny potvrzeny.

| (113) | Vzhledem k tomu, že nebyla předložena žádná jiná tvrzení týkající se celkových dovozních hodnot, byl potvrzen 81. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(113)

Vzhledem k tomu, že nebyla předložena žádná jiná tvrzení týkající se celkových dovozních hodnot, byl potvrzen 81. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

| (114) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo, že Komise ignoruje podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie s hliníkovými koly tím, že opomíjí skutečnost, že kola OEM jsou vyráběna na objednávku, a zaměřuje se na skutečný prodej provedený během období šetření výrobci hliníkových kol v Unii a marockými výrobci hliníkových kol, místo aby analyzovala cenovou konkurenci a ztracené objemy prodejů při nabídkových řízeních. Naproti tomu v předchozím šetření (21) týkajícím se dovozu hliníkových kol použila Komise přístup požadovaný sdružením ACEA. Sdružení ACEA proto tvrdilo, že veškeré analýzy cen, včetně cenového podbízení a prodeje pod cenou, by měly být provedeny na úrovni nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(114)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo, že Komise ignoruje podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie s hliníkovými koly tím, že opomíjí skutečnost, že kola OEM jsou vyráběna na objednávku, a zaměřuje se na skutečný prodej provedený během období šetření výrobci hliníkových kol v Unii a marockými výrobci hliníkových kol, místo aby analyzovala cenovou konkurenci a ztracené objemy prodejů při nabídkových řízeních. Naproti tomu v předchozím šetření (21) týkajícím se dovozu hliníkových kol použila Komise přístup požadovaný sdružením ACEA. Sdružení ACEA proto tvrdilo, že veškeré analýzy cen, včetně cenového podbízení a prodeje pod cenou, by měly být provedeny na úrovni nabídkových řízení.

21

| (115) | Komise se podobným argumentem zabývala ve 192. bodě odůvodnění níže, pokud jde o výpočty prodeje pod cenou. Výběr jednotlivých nabídkových řízení nemohl ve skutečnosti nahradit analýzu provedenou Komisí, neboť tato analýza vycházela z úplných a řádně ověřených skutečných údajů o prodeji, tj. obchodní evidence prodeje a srovnání cen podle typu, které předložili výrobci v Unii zařazení do vzorku a vyvážející výrobci. Tato evidence uváděla skutečné hodnoty prodaného a fakturovaného množství během období šetření, které se, jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění, v konečném důsledku často liší od hodnot uvedených v podmínkách nabídkového řízení. Na rozdíl od těchto podmínek zohledňují skutečné údaje o prodeji slevy a rabaty, dodatečné či nikoliv, které byly skutečně poskytnuty a týkaly se období šetření. Analýza na základě nabídkového řízení by tudíž přesně neodrážela podmínky hospodářské soutěže na trhu hliníkových kol. Kromě toho sdružení ACEA nezpochybnilo, že hliníková kola vyráběná v Maroku mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití jako hliníková kola vyráběná výrobním odvětvím Unie. Na rozdíl od analýzy na základě nabídkového řízení proto srovnání podle typu výrobku správně zohlednilo hospodářskou soutěž v cenách a objemech mezi dovozem z Maroka a prodejem výrobního odvětví Unie pro účely stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou. Sdružení ACEA ve svých připomínkách vysvětlilo, že smlouvy z nabídkového řízení uvádějí přibližný počet kol, která mají být dodána, přičemž přesný počet je obvykle dohodnut v průběhu několika týdnů před dodáním, a že úspěch daného modelu automobilu závisí na spotřebitelích, od čehož se pak odvíjí i objem výroby hliníkových kol. V rámci každého modelu automobilů může být nabízeno několik typů hliníkových kol, přičemž výrobci automobilů nemohou předvídat celkový prodej každého typu po celou dobu výroby daného modelu automobilu. I kdyby Komise zvážila účinky na ceny na úrovni nabídkových řízení, uvedla, že údaje obdržené v souvislosti s nabídkovými řízeními byly neúplné, neboť pocházely pouze od dvou spolupracujících uživatelů a nemohly být plně podrobeny křížové kontrole s údaji poskytnutými výrobním odvětvím Unie. Kromě toho jeden z největších uživatelů při šetření nespolupracoval a částečné údaje obdržené jeho jménem od sdružení ACEA nemohly být ověřeny. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(115)

Komise se podobným argumentem zabývala ve 192. bodě odůvodnění níže, pokud jde o výpočty prodeje pod cenou. Výběr jednotlivých nabídkových řízení nemohl ve skutečnosti nahradit analýzu provedenou Komisí, neboť tato analýza vycházela z úplných a řádně ověřených skutečných údajů o prodeji, tj. obchodní evidence prodeje a srovnání cen podle typu, které předložili výrobci v Unii zařazení do vzorku a vyvážející výrobci. Tato evidence uváděla skutečné hodnoty prodaného a fakturovaného množství během období šetření, které se, jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění, v konečném důsledku často liší od hodnot uvedených v podmínkách nabídkového řízení. Na rozdíl od těchto podmínek zohledňují skutečné údaje o prodeji slevy a rabaty, dodatečné či nikoliv, které byly skutečně poskytnuty a týkaly se období šetření. Analýza na základě nabídkového řízení by tudíž přesně neodrážela podmínky hospodářské soutěže na trhu hliníkových kol. Kromě toho sdružení ACEA nezpochybnilo, že hliníková kola vyráběná v Maroku mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití jako hliníková kola vyráběná výrobním odvětvím Unie. Na rozdíl od analýzy na základě nabídkového řízení proto srovnání podle typu výrobku správně zohlednilo hospodářskou soutěž v cenách a objemech mezi dovozem z Maroka a prodejem výrobního odvětví Unie pro účely stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou. Sdružení ACEA ve svých připomínkách vysvětlilo, že smlouvy z nabídkového řízení uvádějí přibližný počet kol, která mají být dodána, přičemž přesný počet je obvykle dohodnut v průběhu několika týdnů před dodáním, a že úspěch daného modelu automobilu závisí na spotřebitelích, od čehož se pak odvíjí i objem výroby hliníkových kol. V rámci každého modelu automobilů může být nabízeno několik typů hliníkových kol, přičemž výrobci automobilů nemohou předvídat celkový prodej každého typu po celou dobu výroby daného modelu automobilu. I kdyby Komise zvážila účinky na ceny na úrovni nabídkových řízení, uvedla, že údaje obdržené v souvislosti s nabídkovými řízeními byly neúplné, neboť pocházely pouze od dvou spolupracujících uživatelů a nemohly být plně podrobeny křížové kontrole s údaji poskytnutými výrobním odvětvím Unie. Kromě toho jeden z největších uživatelů při šetření nespolupracoval a částečné údaje obdržené jeho jménem od sdružení ACEA nemohly být ověřeny. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (116) | Po poskytnutí prozatímních informací sdružení ACEA tvrdilo, že hliníková kola stejných specifikací nejsou zaměnitelná, protože každé hliníkové kolo je vyrobeno na základě objednávky výrobce automobilů pro konkrétní model automobilu. Provedení, jakož i vlastnosti a povrchovou úpravu určuje kupující. Každé kolo je pro výrobce vozu, který si je objednal, jedinečné: mezi hliníkovými koly určenými pro různé výrobce automobilů není žádná zastupitelnost. |
| --- | --- |

(116)

Po poskytnutí prozatímních informací sdružení ACEA tvrdilo, že hliníková kola stejných specifikací nejsou zaměnitelná, protože každé hliníkové kolo je vyrobeno na základě objednávky výrobce automobilů pro konkrétní model automobilu. Provedení, jakož i vlastnosti a povrchovou úpravu určuje kupující. Každé kolo je pro výrobce vozu, který si je objednal, jedinečné: mezi hliníkovými koly určenými pro různé výrobce automobilů není žádná zastupitelnost.

| (117) | Komise měla za to, že všechna hliníková kola pocházející buď z výrobního odvětví Unie, nebo z Maroka či jiných třetích zemí, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jak bylo zjištěno během šetření a objasněno sdružením ACEA po poskytnutí konečných informací, všichni certifikovaní výrobci pro určité výrobce automobilů si mohou konkurovat a dodávat výrobcům automobilů naprosto stejný typ kol. Například dokument poskytnutý sdružením ACEA uváděl, že o stejný typ hliníkových kol soutěží více certifikovaných výrobců se sídlem v Unii, Maroku, Turecku a dalších třetích zemích. V případě potřeby lze na určitý model vozu namontovat různé typy kol, nejen hliníková kola uvedená v nabídkových řízeních. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(117)

Komise měla za to, že všechna hliníková kola pocházející buď z výrobního odvětví Unie, nebo z Maroka či jiných třetích zemí, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jak bylo zjištěno během šetření a objasněno sdružením ACEA po poskytnutí konečných informací, všichni certifikovaní výrobci pro určité výrobce automobilů si mohou konkurovat a dodávat výrobcům automobilů naprosto stejný typ kol. Například dokument poskytnutý sdružením ACEA uváděl, že o stejný typ hliníkových kol soutěží více certifikovaných výrobců se sídlem v Unii, Maroku, Turecku a dalších třetích zemích. V případě potřeby lze na určitý model vozu namontovat různé typy kol, nejen hliníková kola uvedená v nabídkových řízeních. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (118) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo své tvrzení, že mezi různými typy kol neexistuje žádná zastupitelnost, neboť předmětem šetření jsou kola OEM a že OEM z definice znamená kolo, které je vyráběno výrobcem pro konkrétní automobil a má svou ochrannou známku chráněnou právy duševního vlastnictví. Hliníková kola jsou nedílnou součástí obecného aspektu a konstrukce automobilu a musí být u všech automobilů určitého modelu konzistentní. |
| --- | --- |

(118)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo své tvrzení, že mezi různými typy kol neexistuje žádná zastupitelnost, neboť předmětem šetření jsou kola OEM a že OEM z definice znamená kolo, které je vyráběno výrobcem pro konkrétní automobil a má svou ochrannou známku chráněnou právy duševního vlastnictví. Hliníková kola jsou nedílnou součástí obecného aspektu a konstrukce automobilu a musí být u všech automobilů určitého modelu konzistentní.

| (119) | Sdružení ACEA rovněž tvrdilo, že Komise nemá důkazy o tom, že na určitý model automobilu lze namontovat různé typy kol, a nikoli pouze hliníková kola určená v nabídkových řízeních. Hliníková kola jsou nedílnou součástí obecného aspektu a konstrukce automobilu a musí být u všech automobilů určitého modelu konzistentní. Pokud spotřebitelé nahradí hliníková kola díly, které nejsou díly OEM, obvykle ztratí záruku. Sdružení ACEA odůvodnilo své tvrzení o záruce na základě dvou dokumentů vydaných dvěma výrobci automobilů. |
| --- | --- |

(119)

Sdružení ACEA rovněž tvrdilo, že Komise nemá důkazy o tom, že na určitý model automobilu lze namontovat různé typy kol, a nikoli pouze hliníková kola určená v nabídkových řízeních. Hliníková kola jsou nedílnou součástí obecného aspektu a konstrukce automobilu a musí být u všech automobilů určitého modelu konzistentní. Pokud spotřebitelé nahradí hliníková kola díly, které nejsou díly OEM, obvykle ztratí záruku. Sdružení ACEA odůvodnilo své tvrzení o záruce na základě dvou dokumentů vydaných dvěma výrobci automobilů.

| (120) | Komise uvedla, že sdružení ACEA netvrdilo ani neposkytlo další důkazy o tom, že všechna hliníková kola pocházející buď z výrobního odvětví Unie, nebo z Maroka či jiných třetích zemí nemají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Komise měla rovněž za to, že ačkoli mohou existovat určitá technická omezení, která neumožňují montáž všech typů kol na všechny typy modelů automobilů, existuje určitá míra zaměnitelnosti mezi hliníkovými koly používanými pro různé modely automobilů. Výrobce automobilů se například může rozhodnout přepracovat model vozidla tím, že bude pracovat na vnějších částech vozidla, mezi které může patřit konstrukční model hliníkových kol. Většina technických specifikací dané automobilové platformy však zůstane totožná. Výrobce automobilů tak může v případě potřeby namontovat na dané vozidlo starší konstrukční model hliníkových kol. Výrobci hliníkových kol jsou proto povinni ponechat si starší formy léta po ukončení výroby ve svých provozovnách. Potvrdili to výrobci v Unii zařazení do vzorku, kteří prošli nabídkovým řízením na poskytnutí hliníkových kol pro určitý model automobilu a následně pro přepracovaný stejný model automobilu. |
| --- | --- |

(120)

Komise uvedla, že sdružení ACEA netvrdilo ani neposkytlo další důkazy o tom, že všechna hliníková kola pocházející buď z výrobního odvětví Unie, nebo z Maroka či jiných třetích zemí nemají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Komise měla rovněž za to, že ačkoli mohou existovat určitá technická omezení, která neumožňují montáž všech typů kol na všechny typy modelů automobilů, existuje určitá míra zaměnitelnosti mezi hliníkovými koly používanými pro různé modely automobilů. Výrobce automobilů se například může rozhodnout přepracovat model vozidla tím, že bude pracovat na vnějších částech vozidla, mezi které může patřit konstrukční model hliníkových kol. Většina technických specifikací dané automobilové platformy však zůstane totožná. Výrobce automobilů tak může v případě potřeby namontovat na dané vozidlo starší konstrukční model hliníkových kol. Výrobci hliníkových kol jsou proto povinni ponechat si starší formy léta po ukončení výroby ve svých provozovnách. Potvrdili to výrobci v Unii zařazení do vzorku, kteří prošli nabídkovým řízením na poskytnutí hliníkových kol pro určitý model automobilu a následně pro přepracovaný stejný model automobilu.

| (121) | Pokud jde o tvrzení o záruce, Komise nejprve uvedla, že jedno z poskytnutých upozornění na záruku neobsahovalo žádný požadavek na typy kol, které mají být použity. Za druhé se předložené doklady týkaly pouze záruční doby, ale nikoli celé životnosti vozidla. Za třetí, skutečnost, že existuje rovněž poprodejní kanál pro prodej hliníkových kol, poukázala na to, že požadavek na používání dílů OEM pro opravy nebyl po skončení záruční doby trvale uplatňován, přičemž byl technicky i právně přípustný. A konečně, jeden ze dvou dokumentů poskytnutých sdružením ACEA se týkal trhu USA, zatímco u druhého nebylo jasné, zda se týká trhu Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(121)

Pokud jde o tvrzení o záruce, Komise nejprve uvedla, že jedno z poskytnutých upozornění na záruku neobsahovalo žádný požadavek na typy kol, které mají být použity. Za druhé se předložené doklady týkaly pouze záruční doby, ale nikoli celé životnosti vozidla. Za třetí, skutečnost, že existuje rovněž poprodejní kanál pro prodej hliníkových kol, poukázala na to, že požadavek na používání dílů OEM pro opravy nebyl po skončení záruční doby trvale uplatňován, přičemž byl technicky i právně přípustný. A konečně, jeden ze dvou dokumentů poskytnutých sdružením ACEA se týkal trhu USA, zatímco u druhého nebylo jasné, zda se týká trhu Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (122) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že specifikace typu výrobku (tzv. „kontrolní číslo výrobku“ neboli „PCN“) nezachycují všechny vlastnosti konkrétního projektu hliníkových kol a všechny finanční hlediska konkrétního nabídkového řízení. V důsledku toho kontrolní číslo výrobku nezajistilo srovnatelnost kol, která se porovnávají, a tím zhoršilo přesnost příslušné analýzy objemu a ceny. |
| --- | --- |

(122)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že specifikace typu výrobku (tzv. „kontrolní číslo výrobku“ neboli „PCN“) nezachycují všechny vlastnosti konkrétního projektu hliníkových kol a všechny finanční hlediska konkrétního nabídkového řízení. V důsledku toho kontrolní číslo výrobku nezajistilo srovnatelnost kol, která se porovnávají, a tím zhoršilo přesnost příslušné analýzy objemu a ceny.

| (123) | Komise měla za to, že definice kontrolního čísla výrobku obsahuje hlavní vlastnosti hliníkového kola: výrobní proces (standardní litá kola bez odlévání a tvarování nebo kontinuálně tvářená kola nebo kovaná a dvou- a třídílná kola), průměr a hmotnost, jsou-li tepelně zpracována či nikoli, typ povrchové úpravy, jsou-li s vložkou či nikoliv a jsou-li opatřena pneumatikou či nikoli. Žádná ze spolupracujících stran se během řízení k definici kontrolního čísla výrobku nevyjádřila. Sdružení ACEA nevysvětlilo, které další vlastnosti by měly být obsaženy. Kromě toho, jak je uvedeno výše ve 115. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že nabídková řízení neposkytla informace nezbytné ke stanovení účinků dumpingového dovozu na cenu a objem. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(123)

Komise měla za to, že definice kontrolního čísla výrobku obsahuje hlavní vlastnosti hliníkového kola: výrobní proces (standardní litá kola bez odlévání a tvarování nebo kontinuálně tvářená kola nebo kovaná a dvou- a třídílná kola), průměr a hmotnost, jsou-li tepelně zpracována či nikoli, typ povrchové úpravy, jsou-li s vložkou či nikoliv a jsou-li opatřena pneumatikou či nikoli. Žádná ze spolupracujících stran se během řízení k definici kontrolního čísla výrobku nevyjádřila. Sdružení ACEA nevysvětlilo, které další vlastnosti by měly být obsaženy. Kromě toho, jak je uvedeno výše ve 115. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že nabídková řízení neposkytla informace nezbytné ke stanovení účinků dumpingového dovozu na cenu a objem. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (124) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že v nedůvěrném spisu ani v informačním dokumentu neexistuje žádná podpůrná skutečnost týkající se zjištěného významného cenového podbízení a stlačení cen. Komise uvedla, že 90. a 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení obsahují analýzy a vyčíslení cenového podbízení provedené Komisí, jakož i její zjištění týkající se stlačení cen. Kromě toho byl podrobný výpočet cenového podbízení sdělen spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, kteří se mohli vyjádřit k přesnosti tohoto výpočtu. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(124)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že v nedůvěrném spisu ani v informačním dokumentu neexistuje žádná podpůrná skutečnost týkající se zjištěného významného cenového podbízení a stlačení cen. Komise uvedla, že 90. a 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení obsahují analýzy a vyčíslení cenového podbízení provedené Komisí, jakož i její zjištění týkající se stlačení cen. Kromě toho byl podrobný výpočet cenového podbízení sdělen spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, kteří se mohli vyjádřit k přesnosti tohoto výpočtu. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (125) | Vzhledem k tomu, že nebyla předložena další tvrzení týkající se cenového podbízení a účinků na ceny, byl potvrzen 87. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(125)

Vzhledem k tomu, že nebyla předložena další tvrzení týkající se cenového podbízení a účinků na ceny, byl potvrzen 87. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (126) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 92. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(126)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 92. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (127) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 97. až 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(127)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené v 97. až 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (128) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 100. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(128)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 100. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (129) | Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 103. a 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(129)

Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 103. a 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.2.4.   Růst

Růst

| (130) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 105. až 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(130)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 105. až 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (131) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 108. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(131)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 108. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a činitele, které ovlivňují vývoj cen

Ceny a činitele, které ovlivňují vývoj cen

| (132) | Pokud jde o 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení, sdružení ACEA tvrdilo, že ceny jistě hrají určitou roli, ale při výběru dodavatele hliníkových kol jsou stejně důležitá i další hlediska. Kromě toho sdružení ACEA tvrdilo, že jde o zásadní chybu prohlašovat, že se výrobci v Unii musí během nabídkového řízení přizpůsobit cenám marockých výrobců. |
| --- | --- |

(132)

Pokud jde o 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení, sdružení ACEA tvrdilo, že ceny jistě hrají určitou roli, ale při výběru dodavatele hliníkových kol jsou stejně důležitá i další hlediska. Kromě toho sdružení ACEA tvrdilo, že jde o zásadní chybu prohlašovat, že se výrobci v Unii musí během nabídkového řízení přizpůsobit cenám marockých výrobců.

| (133) | Komise zjistila, že ve vyjednávací síle mezi výrobci automobilů a výrobci hliníkových kol existuje nerovnováha. Počet výrobců automobilů je omezený, přičemž v lednu 2021 se ještě snížil vytvořením skupiny Stellantis. Vyjednávací síla výrobců automobilů se projevuje v podmínkách nabídkových řízení, které jim vycházejí vstříc. Výrobci automobilů například nezaručují množství, které je třeba dodat, a které tak mají výrobci hliníkových kol vyrobit, a během trvání projektu neposkytují možnost revidovat prodejní cenu směrem nahoru (s výjimkou nákladů na hliník, které jsou indexovány). Tyto podmínky mají negativní dopad na výrobce hliníkových kol, protože nejsou schopni optimalizovat pracovní vytížení výrobních závodů a v důsledku toho dosáhnout optimálních úspor z rozsahu tak, aby maximalizovali svou ziskovost. Příznivé postavení výrobců automobilů je posíleno nadbytečnou kapacitou zjištěnou na trhu hliníkových kol, jak je vysvětleno ve 122. bodě odůvodnění, v důsledku usazení marockých výrobců. |
| --- | --- |

(133)

Komise zjistila, že ve vyjednávací síle mezi výrobci automobilů a výrobci hliníkových kol existuje nerovnováha. Počet výrobců automobilů je omezený, přičemž v lednu 2021 se ještě snížil vytvořením skupiny Stellantis. Vyjednávací síla výrobců automobilů se projevuje v podmínkách nabídkových řízení, které jim vycházejí vstříc. Výrobci automobilů například nezaručují množství, které je třeba dodat, a které tak mají výrobci hliníkových kol vyrobit, a během trvání projektu neposkytují možnost revidovat prodejní cenu směrem nahoru (s výjimkou nákladů na hliník, které jsou indexovány). Tyto podmínky mají negativní dopad na výrobce hliníkových kol, protože nejsou schopni optimalizovat pracovní vytížení výrobních závodů a v důsledku toho dosáhnout optimálních úspor z rozsahu tak, aby maximalizovali svou ziskovost. Příznivé postavení výrobců automobilů je posíleno nadbytečnou kapacitou zjištěnou na trhu hliníkových kol, jak je vysvětleno ve 122. bodě odůvodnění, v důsledku usazení marockých výrobců.

| (134) | Během šetření navíc Komise obdržela od výrobců automobilů informace, že zásadní roli hraje cena. Uživatel B vysvětlil, že hlavním kritériem je i nadále cena a že po obdržení nabídek probíhá vyjednávání, zaměřené především na ceny, při němž mohou výrobci své nabídky vylepšit. Sdružení EUWA vysvětlilo, že během nabídkového řízení běžně probíhají jednání o cenách s cílem dosáhnout úprav cen, ke kterým může dojít v obou směrech. Stejně tak uživatel A vysvětlil, že jsou u dodavatelů hliníkových kol velmi podobná další hlediska, například kvalita, výzkum a vývoj a dodavatelské možnosti, a proto je klíčovým kritériem pro výběr dodavatele hliníkových kol cena. Během slyšení se sdružením ACEA navíc nespolupracující uživatel ve svém vyjádření potvrdil, že jednání s dodavateli má několik kol, během kterých se ověřují jejich technické kapacity, hodnocení kvality, logistika, výrobní možnosti atd., nejdůležitější však je, aby výrobci předložili svou nejkonkurenceschopnější nabídku z hlediska ceny. Kromě toho, jak je stanoveno v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory zvýšení svých nákladů kvůli výraznému cenovému podbízení a stlačení cen, což ukázalo, že během období šetření maročtí vyvážející výrobci vyvíjeli na výrobce v Unii cenový tlak. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(134)

Během šetření navíc Komise obdržela od výrobců automobilů informace, že zásadní roli hraje cena. Uživatel B vysvětlil, že hlavním kritériem je i nadále cena a že po obdržení nabídek probíhá vyjednávání, zaměřené především na ceny, při němž mohou výrobci své nabídky vylepšit. Sdružení EUWA vysvětlilo, že během nabídkového řízení běžně probíhají jednání o cenách s cílem dosáhnout úprav cen, ke kterým může dojít v obou směrech. Stejně tak uživatel A vysvětlil, že jsou u dodavatelů hliníkových kol velmi podobná další hlediska, například kvalita, výzkum a vývoj a dodavatelské možnosti, a proto je klíčovým kritériem pro výběr dodavatele hliníkových kol cena. Během slyšení se sdružením ACEA navíc nespolupracující uživatel ve svém vyjádření potvrdil, že jednání s dodavateli má několik kol, během kterých se ověřují jejich technické kapacity, hodnocení kvality, logistika, výrobní možnosti atd., nejdůležitější však je, aby výrobci předložili svou nejkonkurenceschopnější nabídku z hlediska ceny. Kromě toho, jak je stanoveno v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory zvýšení svých nákladů kvůli výraznému cenovému podbízení a stlačení cen, což ukázalo, že během období šetření maročtí vyvážející výrobci vyvíjeli na výrobce v Unii cenový tlak. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (135) | Sdružení ACEA tvrdilo, že prozatímní nařízení nesprávně naznačuje, že smlouvy jsou každý rok opětovně sjednávány a že výrobci hliníkových kol v Unii mohou své ceny poněkud zvýšit, aby odrážely nárůst cen surovin. Sdružení ACEA vysvětlilo, že cenový mechanismus v rámci smluv o nákupu hliníkových kol je založen na vzorci, jehož proměnným prvkem je pouze vývoj nákladů na hliníkový ingot. Prodejní faktury tedy neodrážely tržní podmínky, ale podmínky smlouvy. |
| --- | --- |

(135)

Sdružení ACEA tvrdilo, že prozatímní nařízení nesprávně naznačuje, že smlouvy jsou každý rok opětovně sjednávány a že výrobci hliníkových kol v Unii mohou své ceny poněkud zvýšit, aby odrážely nárůst cen surovin. Sdružení ACEA vysvětlilo, že cenový mechanismus v rámci smluv o nákupu hliníkových kol je založen na vzorci, jehož proměnným prvkem je pouze vývoj nákladů na hliníkový ingot. Prodejní faktury tedy neodrážely tržní podmínky, ale podmínky smlouvy.

| (136) | Komise potvrdila, že smlouvy obvykle nestanovují žádnou možnost zvýšení cen během trvání projektu za účelem pokrytí nákladů (s výjimkou nákladů na hliníkové ingoty) a zlepšení ziskovosti dodavatele. Ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise netvrdila, že výrobci hliníkových kol mají možnost během trvání projektu zvýšit své prodejní ceny, ale spíše vysvětlovala, že výrobci hliníkových kol nemohli při jednáních o nových nabídkových řízeních během období šetření zvýšit své ceny. Kromě toho Komise shromáždila důkazy od uživatelů a výrobců v Unii, z nichž vyplývá, že výrobci automobilů vyjednali během doby trvání projektu různé druhy slev a rabatů, například slevy vypočítané z celkového ročního obratu atd. Proto není přesné tvrdit, že ceny jsou po celou dobu existence projektu pevné (s výjimkou indexace hliníku). Spíše platí, že ceny se mohly změnit v důsledku indexace hliníku, ale nebylo možné je dále zvyšovat s cílem zohlednit další náklady, například náklady na pracovní sílu, energie, suroviny nebo režijní náklady. Skutečné prodejní ceny se navíc mohou během projektu dále snižovat v důsledku různých uplatněných slev a rabatů. U jednoho uživatele bylo zjištěno, že rabaty nebo slevy získané od výrobce hliníkových kol dosahovaly významné výše. Ceny se tedy neurčují pouze na základě původní smlouvy. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(136)

Komise potvrdila, že smlouvy obvykle nestanovují žádnou možnost zvýšení cen během trvání projektu za účelem pokrytí nákladů (s výjimkou nákladů na hliníkové ingoty) a zlepšení ziskovosti dodavatele. Ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise netvrdila, že výrobci hliníkových kol mají možnost během trvání projektu zvýšit své prodejní ceny, ale spíše vysvětlovala, že výrobci hliníkových kol nemohli při jednáních o nových nabídkových řízeních během období šetření zvýšit své ceny. Kromě toho Komise shromáždila důkazy od uživatelů a výrobců v Unii, z nichž vyplývá, že výrobci automobilů vyjednali během doby trvání projektu různé druhy slev a rabatů, například slevy vypočítané z celkového ročního obratu atd. Proto není přesné tvrdit, že ceny jsou po celou dobu existence projektu pevné (s výjimkou indexace hliníku). Spíše platí, že ceny se mohly změnit v důsledku indexace hliníku, ale nebylo možné je dále zvyšovat s cílem zohlednit další náklady, například náklady na pracovní sílu, energie, suroviny nebo režijní náklady. Skutečné prodejní ceny se navíc mohou během projektu dále snižovat v důsledku různých uplatněných slev a rabatů. U jednoho uživatele bylo zjištěno, že rabaty nebo slevy získané od výrobce hliníkových kol dosahovaly významné výše. Ceny se tedy neurčují pouze na základě původní smlouvy. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (137) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo své tvrzení, že ceny byly stanoveny pouze na základě původní smlouvy, neboť slevy na základě produktivity byly stanoveny ve smlouvě a mimo smluvní ujednání nebyly poskytnuty žádné slevy na základě produktivity. Kromě toho sdružení ACEA tvrdilo, že Komise neměla ve spisu skutečné důkazy, které by prokazovaly, že ceny nebyly stanoveny pouze v původní smlouvě. Sdružení ACEA rovněž tvrdilo, že důkazy shromážděné od uživatelů tento závěr nepodpořily a že zejména důkazy uvedené ve výše zmíněném bodě odůvodnění jsou neoficiálním dobropisem vydaným dodavatelem ze třetí země pro kola pocházející ze třetí země. |
| --- | --- |

(137)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo své tvrzení, že ceny byly stanoveny pouze na základě původní smlouvy, neboť slevy na základě produktivity byly stanoveny ve smlouvě a mimo smluvní ujednání nebyly poskytnuty žádné slevy na základě produktivity. Kromě toho sdružení ACEA tvrdilo, že Komise neměla ve spisu skutečné důkazy, které by prokazovaly, že ceny nebyly stanoveny pouze v původní smlouvě. Sdružení ACEA rovněž tvrdilo, že důkazy shromážděné od uživatelů tento závěr nepodpořily a že zejména důkazy uvedené ve výše zmíněném bodě odůvodnění jsou neoficiálním dobropisem vydaným dodavatelem ze třetí země pro kola pocházející ze třetí země.

| (138) | Komise za prvé uvedla, že žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku ani spolupracující uživatelé nepředložili připomínky k poskytnutí konečných informací, a proto nezpochybnili posouzení popsané ve 136. bodě odůvodnění, které bylo založeno na ověřených důkazech, které od nich byly shromážděny. |
| --- | --- |

(138)

Komise za prvé uvedla, že žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku ani spolupracující uživatelé nepředložili připomínky k poskytnutí konečných informací, a proto nezpochybnili posouzení popsané ve 136. bodě odůvodnění, které bylo založeno na ověřených důkazech, které od nich byly shromážděny.

| (139) | Za druhé, na základě připomínek a předložených dokumentů sdružení ACEA Komise konstatovala, že sdružení ACEA ve svých připomínkách odkazovalo na důvěrnou verzi zpráv o misi spolupracujících uživatelů, člena sdružení ACEA, a tedy na důkazy shromážděné během inspekcí na místě u těchto uživatelů. To bylo zřejmé z různých stanovisek sdružení ACEA k důvěrným zprávám o misi v souvislosti s dotčenými uživateli. Komise odkázala zejména na účetní knihy získané ze systému uživatele B, kde lze nalézt seznam různých druhů rabatů/slev. Během inspekce na místě uživatel B vysvětlil, že snížení ceny se uplatňují přímo na prodejní cenu. Jakékoli jiné druhy rabatů/slev zaúčtovaných v účetnictví by proto měly být považovány za dodatečné rabaty/slevy. |
| --- | --- |

(139)

Za druhé, na základě připomínek a předložených dokumentů sdružení ACEA Komise konstatovala, že sdružení ACEA ve svých připomínkách odkazovalo na důvěrnou verzi zpráv o misi spolupracujících uživatelů, člena sdružení ACEA, a tedy na důkazy shromážděné během inspekcí na místě u těchto uživatelů. To bylo zřejmé z různých stanovisek sdružení ACEA k důvěrným zprávám o misi v souvislosti s dotčenými uživateli. Komise odkázala zejména na účetní knihy získané ze systému uživatele B, kde lze nalézt seznam různých druhů rabatů/slev. Během inspekce na místě uživatel B vysvětlil, že snížení ceny se uplatňují přímo na prodejní cenu. Jakékoli jiné druhy rabatů/slev zaúčtovaných v účetnictví by proto měly být považovány za dodatečné rabaty/slevy.

| (140) | Kromě toho Komise shromáždila důkazy od výrobců v Unii zařazených do vzorku, z nichž vyplývá, že uživatelé požadovali různé druhy rabatů/slev, například roční úspory atd. Komise měla za to, že podrobnější informace nelze zveřejnit, neboť informace shromážděné od uživatelů i výrobního odvětví Unie se týkaly konkrétních jednotlivých transakcí, které představují údaje, které nelze shrnout ve smyslu čl. 19 odst. 2 základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(140)

Kromě toho Komise shromáždila důkazy od výrobců v Unii zařazených do vzorku, z nichž vyplývá, že uživatelé požadovali různé druhy rabatů/slev, například roční úspory atd. Komise měla za to, že podrobnější informace nelze zveřejnit, neboť informace shromážděné od uživatelů i výrobního odvětví Unie se týkaly konkrétních jednotlivých transakcí, které představují údaje, které nelze shrnout ve smyslu čl. 19 odst. 2 základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (141) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že byly předloženy dostatečné důkazy prokazující, že dodavatelům hliníkových kol jsou přidělovány jejich objemy dodávek v nabídkových řízeních a že žádné objemy dodávek nejsou zadávány mimo nabídková řízení. V každém případě podle této strany neexistují žádné důkazy o tom, že po zadání zakázky v nabídkovém řízení a v procesu plnění smlouvy podepsané na základě výsledku tohoto nabídkového řízení by byly objemy přidělené výrobci v Unii přerozděleny ve prospěch marockého dodavatele. Sdružení ACEA tvrdilo, že v průběhu inspekce na místě u jednoho spolupracujícího uživatele byly předloženy důkazy o tom, že objem dodávek dohodnutý ve smlouvě podepsané po uzavření nabídkového řízení byl obecně správným ukazatelem skutečného objemu dodávek do budoucna. |
| --- | --- |

(141)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že byly předloženy dostatečné důkazy prokazující, že dodavatelům hliníkových kol jsou přidělovány jejich objemy dodávek v nabídkových řízeních a že žádné objemy dodávek nejsou zadávány mimo nabídková řízení. V každém případě podle této strany neexistují žádné důkazy o tom, že po zadání zakázky v nabídkovém řízení a v procesu plnění smlouvy podepsané na základě výsledku tohoto nabídkového řízení by byly objemy přidělené výrobci v Unii přerozděleny ve prospěch marockého dodavatele. Sdružení ACEA tvrdilo, že v průběhu inspekce na místě u jednoho spolupracujícího uživatele byly předloženy důkazy o tom, že objem dodávek dohodnutý ve smlouvě podepsané po uzavření nabídkového řízení byl obecně správným ukazatelem skutečného objemu dodávek do budoucna.

| (142) | Komise měla za to, že sdružení ACEA potvrdilo zjištění popsaná ve 157. bodě odůvodnění, že tito výrobci nemají žádnou záruku ohledně objemu, který jim bude nakonec přidělen. Jak uvedlo sdružení ACEA ve svých připomínkách a na základě zprávy o ověření uživatele A „dodavatelé se ucházejí o určitý objem: objemy nejsou zajištěny, avšak dodavatelé mají představu o objemech, o které se ucházejí. Pokud jsou po skončení projektu (několik let) objemy podstatně nižší, než se očekávalo, mohou dodavatelé obdržet náhradu za neamortizované zařízení“. Zatímco nabízený objem byl uveden, v typické smlouvě nebylo uvedeno přesné datum dodání ani plánovaný objem prodeje. Jak uvedlo sdružení ACEA ve svých připomínkách: „přesný počet kol, která mají být dodána, je obvykle dohodnut během 4–8 týdnů před dodáním na montážní linku“. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(142)

Komise měla za to, že sdružení ACEA potvrdilo zjištění popsaná ve 157. bodě odůvodnění, že tito výrobci nemají žádnou záruku ohledně objemu, který jim bude nakonec přidělen. Jak uvedlo sdružení ACEA ve svých připomínkách a na základě zprávy o ověření uživatele A „dodavatelé se ucházejí o určitý objem: objemy nejsou zajištěny, avšak dodavatelé mají představu o objemech, o které se ucházejí. Pokud jsou po skončení projektu (několik let) objemy podstatně nižší, než se očekávalo, mohou dodavatelé obdržet náhradu za neamortizované zařízení“. Zatímco nabízený objem byl uveden, v typické smlouvě nebylo uvedeno přesné datum dodání ani plánovaný objem prodeje. Jak uvedlo sdružení ACEA ve svých připomínkách: „přesný počet kol, která mají být dodána, je obvykle dohodnut během 4–8 týdnů před dodáním na montážní linku“. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (143) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že jak potvrdilo sdružení EUWA, běžnějším postupem je zadat zakázku z nabídkového řízení na konkrétní projekt hliníkových kol jednomu dodavateli, a nikoli dvěma nebo více dodavatelům. Na základě nabídkových řízení provedených třemi členy sdružení ACEA v období šetření (nespolupracujícím uživatelem a dvěma spolupracujícími uživateli) byly zakázky z nabídkového řízení udělené současně dvěma dodavatelům omezené. Většina zakázek byla udělena pouze jednomu dodavateli, a dodavatel tak získá přibližné množství uvedené v nabídkovém řízení. Je-li zakázka z nabídkového řízení udělena jednomu dodavateli, není možné přerozdělit dodávky jinému dodavateli. |
| --- | --- |

(143)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že jak potvrdilo sdružení EUWA, běžnějším postupem je zadat zakázku z nabídkového řízení na konkrétní projekt hliníkových kol jednomu dodavateli, a nikoli dvěma nebo více dodavatelům. Na základě nabídkových řízení provedených třemi členy sdružení ACEA v období šetření (nespolupracujícím uživatelem a dvěma spolupracujícími uživateli) byly zakázky z nabídkového řízení udělené současně dvěma dodavatelům omezené. Většina zakázek byla udělena pouze jednomu dodavateli, a dodavatel tak získá přibližné množství uvedené v nabídkovém řízení. Je-li zakázka z nabídkového řízení udělena jednomu dodavateli, není možné přerozdělit dodávky jinému dodavateli.

| (144) | Komise v tomto ohledu přezkoumala souhrnnou tabulku, kterou poskytlo sdružení ACEA. Za prvé, seznam zakázek poskytnutých z nabídkových řízení se týkal pouze nabídkových řízení uzavřených během období šetření, a tato nabídková řízení tedy nesouvisela se skutečnými dodávkami během období šetření, neboť předpokládané datum zahájení dodávek v rámci dotčených nabídkových řízení bylo naplánováno na dobu až po období šetření. Za druhé, Komise uvedla, že většinu uvedených nabídkových řízení oznámil nespolupracující uživatel (přibližně 85 %). Vzhledem k nedostatečné spolupráci uživatele nebyla Komise schopna ověřit správnost tohoto seznamu a to, zda obsahoval všechna nabídková řízení a mohl pokrýt roční potřeby tohoto výrobce automobilů. Bez ohledu na tento závěr však Komise poskytnuté údaje analyzovala. |
| --- | --- |

(144)

Komise v tomto ohledu přezkoumala souhrnnou tabulku, kterou poskytlo sdružení ACEA. Za prvé, seznam zakázek poskytnutých z nabídkových řízení se týkal pouze nabídkových řízení uzavřených během období šetření, a tato nabídková řízení tedy nesouvisela se skutečnými dodávkami během období šetření, neboť předpokládané datum zahájení dodávek v rámci dotčených nabídkových řízení bylo naplánováno na dobu až po období šetření. Za druhé, Komise uvedla, že většinu uvedených nabídkových řízení oznámil nespolupracující uživatel (přibližně 85 %). Vzhledem k nedostatečné spolupráci uživatele nebyla Komise schopna ověřit správnost tohoto seznamu a to, zda obsahoval všechna nabídková řízení a mohl pokrýt roční potřeby tohoto výrobce automobilů. Bez ohledu na tento závěr však Komise poskytnuté údaje analyzovala.

| (145) | Ze seznamu nabídkových řízení od nespolupracujícího uživatele vyplývá, že většina zakázek z těchto nabídkových řízení byla zadána pouze jednomu dodavateli. Uvedený vážený průměrný objem byl však poměrně nízký, přibližně 50 000 kusů na jedno nabídkové řízení po celou dobu trvání projektu, což vysvětluje, že zakázky z dotyčných nabídkových řízení byly zadány pouze jednomu dodavateli. Komise nicméně uvedla, že jeden projekt byl přidělen dvěma dodavatelům „z důvodu vysokého objemu“, jak bylo uvedeno během slyšení se sdružením ACEA. Za třetí, informace o nabídkových řízeních poskytnuté spolupracujícími uživateli se týkaly tří nabídkových řízení. Pokud jde o uživatele B, údaje ukázaly, že rozdělil nabídkové řízení na množství přesahující 1 milion mezi dva dodavatele. V případě uživatele A si navíc údaje poskytnuté sdružením ACEA protiřečily. Na jedné straně totiž ukázaly, že existovalo jedno nabídkové řízení, v jehož rámci byla zakázka přidělena jednomu dodavateli, a na druhé straně v samostatné tabulce týkající se tohoto nabídkového řízení byla stejná množství z tohoto nabídkového řízení rozdělena mezi dvě nabídky. Komise se proto domnívala, že informace poskytnuté sdružením ACEA nejsou v rozporu se zjištěními uvedenými ve 157. bodě odůvodnění, že zakázky z nabídkových řízení mohou být přiděleny několika dodavatelům na základě nabízeného množství, což zpochybňuje skutečné množství objemů, které má každý dodavatel dodat po celou dobu trvání projektu. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 115. bodě odůvodnění výše, sdružení ACEA uznalo skutečnost, že celkový objem dodávek může rovněž záviset na úspěchu konkrétního modelu automobilu, který má být vyráběn. |
| --- | --- |

(145)

Ze seznamu nabídkových řízení od nespolupracujícího uživatele vyplývá, že většina zakázek z těchto nabídkových řízení byla zadána pouze jednomu dodavateli. Uvedený vážený průměrný objem byl však poměrně nízký, přibližně 50 000 kusů na jedno nabídkové řízení po celou dobu trvání projektu, což vysvětluje, že zakázky z dotyčných nabídkových řízení byly zadány pouze jednomu dodavateli. Komise nicméně uvedla, že jeden projekt byl přidělen dvěma dodavatelům „z důvodu vysokého objemu“, jak bylo uvedeno během slyšení se sdružením ACEA. Za třetí, informace o nabídkových řízeních poskytnuté spolupracujícími uživateli se týkaly tří nabídkových řízení. Pokud jde o uživatele B, údaje ukázaly, že rozdělil nabídkové řízení na množství přesahující 1 milion mezi dva dodavatele. V případě uživatele A si navíc údaje poskytnuté sdružením ACEA protiřečily. Na jedné straně totiž ukázaly, že existovalo jedno nabídkové řízení, v jehož rámci byla zakázka přidělena jednomu dodavateli, a na druhé straně v samostatné tabulce týkající se tohoto nabídkového řízení byla stejná množství z tohoto nabídkového řízení rozdělena mezi dvě nabídky. Komise se proto domnívala, že informace poskytnuté sdružením ACEA nejsou v rozporu se zjištěními uvedenými ve 157. bodě odůvodnění, že zakázky z nabídkových řízení mohou být přiděleny několika dodavatelům na základě nabízeného množství, což zpochybňuje skutečné množství objemů, které má každý dodavatel dodat po celou dobu trvání projektu. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 115. bodě odůvodnění výše, sdružení ACEA uznalo skutečnost, že celkový objem dodávek může rovněž záviset na úspěchu konkrétního modelu automobilu, který má být vyráběn.

z důvodu vysokého objemu

| (146) | Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(146)

Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (147) | Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 111. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(147)

Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 111. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (148) | Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 114. a 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(148)

Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 114. a 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (149) | Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 116. a 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(149)

Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 116. a 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (150) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 118. až 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(150)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 118. až 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (151) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 124. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(151)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 124. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

5.1.1.   Objem dumpingového dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dumpingového dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (152) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 131. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(152)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 131. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

5.1.2.   Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové účinky

Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové účinky

| (153) | Sdružení ACEA po poskytnutí prozatímních i konečných informací tvrdilo, že dovoz z Maroka prodávaný v roce 2020 a během období šetření vycházel z nabídkových řízení, která proběhla v letech 2018–2019. Nemohl tedy mít dopad na cenu v roce 2020 ani v období šetření, protože nevedl k prodejním ztrátám v roce 2020 a v období šetření, ale spíše předtím, v době nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(153)

Sdružení ACEA po poskytnutí prozatímních i konečných informací tvrdilo, že dovoz z Maroka prodávaný v roce 2020 a během období šetření vycházel z nabídkových řízení, která proběhla v letech 2018–2019. Nemohl tedy mít dopad na cenu v roce 2020 ani v období šetření, protože nevedl k prodejním ztrátám v roce 2020 a v období šetření, ale spíše předtím, v době nabídkových řízení.

| (154) | Komise měla za to, že zisk nebo ztráta se projevily v době, kdy došlo k výrobě nebo prodeji, a nikoli v době jednání v rámci nabídkových řízení. Jak je dále vysvětleno v 89. bodě odůvodnění, během projektu mohou nastat změny cen a objemu, které jsou nad rámec podmínek daného nabídkového řízení. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění a 146. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise se domnívala, že vliv marockých výrobců není způsoben pouze ztrátou množství prostřednictvím nabídkových řízení, která vyhráli maročtí vyvážející výrobci, ale také celkovým cenovým tlakem na všechna nabídková řízení, kterých se zúčastnili. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(154)

Komise měla za to, že zisk nebo ztráta se projevily v době, kdy došlo k výrobě nebo prodeji, a nikoli v době jednání v rámci nabídkových řízení. Jak je dále vysvětleno v 89. bodě odůvodnění, během projektu mohou nastat změny cen a objemu, které jsou nad rámec podmínek daného nabídkového řízení. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění a 146. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise se domnívala, že vliv marockých výrobců není způsoben pouze ztrátou množství prostřednictvím nabídkových řízení, která vyhráli maročtí vyvážející výrobci, ale také celkovým cenovým tlakem na všechna nabídková řízení, kterých se zúčastnili. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (155) | Sdružení ACEA po poskytnutí prozatímních i konečných informací tvrdilo, že cenová analýza uvedená v bodě 4.4.3.1 prozatímního nařízení by měla být provedena v době nabídkových řízení a že v tomto případě neexistoval žádný cenový rozdíl mezi cenami Unie a marockými cenami, jak je uvedeno v prozatímním nařízení. |
| --- | --- |

(155)

Sdružení ACEA po poskytnutí prozatímních i konečných informací tvrdilo, že cenová analýza uvedená v bodě 4.4.3.1 prozatímního nařízení by měla být provedena v době nabídkových řízení a že v tomto případě neexistoval žádný cenový rozdíl mezi cenami Unie a marockými cenami, jak je uvedeno v prozatímním nařízení.

| (156) | Sdružení ACEA rovněž po poskytnutí prozatímních i konečných informací tvrdilo, že během nabídkových řízení docházelo k cenové soutěži mezi dodavateli. Proto by se cenové podbízení, stlačování cen a rozpětí prodeje pod cenou měly vypočítávat v době nabídkových řízení, a nikoli během dodávek. Prodeje a dodávky neodrážely aktuální podmínky hospodářské soutěže. Objem dodávek navíc nezávisí na dodavatelích, ale spíše na relativním úspěchu konkrétního modelu vozu, a tedy na úrovni výroby. |
| --- | --- |

(156)

Sdružení ACEA rovněž po poskytnutí prozatímních i konečných informací tvrdilo, že během nabídkových řízení docházelo k cenové soutěži mezi dodavateli. Proto by se cenové podbízení, stlačování cen a rozpětí prodeje pod cenou měly vypočítávat v době nabídkových řízení, a nikoli během dodávek. Prodeje a dodávky neodrážely aktuální podmínky hospodářské soutěže. Objem dodávek navíc nezávisí na dodavatelích, ale spíše na relativním úspěchu konkrétního modelu vozu, a tedy na úrovni výroby.

| (157) | Komise konstatovala, že z informací poskytnutých zúčastněnými stranami vyplývá, že po celou dobu trvání určitého nabídkového řízení nezůstaly ceny beze změn. Jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění, výrobci hliníkových kol musí při vyjednávání v rámci nabídkových řízení poskytnout systém slev pro dobu trvání určitého projektu. Kromě toho mohou výrobci automobilů během projektu požadovat další slevy. Navíc neexistuje žádná záruka, pokud jde o objem prodeje výrobců hliníkových kol. Výrobci automobilů si mohou pro určitý projekt vybrat několik výrobců, avšak tito výrobci nemají žádnou záruku ohledně objemu, který jim bude nakonec přidělen. U každého výrobce hliníkových kol závisel objem dodávek nejen na relativním úspěchu konkrétního modelu automobilu, ale také na rozhodnutí výrobců automobilů, jak tento objem rozdělí mezi vybrané výrobce. Výběr údajů z jednotlivých nabídkových řízení proto nemohl, jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění, nahradit analýzu, kterou Komise provedla na základě úplných údajů, tj. obchodní evidence prodeje a cenového porovnání podle jednotlivých typů. Toto srovnání zohledňuje největší možné množství údajů o uskutečněných prodejních transakcích. |
| --- | --- |

(157)

Komise konstatovala, že z informací poskytnutých zúčastněnými stranami vyplývá, že po celou dobu trvání určitého nabídkového řízení nezůstaly ceny beze změn. Jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění, výrobci hliníkových kol musí při vyjednávání v rámci nabídkových řízení poskytnout systém slev pro dobu trvání určitého projektu. Kromě toho mohou výrobci automobilů během projektu požadovat další slevy. Navíc neexistuje žádná záruka, pokud jde o objem prodeje výrobců hliníkových kol. Výrobci automobilů si mohou pro určitý projekt vybrat několik výrobců, avšak tito výrobci nemají žádnou záruku ohledně objemu, který jim bude nakonec přidělen. U každého výrobce hliníkových kol závisel objem dodávek nejen na relativním úspěchu konkrétního modelu automobilu, ale také na rozhodnutí výrobců automobilů, jak tento objem rozdělí mezi vybrané výrobce. Výběr údajů z jednotlivých nabídkových řízení proto nemohl, jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění, nahradit analýzu, kterou Komise provedla na základě úplných údajů, tj. obchodní evidence prodeje a cenového porovnání podle jednotlivých typů. Toto srovnání zohledňuje největší možné množství údajů o uskutečněných prodejních transakcích.

| (158) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem měla Komise za to, že v tomto případě poskytují nabídková řízení neúplný obraz, zatímco cenové účinky lze plně postihnout pouze porovnáním veškerého dovozu z dotčené země a veškerého prodeje výrobního odvětví Unie, který se uskutečnil během období šetření, na základě jednotlivých typů výrobků. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(158)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem měla Komise za to, že v tomto případě poskytují nabídková řízení neúplný obraz, zatímco cenové účinky lze plně postihnout pouze porovnáním veškerého dovozu z dotčené země a veškerého prodeje výrobního odvětví Unie, který se uskutečnil během období šetření, na základě jednotlivých typů výrobků. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (159) | Sdružení ACEA a společnost Hands tvrdily, že i bez dovozu z Maroka by výrobnímu odvětví Unie vznikla újma, což dokazuje, že dovoz z Maroka nebyl příčinou podstatné újmy. Sdružení ACEA své tvrzení zopakovalo i po poskytnutí konečných informací. Zejména prodej výrobního odvětví Unie v roce 2020 a v období šetření by zůstal mnohem nižší než v roce 2019, a to v roce 2020 (–22 % s Marokem a –20 % bez Maroka) i v období šetření (–18 % s Marokem a –14 % bez Maroka). Újmu v období šetření nebylo možné přičíst dovozu z Maroka, protože v období šetření výrobní odvětví Unie ve skutečnosti zvýšilo svůj prodej ve srovnání s rokem 2020 (o 2 281 tisíc kusů), což je více než u marockých vyvážejících výrobců (zvýšení o 1 478 tisíc kusů). Dovoz z Maroka tedy neměl žádný dopad na objem. Kromě toho dovoz z Maroka nemohl mít v období šetření cenový dopad, protože v nabídkových řízeních uzavřených během období šetření nedošlo k významnému cenovému podbízení, přičemž prodejní ceny dovozu z Maroka zjištěné během období šetření nemohly mít žádný negativní dopad na aktuální prodej výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(159)

Sdružení ACEA a společnost Hands tvrdily, že i bez dovozu z Maroka by výrobnímu odvětví Unie vznikla újma, což dokazuje, že dovoz z Maroka nebyl příčinou podstatné újmy. Sdružení ACEA své tvrzení zopakovalo i po poskytnutí konečných informací. Zejména prodej výrobního odvětví Unie v roce 2020 a v období šetření by zůstal mnohem nižší než v roce 2019, a to v roce 2020 (–22 % s Marokem a –20 % bez Maroka) i v období šetření (–18 % s Marokem a –14 % bez Maroka). Újmu v období šetření nebylo možné přičíst dovozu z Maroka, protože v období šetření výrobní odvětví Unie ve skutečnosti zvýšilo svůj prodej ve srovnání s rokem 2020 (o 2 281 tisíc kusů), což je více než u marockých vyvážejících výrobců (zvýšení o 1 478 tisíc kusů). Dovoz z Maroka tedy neměl žádný dopad na objem. Kromě toho dovoz z Maroka nemohl mít v období šetření cenový dopad, protože v nabídkových řízeních uzavřených během období šetření nedošlo k významnému cenovému podbízení, přičemž prodejní ceny dovozu z Maroka zjištěné během období šetření nemohly mít žádný negativní dopad na aktuální prodej výrobního odvětví Unie.

| (160) | Sdružení ACEA rovněž tvrdilo, po poskytnutí prozatímních i konečných informací, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla ovlivněna snížením výroby a prodeje v důsledku výrazného poklesu výroby automobilů v Unii v letech 2020 a 2021, což následně vedlo ke zvýšení fixních nákladů. |
| --- | --- |

(160)

Sdružení ACEA rovněž tvrdilo, po poskytnutí prozatímních i konečných informací, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla ovlivněna snížením výroby a prodeje v důsledku výrazného poklesu výroby automobilů v Unii v letech 2020 a 2021, což následně vedlo ke zvýšení fixních nákladů.

| (161) | Komise měla za to, že výrobní odvětví Unie nemohlo tyto zvýšené fixní náklady přenést na výrobce automobilů, protože, jak bylo uvedeno výše, v rámci dlouhodobých smluv s výrobci automobilů nebylo možné zvyšovat cenu v důsledku zvýšení fixních nákladů, s výjimkou indexace nákladů na hliníkové ingoty. |
| --- | --- |

(161)

Komise měla za to, že výrobní odvětví Unie nemohlo tyto zvýšené fixní náklady přenést na výrobce automobilů, protože, jak bylo uvedeno výše, v rámci dlouhodobých smluv s výrobci automobilů nebylo možné zvyšovat cenu v důsledku zvýšení fixních nákladů, s výjimkou indexace nákladů na hliníkové ingoty.

| (162) | Jak je uvedeno ve 140. až 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise uznala, že spotřeba v roce 2020 poklesla, což bylo způsobeno zejména pandemií COVID-19. Dovoz z Maroka však měl v roce 2020 a zejména v období šetření, kdy jeho objem exponenciálně vzrostl, jednoznačně negativní dopad na výrobní odvětví Unie. Když se tedy podmínky během období šetření začaly zlepšovat z hlediska nárůstu spotřeby, bylo výrobní odvětví Unie nuceno kvůli dumpingovému dovozu z Maroka, který se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 26,9 %, rovněž udržovat své ceny na nízké úrovni, a to navzdory zvýšení výrobních nákladů. V důsledku stlačení cen proto výrobní odvětví Unie prodávalo za ceny, které nepokrývaly ani jeho výrobní náklady, natož běžné ziskové rozpětí. Tento závěr byl platný i za předpokladu, že ceny byly v dlouhodobých smlouvách (převážně) pevně stanoveny, neboť negativní účinky těchto nižších cen marockého dovozu se projevily, když v roce 2020 a v období šetření započaly vlastní dodávky na základě smluv, které byly sjednány již dříve. Účast marockých výrobců v nabídkových řízeních a jejich cenová politika navíc vyvolaly další cenový tlak na trh, který se v současnosti vyznačuje převisem nabídky. I když se objem prodeje výrobního odvětví Unie během období šetření zvýšil, nadále ztrácel podíl na trhu v důsledku dovozu z Maroka, a následkem toho se jeho finanční situace dále výrazně zhoršila. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(162)

Jak je uvedeno ve 140. až 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise uznala, že spotřeba v roce 2020 poklesla, což bylo způsobeno zejména pandemií COVID-19. Dovoz z Maroka však měl v roce 2020 a zejména v období šetření, kdy jeho objem exponenciálně vzrostl, jednoznačně negativní dopad na výrobní odvětví Unie. Když se tedy podmínky během období šetření začaly zlepšovat z hlediska nárůstu spotřeby, bylo výrobní odvětví Unie nuceno kvůli dumpingovému dovozu z Maroka, který se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 26,9 %, rovněž udržovat své ceny na nízké úrovni, a to navzdory zvýšení výrobních nákladů. V důsledku stlačení cen proto výrobní odvětví Unie prodávalo za ceny, které nepokrývaly ani jeho výrobní náklady, natož běžné ziskové rozpětí. Tento závěr byl platný i za předpokladu, že ceny byly v dlouhodobých smlouvách (převážně) pevně stanoveny, neboť negativní účinky těchto nižších cen marockého dovozu se projevily, když v roce 2020 a v období šetření započaly vlastní dodávky na základě smluv, které byly sjednány již dříve. Účast marockých výrobců v nabídkových řízeních a jejich cenová politika navíc vyvolaly další cenový tlak na trh, který se v současnosti vyznačuje převisem nabídky. I když se objem prodeje výrobního odvětví Unie během období šetření zvýšil, nadále ztrácel podíl na trhu v důsledku dovozu z Maroka, a následkem toho se jeho finanční situace dále výrazně zhoršila. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (163) | Společnost Hands tvrdila, že žádná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla být způsobena vývozem společnosti Hands z Maroka do Unie. Podle této společnosti se většina ukazatelů újmy (např. spotřeba v Unii, množství výroby, výrobní kapacita, využití kapacity, množství prodeje, prodejní cena) začala zhoršovat již v letech 2018 až 2019 a nebylo možné je přičítat společnosti Hands, protože výroba byla zahájena v lednu 2020. Společnost Hands tvrdila, že závod byl postaven také proto, aby uspokojil rostoucí poptávku na marockém trhu a na trzích mimo EU, a nejen pro dodávky do EU. Kromě toho společnost Hands tvrdila, že část jejího vývozu do Unie odpovídala objemu výroby přesunuté z Jižní Koreje do Maroka. |
| --- | --- |

(163)

Společnost Hands tvrdila, že žádná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla být způsobena vývozem společnosti Hands z Maroka do Unie. Podle této společnosti se většina ukazatelů újmy (např. spotřeba v Unii, množství výroby, výrobní kapacita, využití kapacity, množství prodeje, prodejní cena) začala zhoršovat již v letech 2018 až 2019 a nebylo možné je přičítat společnosti Hands, protože výroba byla zahájena v lednu 2020. Společnost Hands tvrdila, že závod byl postaven také proto, aby uspokojil rostoucí poptávku na marockém trhu a na trzích mimo EU, a nejen pro dodávky do EU. Kromě toho společnost Hands tvrdila, že část jejího vývozu do Unie odpovídala objemu výroby přesunuté z Jižní Koreje do Maroka.

| (164) | Přestože v letech 2018 a 2019 spotřeba v Unii i prodej a výroba výrobního odvětví Unie poklesly, výrobní odvětví Unie zvýšilo svou ziskovost ze 7,5 % na 8,2 %. V důsledku toho nebyla v těchto letech zjištěna žádná újma. Újma se začala projevovat spíše v roce 2020, kdy se do Unie začal dostávat dovoz společnosti Hands spolu s dalším dovozem z Maroka. V této souvislosti bylo třeba konstatovat, že v souladu s článkem 3 základního nařízení Komise analyzovala účinek veškerého dumpingového dovozu z Maroka, a nikoli pouze dovozu společnosti Hands. V každém případě, pokud jde o společnost Hands, její dovoz se podbízel cenám výrobního odvětví Unie a její dumpingové rozpětí a rozpětí újmy byly během období šetření značné. Proto nebylo možné tvrdit, že její dovoz nepřispěl k újmě výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(164)

Přestože v letech 2018 a 2019 spotřeba v Unii i prodej a výroba výrobního odvětví Unie poklesly, výrobní odvětví Unie zvýšilo svou ziskovost ze 7,5 % na 8,2 %. V důsledku toho nebyla v těchto letech zjištěna žádná újma. Újma se začala projevovat spíše v roce 2020, kdy se do Unie začal dostávat dovoz společnosti Hands spolu s dalším dovozem z Maroka. V této souvislosti bylo třeba konstatovat, že v souladu s článkem 3 základního nařízení Komise analyzovala účinek veškerého dumpingového dovozu z Maroka, a nikoli pouze dovozu společnosti Hands. V každém případě, pokud jde o společnost Hands, její dovoz se podbízel cenám výrobního odvětví Unie a její dumpingové rozpětí a rozpětí újmy byly během období šetření značné. Proto nebylo možné tvrdit, že její dovoz nepřispěl k újmě výrobního odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (165) | Společnost Hands rovněž tvrdila, že zjištění v prozatímním nařízení nepodporují zjištění podstatné újmy způsobené dovozem hliníkových kol z Maroka. Analýza byla založena na matoucích údajích a nepodložených tvrzeních, která nemají oporu v záznamech z šetření a z faktického hlediska ani v obchodní situaci na trhu s hliníkovými koly. |
| --- | --- |

(165)

Společnost Hands rovněž tvrdila, že zjištění v prozatímním nařízení nepodporují zjištění podstatné újmy způsobené dovozem hliníkových kol z Maroka. Analýza byla založena na matoucích údajích a nepodložených tvrzeních, která nemají oporu v záznamech z šetření a z faktického hlediska ani v obchodní situaci na trhu s hliníkovými koly.

| (166) | Komise v tomto tvrzení nebyla schopna určit, která část její analýzy újmy byla matoucí, nepodložená, nebo kdy šlo o pouhé tvrzení. Zjištění Komise vycházela ze skutečných důkazů shromážděných během šetření, které byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám ve spisu a popsány v prozatímním nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(166)

Komise v tomto tvrzení nebyla schopna určit, která část její analýzy újmy byla matoucí, nepodložená, nebo kdy šlo o pouhé tvrzení. Zjištění Komise vycházela ze skutečných důkazů shromážděných během šetření, které byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám ve spisu a popsány v prozatímním nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

5.1.3.   Objem dumpingového dovozu z dotčené země

Objem dumpingového dovozu z dotčené země

| (167) | Sdružení ACEA tvrdilo, že nedošlo k významnému nárůstu objemu marockého dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení a že marocký dovoz zaplnil mezeru, kterou výrobci v Unii dobrovolně uvolnili, což nemělo žádný negativní dopad na objemy prodávané výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(167)

Sdružení ACEA tvrdilo, že nedošlo k významnému nárůstu objemu marockého dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení a že marocký dovoz zaplnil mezeru, kterou výrobci v Unii dobrovolně uvolnili, což nemělo žádný negativní dopad na objemy prodávané výrobním odvětvím Unie.

| (168) | Jak je vysvětleno v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovoz z Maroka dosáhl během období šetření 2,5 milionu kusů, zatímco v roce 2018 byl nulový a v roce 2019 téměř neexistoval. Výsledkem byl podíl na trhu během období šetření ve výši 3,9 %. Pokud jde o podíl marockého dovozu na trhu, Komise konstatovala, že sdružení ACEA popřelo své tvrzení uvedené ve 191. bodě odůvodnění, podle něhož by se rozpětí prodeje pod cenou mělo vypočítávat v době nabídkových řízení, kdy probíhá hospodářská soutěž mezi marockými výrobci a výrobci v Unii, což dokazuje, že mezi marockým dovozem a výrobou v Unii existuje přímá hospodářská soutěž. Komise se proto domnívala, že dovoz je významný jak v absolutním vyjádření, tak v poměru ke spotřebě v Unii ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení. Vzhledem ke stanoveným cenovým úrovním měly tyto objemy negativní dopad na ceny výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení. Komise proto toto tvrzení zamítla a potvrdila svá zjištění shrnutá ve 131. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(168)

Jak je vysvětleno v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovoz z Maroka dosáhl během období šetření 2,5 milionu kusů, zatímco v roce 2018 byl nulový a v roce 2019 téměř neexistoval. Výsledkem byl podíl na trhu během období šetření ve výši 3,9 %. Pokud jde o podíl marockého dovozu na trhu, Komise konstatovala, že sdružení ACEA popřelo své tvrzení uvedené ve 191. bodě odůvodnění, podle něhož by se rozpětí prodeje pod cenou mělo vypočítávat v době nabídkových řízení, kdy probíhá hospodářská soutěž mezi marockými výrobci a výrobci v Unii, což dokazuje, že mezi marockým dovozem a výrobou v Unii existuje přímá hospodářská soutěž. Komise se proto domnívala, že dovoz je významný jak v absolutním vyjádření, tak v poměru ke spotřebě v Unii ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení. Vzhledem ke stanoveným cenovým úrovním měly tyto objemy negativní dopad na ceny výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení. Komise proto toto tvrzení zamítla a potvrdila svá zjištění shrnutá ve 131. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (169) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo, že marocký dovoz neměl na výrobní odvětví Unie žádný negativní dopad týkající se objemu. Kromě toho sdružení ACEA tvrdilo, že Komise nevysvětlila, jak dovoz hliníkových kol z Maroka s podílem na trhu 3,9 % vedl v posuzovaném období ke snížení výroby a prodeje v Unii o 17 % (výroba) a o 21 % (prodej). |
| --- | --- |

(169)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo, že marocký dovoz neměl na výrobní odvětví Unie žádný negativní dopad týkající se objemu. Kromě toho sdružení ACEA tvrdilo, že Komise nevysvětlila, jak dovoz hliníkových kol z Maroka s podílem na trhu 3,9 % vedl v posuzovaném období ke snížení výroby a prodeje v Unii o 17 % (výroba) a o 21 % (prodej).

| (170) | Komise uvedla, že sdružení ACEA ve své analýze odkázalo na posuzované období, zatímco jak je uvedeno výše ve 162. bodě odůvodnění, pokles výroby v Unii mezi lety 2018 a 2020 byl způsoben zejména krizí COVID-19. Kromě toho, pokud jde o následující období roku 2020 a období šetření, kdy se spotřeba v Unii zvýšila o +8,0 %, dovoz z Maroka se výrazně zvýšil (o 244 %), zatímco prodej výrobního odvětví Unie vzrostl pouze o 5,2 %. Kromě toho nárůst podílu dovozu z Maroka na trhu mezi rokem 2020 a obdobím šetření činil přibližně 2,1 procentního bodu, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 1,8 procentního bodu. Kromě toho Komise při posuzování původu dovozu ze všech ostatních zemí než z Maroka uvedla, že mezi rokem 2020 a obdobím šetření činil nárůst objemu dovozu přibližně 6,6 %. Tento nárůst byl způsoben zvýšením objemu dovozu z Turecka (o 19 %), zatímco objem dovozu ze všech ostatních zemí se ve stejném období celkově snížil. Jak je však popsáno ve 171. až 174. bodě odůvodnění níže, Komise zjistila, že dovoz z Turecka neoslabil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dovozem z Maroka a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Komise proto zopakovala svá zjištění ve 168. bodě odůvodnění výše, že objem dovozu z Maroka měl negativní dopad na ceny výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(170)

Komise uvedla, že sdružení ACEA ve své analýze odkázalo na posuzované období, zatímco jak je uvedeno výše ve 162. bodě odůvodnění, pokles výroby v Unii mezi lety 2018 a 2020 byl způsoben zejména krizí COVID-19. Kromě toho, pokud jde o následující období roku 2020 a období šetření, kdy se spotřeba v Unii zvýšila o +8,0 %, dovoz z Maroka se výrazně zvýšil (o 244 %), zatímco prodej výrobního odvětví Unie vzrostl pouze o 5,2 %. Kromě toho nárůst podílu dovozu z Maroka na trhu mezi rokem 2020 a obdobím šetření činil přibližně 2,1 procentního bodu, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 1,8 procentního bodu. Kromě toho Komise při posuzování původu dovozu ze všech ostatních zemí než z Maroka uvedla, že mezi rokem 2020 a obdobím šetření činil nárůst objemu dovozu přibližně 6,6 %. Tento nárůst byl způsoben zvýšením objemu dovozu z Turecka (o 19 %), zatímco objem dovozu ze všech ostatních zemí se ve stejném období celkově snížil. Jak je však popsáno ve 171. až 174. bodě odůvodnění níže, Komise zjistila, že dovoz z Turecka neoslabil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dovozem z Maroka a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Komise proto zopakovala svá zjištění ve 168. bodě odůvodnění výše, že objem dovozu z Maroka měl negativní dopad na ceny výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.2.   Účinky dalších činitelů

Účinky dalších činitelů

5.2.1.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (171) | Společnost Hands a sdružení ACEA tvrdily, že dopad dovozu ze třetích zemí by měl být řádně prošetřen: ostatní třetí země se na celkovém dovozu podílely téměř 90 % a jejich podíl na trhu činil přibližně 25 %. Svůj podíl na trhu zvýšilo v posuzovaném období zejména Turecko, a to z 10,3 % na 13,0 %. |
| --- | --- |

(171)

Společnost Hands a sdružení ACEA tvrdily, že dopad dovozu ze třetích zemí by měl být řádně prošetřen: ostatní třetí země se na celkovém dovozu podílely téměř 90 % a jejich podíl na trhu činil přibližně 25 %. Svůj podíl na trhu zvýšilo v posuzovaném období zejména Turecko, a to z 10,3 % na 13,0 %.

| (172) | Komise analyzovala dovoz ze třetích zemí. Pokud jde o Turecko, hlavní dovážející zemi, Komise poukázala na to, že jak je uvedeno ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrné ceny z Turecka byly výrazně vyšší ve srovnání s dovozními cenami z Maroka (+14 %), a dokonce mírně vyšší ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie (+1,0 %). Průměrná cena dovozu z Turecka byla navíc v letech 2018, 2019 a 2020 vyšší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Pouze v období šetření byla mírně nižší, a to o méně než 1 %. Navíc v roce 2020 a v období šetření, kdy ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně poklesla, byly ceny tureckého dovozu vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Proto tento dovoz neoslabil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dovozem z Maroka a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(172)

Komise analyzovala dovoz ze třetích zemí. Pokud jde o Turecko, hlavní dovážející zemi, Komise poukázala na to, že jak je uvedeno ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrné ceny z Turecka byly výrazně vyšší ve srovnání s dovozními cenami z Maroka (+14 %), a dokonce mírně vyšší ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie (+1,0 %). Průměrná cena dovozu z Turecka byla navíc v letech 2018, 2019 a 2020 vyšší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie. Pouze v období šetření byla mírně nižší, a to o méně než 1 %. Navíc v roce 2020 a v období šetření, kdy ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně poklesla, byly ceny tureckého dovozu vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Proto tento dovoz neoslabil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dovozem z Maroka a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (173) | Po poskytnutí konečných informací, pokud jde o dovoz pocházející z Turecka, zopakovala společnost Hands své tvrzení, že Komise nezohlednila a jednoduše ignorovala škodlivé účinky dovozu z Turecka. Komise údajně neprovedla podrobnější analýzu založenou na vlastních údajích společnosti Hands, z nichž vyplývá, že její vlastní cenové nabídky v nabídkových řízeních nebyly vždy nejlevnější a získaly pouze malou část všech zakázek z nabídkových řízení. Sdružení ACEA učinilo podobné tvrzení týkající se téhož výrobce. |
| --- | --- |

(173)

Po poskytnutí konečných informací, pokud jde o dovoz pocházející z Turecka, zopakovala společnost Hands své tvrzení, že Komise nezohlednila a jednoduše ignorovala škodlivé účinky dovozu z Turecka. Komise údajně neprovedla podrobnější analýzu založenou na vlastních údajích společnosti Hands, z nichž vyplývá, že její vlastní cenové nabídky v nabídkových řízeních nebyly vždy nejlevnější a získaly pouze malou část všech zakázek z nabídkových řízení. Sdružení ACEA učinilo podobné tvrzení týkající se téhož výrobce.

| (174) | Komise tvrzení společnosti Hands zamítla z několika důvodů. Za prvé, Komise uvedla, jak je vysvětleno v 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že při srovnání skutečného prodeje podle typu výrobku během období šetření zjistila významné rozpětí cenového podbízení ve výši 26,9 %, kam patřil i prodej od společnosti Hands. Za druhé, jak je vysvětleno ve 115. a 192. bodě odůvodnění, Komise odmítla tvrzení sdružení ACEA, že účinky na ceny by měly být analyzovány na úrovni nabídkových řízení. Za třetí, společnost Hands netvrdila, že její cenové nabídky v nabídkových řízeních byly nutně dražší než nabídky tureckých vyvážejících výrobců. Její tvrzení se spíše obecně týkalo „ostatních výrobců hliníkových kol“. Kromě toho, i kdyby cenové nabídky Hands nebyly nutně nejlevnější, Komise analyzovala cenové účinky na základě veškerého dovozu z Maroka, přičemž podíl druhého vyvážejícího výrobce, společnosti Dika, byl významný (představoval přibližně [60 % – 70 %] trhu). A konečně, jak je uvedeno ve 172. bodě odůvodnění výše, dovozní ceny z Turecka byly vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie během období šetření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(174)

Komise tvrzení společnosti Hands zamítla z několika důvodů. Za prvé, Komise uvedla, jak je vysvětleno v 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že při srovnání skutečného prodeje podle typu výrobku během období šetření zjistila významné rozpětí cenového podbízení ve výši 26,9 %, kam patřil i prodej od společnosti Hands. Za druhé, jak je vysvětleno ve 115. a 192. bodě odůvodnění, Komise odmítla tvrzení sdružení ACEA, že účinky na ceny by měly být analyzovány na úrovni nabídkových řízení. Za třetí, společnost Hands netvrdila, že její cenové nabídky v nabídkových řízeních byly nutně dražší než nabídky tureckých vyvážejících výrobců. Její tvrzení se spíše obecně týkalo „ostatních výrobců hliníkových kol“. Kromě toho, i kdyby cenové nabídky Hands nebyly nutně nejlevnější, Komise analyzovala cenové účinky na základě veškerého dovozu z Maroka, přičemž podíl druhého vyvážejícího výrobce, společnosti Dika, byl významný (představoval přibližně [60 % – 70 %] trhu). A konečně, jak je uvedeno ve 172. bodě odůvodnění výše, dovozní ceny z Turecka byly vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie během období šetření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (175) | Po poskytnutí konečných informací zopakovalo sdružení ACEA své tvrzení uvedené ve 159. bodě odůvodnění, že cenové podbízení ze strany Maroka založené na nabídkových řízeních nebylo významné (tj. 3,7 %), zejména ve srovnání s cenovým podbízením vypočítaným sdružením ACEA pro Turecko nebo Thajsko, které činilo přibližně 10 %, resp. 1 %. |
| --- | --- |

(175)

Po poskytnutí konečných informací zopakovalo sdružení ACEA své tvrzení uvedené ve 159. bodě odůvodnění, že cenové podbízení ze strany Maroka založené na nabídkových řízeních nebylo významné (tj. 3,7 %), zejména ve srovnání s cenovým podbízením vypočítaným sdružením ACEA pro Turecko nebo Thajsko, které činilo přibližně 10 %, resp. 1 %.

| (176) | Za prvé, Komise posoudila souhrnnou tabulku předloženou sdružením ACEA týkající se cenových nabídek. Tato tabulka sestávala z 15 nabídkových řízení pocházejících od tří členů sdružení ACEA (tj. nespolupracujícího uživatele a dvou spolupracujících uživatelů). Byly poskytnuty tyto informace: jméno uživatele, množství a cena za kus nabízená jednotlivými dodavateli. Komise však konstatovala, že nebylo poskytnuto interní číslování každého nabídkového řízení, což jí znemožnilo křížovou kontrolu údajů s ověřenými informacemi, které již v průběhu šetření poskytli dva spolupracující uživatelé. Kromě toho nebyly poskytnuty některé cenové prvky (např. plánované roční slevy, rovněž nazývané „slevy na základě produktivity“), a proto nebylo možné posoudit, zda byly všechny zahrnuty do nabízené ceny za kus. Ještě důležitější je, že většina cenových nabídek se týkala nespolupracujícího uživatele. Jak je uvedeno ve 109. bodě odůvodnění, vzhledem k celkové nedostatečné spolupráci ze strany tohoto uživatele nebylo možné pro účely tohoto šetření zohlednit omezené informace, které poskytl. Pokud jde o dodatečné informace poskytnuté sdružením ACEA, pokud jde o uživatele A a uživatele B, týkaly se cenových nabídek, které Komise nemohla ověřit z důvodu jejich opožděného předložení. Komise zejména nebyla schopna určit, zda byl poskytnutý soubor údajů vyčerpávající, či nikoli. V každém případě bylo v souboru údajů uvedeno 14 marockých nabídek z 15 nabídkových řízení a po 5 nabídkách pro Turecko a Thajsko. Výpočet cenového podbízení provedený sdružením ACEA vycházel z referenční ceny (22). Komise uvedla, že vlastní výpočty sdružení ACEA ukázaly, že cenové nabídky marockých výrobců byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Při srovnání objemů vykázaných v této tabulce (23) s celkovými objemy dovozu stanovenými pro Turecko a Thajsko na základě údajů Eurostatu (viz tabulka 11 prozatímního nařízení) se navíc ukázalo, že vykázaný objem zejména pro Turecko nebyl reprezentativní (méně než 5 %). Z těchto informací poskytnutých sdružením ACEA tedy nelze vyvodit žádný smysluplný závěr. Kromě toho Komise již ve 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla k závěru, že Thajsko a Turecko neoslabily zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Maroka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tato tvrzení byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(176)

Za prvé, Komise posoudila souhrnnou tabulku předloženou sdružením ACEA týkající se cenových nabídek. Tato tabulka sestávala z 15 nabídkových řízení pocházejících od tří členů sdružení ACEA (tj. nespolupracujícího uživatele a dvou spolupracujících uživatelů). Byly poskytnuty tyto informace: jméno uživatele, množství a cena za kus nabízená jednotlivými dodavateli. Komise však konstatovala, že nebylo poskytnuto interní číslování každého nabídkového řízení, což jí znemožnilo křížovou kontrolu údajů s ověřenými informacemi, které již v průběhu šetření poskytli dva spolupracující uživatelé. Kromě toho nebyly poskytnuty některé cenové prvky (např. plánované roční slevy, rovněž nazývané „slevy na základě produktivity“), a proto nebylo možné posoudit, zda byly všechny zahrnuty do nabízené ceny za kus. Ještě důležitější je, že většina cenových nabídek se týkala nespolupracujícího uživatele. Jak je uvedeno ve 109. bodě odůvodnění, vzhledem k celkové nedostatečné spolupráci ze strany tohoto uživatele nebylo možné pro účely tohoto šetření zohlednit omezené informace, které poskytl. Pokud jde o dodatečné informace poskytnuté sdružením ACEA, pokud jde o uživatele A a uživatele B, týkaly se cenových nabídek, které Komise nemohla ověřit z důvodu jejich opožděného předložení. Komise zejména nebyla schopna určit, zda byl poskytnutý soubor údajů vyčerpávající, či nikoli. V každém případě bylo v souboru údajů uvedeno 14 marockých nabídek z 15 nabídkových řízení a po 5 nabídkách pro Turecko a Thajsko. Výpočet cenového podbízení provedený sdružením ACEA vycházel z referenční ceny (22). Komise uvedla, že vlastní výpočty sdružení ACEA ukázaly, že cenové nabídky marockých výrobců byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Při srovnání objemů vykázaných v této tabulce (23) s celkovými objemy dovozu stanovenými pro Turecko a Thajsko na základě údajů Eurostatu (viz tabulka 11 prozatímního nařízení) se navíc ukázalo, že vykázaný objem zejména pro Turecko nebyl reprezentativní (méně než 5 %). Z těchto informací poskytnutých sdružením ACEA tedy nelze vyvodit žádný smysluplný závěr. Kromě toho Komise již ve 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla k závěru, že Thajsko a Turecko neoslabily zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Maroka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.

22

23

5.2.2.   Pandemie COVID-19

Pandemie COVID-19

| (177) | Společnost Hands tvrdila, že poptávka po hliníkových kolech v Unii v roce 2020 poklesla, a to o 14 milionů kusů, což představuje dvacetinásobek objemu dovozu hliníkových kol z Maroka. Dopad pandemie byl proto tak významný, že by Komise měla být toho názoru, že narušil jakoukoli příčinnou souvislost, která mohla existovat mezi dovozem hliníkových kol z Maroka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(177)

Společnost Hands tvrdila, že poptávka po hliníkových kolech v Unii v roce 2020 poklesla, a to o 14 milionů kusů, což představuje dvacetinásobek objemu dovozu hliníkových kol z Maroka. Dopad pandemie byl proto tak významný, že by Komise měla být toho názoru, že narušil jakoukoli příčinnou souvislost, která mohla existovat mezi dovozem hliníkových kol z Maroka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

| (178) | Jak je uvedeno ve 140. až 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise uznala dopad pandemie COVID-19 na výrobní odvětví Unie. Jelikož však období šetření zahrnovalo i období oživení po odeznění pandemie COVID-19, Komise mohla zjistit, jak je vysvětleno v 94. bodě odůvodnění, že když se trh po odeznění pandemie COVID-19 oživil, výrobní odvětví Unie z toho nemělo prospěch, a to kvůli zvýšenému dovozu z dotčené země za dumpingové ceny. Bylo tomu spíše naopak, protože situace výrobního odvětví Unie se v období šetření dále zhoršovala. Negativní dopad pandemie COVID-19 proto nemohl být považován za jedinou příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v té míře, že by oslabila příčinnou souvislost mezi touto újmou a dumpingovým dovozem z dotčené země. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(178)

Jak je uvedeno ve 140. až 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise uznala dopad pandemie COVID-19 na výrobní odvětví Unie. Jelikož však období šetření zahrnovalo i období oživení po odeznění pandemie COVID-19, Komise mohla zjistit, jak je vysvětleno v 94. bodě odůvodnění, že když se trh po odeznění pandemie COVID-19 oživil, výrobní odvětví Unie z toho nemělo prospěch, a to kvůli zvýšenému dovozu z dotčené země za dumpingové ceny. Bylo tomu spíše naopak, protože situace výrobního odvětví Unie se v období šetření dále zhoršovala. Negativní dopad pandemie COVID-19 proto nemohl být považován za jedinou příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v té míře, že by oslabila příčinnou souvislost mezi touto újmou a dumpingovým dovozem z dotčené země. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (179) | Společnost Hands zopakovala svou žádost o uspokojivé a podrobné vysvětlení, zejména vzhledem k tomu, že Komise výslovně uznala, že na výrobní odvětví Unie měla negativní dopad pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(179)

Společnost Hands zopakovala svou žádost o uspokojivé a podrobné vysvětlení, zejména vzhledem k tomu, že Komise výslovně uznala, že na výrobní odvětví Unie měla negativní dopad pandemie COVID-19.

| (180) | Vzhledem k tomu, že nebyla předložena přesnější a konkrétnější žádost, měla Komise za to, že vysvětlení již obsažená v tomto oddíle jsou dostatečná k tomu, aby společnost pochopila odůvodnění Komise a uplatnila své právo na obhajobu. Toto tvrzení proto zamítla. |
| --- | --- |

(180)

Vzhledem k tomu, že nebyla předložena přesnější a konkrétnější žádost, měla Komise za to, že vysvětlení již obsažená v tomto oddíle jsou dostatečná k tomu, aby společnost pochopila odůvodnění Komise a uplatnila své právo na obhajobu. Toto tvrzení proto zamítla.

5.2.3.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (181) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 143. až 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(181)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 143. až 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

5.2.4.   Vliv víceletých smluv a vývoj výrobních nákladů

Vliv víceletých smluv a vývoj výrobních nákladů

| (182) | Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 146. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(182)

Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 146. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

5.2.5.   Spotřeba

Spotřeba

(183)   Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 146. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

5.2.6   Soutěž v nabídkových řízeních

Soutěž v nabídkových řízeních

| (184) | Sdružení ACEA tvrdilo, že Komise měla prošetřit hospodářskou soutěž uvnitř Unie. Sdružení ACEA shromáždilo informace od svých členů a zjistilo, že z celkového počtu 45 nabídkových řízení byli výrobci z Unie úspěšní v 31 z nich, dodavatelé z Maroka a Thajska v pěti z nich a dodavatelé z Turecka ve čtyřech z nich, ačkoli z hlediska počtu kusů vyhrálo nejvíce nabídkových řízení Turecko. |
| --- | --- |

(184)

Sdružení ACEA tvrdilo, že Komise měla prošetřit hospodářskou soutěž uvnitř Unie. Sdružení ACEA shromáždilo informace od svých členů a zjistilo, že z celkového počtu 45 nabídkových řízení byli výrobci z Unie úspěšní v 31 z nich, dodavatelé z Maroka a Thajska v pěti z nich a dodavatelé z Turecka ve čtyřech z nich, ačkoli z hlediska počtu kusů vyhrálo nejvíce nabídkových řízení Turecko.

| (185) | Komise nejprve připomněla, že sdružení ACEA nezpochybnilo reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, který byl určen v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Sdružení ACEA tedy nemůže oprávněně tvrdit, že Komise byla povinna prošetřit, zda údajný dopad dumpingového dovozu na ceny nevyplývá z cenové konkurence ze strany výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku (24). Jak je uvedeno v tabulce 5 prozatímního nařízení, výrobci v Unii navíc prokázali schopnost udržet si v letech 2018–2019 podíl na trhu vyšší než 70 %, ale také ziskovost ve výši přibližně 8 %. Bylo toho dosaženo na velmi konkurenčním trhu na základě nabídkových řízení pořádaných výrobci automobilů, v nichž se o stejné nabídky mohli ucházet všichni výrobci v Unii i výrobci z jiných třetích zemí. To znamenalo, že výrobci v Unii byli konkurenceschopní za běžných a spravedlivých tržních podmínek, aniž by výrobnímu odvětví jako celku vznikla újma. Komise dále konstatovala, že tvrzení sdružení ACEA vychází ze 45 nabídek od tří členů sdružení ACEA (čtyři zakázky nahlášené dvěma spolupracujícími uživateli a 41 zakázek od nespolupracujícího uživatele). Informace se omezily pouze na vítěze nabídkového řízení, odhadovaná množství a původ ostatních uchazečů mimo Unii (Maroko, Thajsko nebo Turecko). Tyto informace navíc nebyly podloženy žádnými důkazy, které by prokazovaly jejich přesnost a spolehlivost. Nebyly předloženy ani reference o nabídkových řízeních. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(185)

Komise nejprve připomněla, že sdružení ACEA nezpochybnilo reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, který byl určen v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Sdružení ACEA tedy nemůže oprávněně tvrdit, že Komise byla povinna prošetřit, zda údajný dopad dumpingového dovozu na ceny nevyplývá z cenové konkurence ze strany výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku (24). Jak je uvedeno v tabulce 5 prozatímního nařízení, výrobci v Unii navíc prokázali schopnost udržet si v letech 2018–2019 podíl na trhu vyšší než 70 %, ale také ziskovost ve výši přibližně 8 %. Bylo toho dosaženo na velmi konkurenčním trhu na základě nabídkových řízení pořádaných výrobci automobilů, v nichž se o stejné nabídky mohli ucházet všichni výrobci v Unii i výrobci z jiných třetích zemí. To znamenalo, že výrobci v Unii byli konkurenceschopní za běžných a spravedlivých tržních podmínek, aniž by výrobnímu odvětví jako celku vznikla újma. Komise dále konstatovala, že tvrzení sdružení ACEA vychází ze 45 nabídek od tří členů sdružení ACEA (čtyři zakázky nahlášené dvěma spolupracujícími uživateli a 41 zakázek od nespolupracujícího uživatele). Informace se omezily pouze na vítěze nabídkového řízení, odhadovaná množství a původ ostatních uchazečů mimo Unii (Maroko, Thajsko nebo Turecko). Tyto informace navíc nebyly podloženy žádnými důkazy, které by prokazovaly jejich přesnost a spolehlivost. Nebyly předloženy ani reference o nabídkových řízeních. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

24

| (186) | Sdružení ACEA rovněž tvrdilo, že i za předpokladu, že je správné, že se účastníci nabídkového řízení musí přizpůsobit nejnižší nabídkové ceně, existují podle sdružení ACEA přesvědčivé důkazy, že k tomuto přizpůsobení dochází v první řadě s ohledem na nejlevnějšího výrobce v Unii a v druhé řadě s ohledem na dovoz ze třetích zemí, přičemž přizpůsobení se nabídkám marockých dodavatelů je až na třetím místě, a to pouze v pěti případech. |
| --- | --- |

(186)

Sdružení ACEA rovněž tvrdilo, že i za předpokladu, že je správné, že se účastníci nabídkového řízení musí přizpůsobit nejnižší nabídkové ceně, existují podle sdružení ACEA přesvědčivé důkazy, že k tomuto přizpůsobení dochází v první řadě s ohledem na nejlevnějšího výrobce v Unii a v druhé řadě s ohledem na dovoz ze třetích zemí, přičemž přizpůsobení se nabídkám marockých dodavatelů je až na třetím místě, a to pouze v pěti případech.

| (187) | Komise konstatovala, že analýza provedená sdružením ACEA vycházela z omezeného počtu nabídkových řízení (tj. 15) a že informace poskytnuté sdružením ACEA sestávaly z tabulky obsahující 15 cenových nabídek zahrnujících všechny hlavní zdroje dotčeného výrobku (Unie a všichni hlavní výrobci ze třetích zemí), které předložili tři členové sdružení ACEA. Čtyři zakázky byly nahlášeny dvěma spolupracujícími uživateli a jedenáct zakázek pocházelo od nespolupracujícího uživatele. V případě předchozího tvrzení tyto informace navíc nebyly podloženy žádnými důkazy, které by prokazovaly jeho přesnost a spolehlivost. Nebyly předloženy ani reference o nabídkových řízeních. Nebyly například poskytnuty žádné informace o tom, zda uváděná cena zahrnuje všechny vedlejší náklady a slevy zahrnuté v nabídkách. Kromě toho nebyly předloženy podkladové dokumenty k nabídkovému řízení, takže Komise nemohla poskytnuté informace ověřit, a proto bylo tvrzení zamítnuto. I kdyby Komise tyto informace zohlednila, zjistila by, že celkový objem uvedených nabídek představuje přibližně 5 % celkové spotřeby Unie, a proto nebyl považován za reprezentativní. Kromě toho byly cenové nabídky marockých výrobců ve všech případech kromě dvou nižší než nabídky výrobců v Unii. Komise se proto domnívala, že sdružení ACEA nepředložilo důkazy o tom, že se účastníci nabídkového řízení museli přizpůsobit nejlevnějším výrobcům v Unii a že maročtí dodavatelé netlačili ceny dolů. |
| --- | --- |

(187)

Komise konstatovala, že analýza provedená sdružením ACEA vycházela z omezeného počtu nabídkových řízení (tj. 15) a že informace poskytnuté sdružením ACEA sestávaly z tabulky obsahující 15 cenových nabídek zahrnujících všechny hlavní zdroje dotčeného výrobku (Unie a všichni hlavní výrobci ze třetích zemí), které předložili tři členové sdružení ACEA. Čtyři zakázky byly nahlášeny dvěma spolupracujícími uživateli a jedenáct zakázek pocházelo od nespolupracujícího uživatele. V případě předchozího tvrzení tyto informace navíc nebyly podloženy žádnými důkazy, které by prokazovaly jeho přesnost a spolehlivost. Nebyly předloženy ani reference o nabídkových řízeních. Nebyly například poskytnuty žádné informace o tom, zda uváděná cena zahrnuje všechny vedlejší náklady a slevy zahrnuté v nabídkách. Kromě toho nebyly předloženy podkladové dokumenty k nabídkovému řízení, takže Komise nemohla poskytnuté informace ověřit, a proto bylo tvrzení zamítnuto. I kdyby Komise tyto informace zohlednila, zjistila by, že celkový objem uvedených nabídek představuje přibližně 5 % celkové spotřeby Unie, a proto nebyl považován za reprezentativní. Kromě toho byly cenové nabídky marockých výrobců ve všech případech kromě dvou nižší než nabídky výrobců v Unii. Komise se proto domnívala, že sdružení ACEA nepředložilo důkazy o tom, že se účastníci nabídkového řízení museli přizpůsobit nejlevnějším výrobcům v Unii a že maročtí dodavatelé netlačili ceny dolů.

| (188) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že sama Komise požádala členy sdružení ACEA o poskytnutí údajů o referenčních cenách v nabídkových řízeních v návaznosti na zahájení výroby a že sdružení ACEA tyto údaje odpovídajícím způsobem poskytlo. Sdružení ACEA rovněž poskytlo další dokumenty od uživatele B. A konečně, sdružení ACEA považovalo tento soubor údajů za reprezentativní, neboť byl založen na 29 nabídkových řízeních, pokrýval téměř 100 % marockých nákupů hliníkových kol a byl podložen důkazy. |
| --- | --- |

(188)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že sama Komise požádala členy sdružení ACEA o poskytnutí údajů o referenčních cenách v nabídkových řízeních v návaznosti na zahájení výroby a že sdružení ACEA tyto údaje odpovídajícím způsobem poskytlo. Sdružení ACEA rovněž poskytlo další dokumenty od uživatele B. A konečně, sdružení ACEA považovalo tento soubor údajů za reprezentativní, neboť byl založen na 29 nabídkových řízeních, pokrýval téměř 100 % marockých nákupů hliníkových kol a byl podložen důkazy.

| (189) | Komise zdůraznila, že informace o nabídkových řízeních byly požadovány pouze od dvou uživatelů, kteří při šetření plně spolupracovali, poskytli odpovědi na dotazník a jejich údaje byly ověřeny. Údaje týkající se nespolupracujícího uživatele, které následně předložilo sdružení ACEA, byly považovány za neúplné, nespolehlivé a neověřitelné, a to z důvodu nedostatečné spolupráce ze strany tohoto uživatele. Komise uvedla, že sdružení ACEA založilo svou analýzu především na nespolupracujícím uživateli. I když sdružení ACEA tvrdilo, že její soubor údajů je podložen důkazy, Komise měla za to, že soubor údajů sestává především ze souhrnných tabulek a že zadávací podmínky nabídkových řízení uvedené sdružením ACEA jsou ve skutečnosti interními čísly každého nabídkového řízení. Nebyla však předložena úplná dokumentace týkající se nabídkových řízení, například kopie zadávacích podmínek, skutečně obdržené nabídky atd. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(189)

Komise zdůraznila, že informace o nabídkových řízeních byly požadovány pouze od dvou uživatelů, kteří při šetření plně spolupracovali, poskytli odpovědi na dotazník a jejich údaje byly ověřeny. Údaje týkající se nespolupracujícího uživatele, které následně předložilo sdružení ACEA, byly považovány za neúplné, nespolehlivé a neověřitelné, a to z důvodu nedostatečné spolupráce ze strany tohoto uživatele. Komise uvedla, že sdružení ACEA založilo svou analýzu především na nespolupracujícím uživateli. I když sdružení ACEA tvrdilo, že její soubor údajů je podložen důkazy, Komise měla za to, že soubor údajů sestává především ze souhrnných tabulek a že zadávací podmínky nabídkových řízení uvedené sdružením ACEA jsou ve skutečnosti interními čísly každého nabídkového řízení. Nebyla však předložena úplná dokumentace týkající se nabídkových řízení, například kopie zadávacích podmínek, skutečně obdržené nabídky atd. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (190) | Jelikož nebyly ohledně příčinné souvislosti vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 152. až 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(190)

Jelikož nebyly ohledně příčinné souvislosti vzneseny žádné další připomínky, potvrdila Komise své závěry uvedené ve 152. až 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

6.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

ÚROVEŇ OPATŘENÍ

6.1.   Výpočet rozpětí prodeje pod cenou

Výpočet rozpětí prodeje pod cenou

| (191) | Sdružení ACEA po poskytnutí prozatímních a konečných informací tvrdilo, že Komise měla provést výpočet rozpětí prodeje pod cenou v době nabídkových řízení, jako tomu bylo v původním šetření týkajícím se dovozu ocelových trubek z Číny (25). |
| --- | --- |

(191)

Sdružení ACEA po poskytnutí prozatímních a konečných informací tvrdilo, že Komise měla provést výpočet rozpětí prodeje pod cenou v době nabídkových řízení, jako tomu bylo v původním šetření týkajícím se dovozu ocelových trubek z Číny (25).

25

| (192) | Komise toto tvrzení prozkoumala a zjistila, že podobné tvrzení bylo vzneseno během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti výše uvedených opatření (26) a bylo zamítnuto. Ve 115. bodě odůvodnění výše Komise vysvětlila, že výběr údajů z jednotlivých nabídkových řízení nemůže nahradit analýzu ceny a objemu, kterou Komise provedla na základě úplných údajů, tj. obchodní evidence prodeje a cenového porovnání podle jednotlivých typů. Toto srovnání zohledňuje největší možné množství údajů o uskutečněných prodejních transakcích. Kromě toho bylo rozpětí prodeje pod cenou vyjádřeno jako procentní podíl vývozní ceny během období šetření. Analýza na základě úplných údajů od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a výrobců v Unii ukázala, že prodej pod cenou činil 44 % v případě společnosti Hands a 51,6 % v případě ostatních marockých výrobců. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(192)

Komise toto tvrzení prozkoumala a zjistila, že podobné tvrzení bylo vzneseno během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti výše uvedených opatření (26) a bylo zamítnuto. Ve 115. bodě odůvodnění výše Komise vysvětlila, že výběr údajů z jednotlivých nabídkových řízení nemůže nahradit analýzu ceny a objemu, kterou Komise provedla na základě úplných údajů, tj. obchodní evidence prodeje a cenového porovnání podle jednotlivých typů. Toto srovnání zohledňuje největší možné množství údajů o uskutečněných prodejních transakcích. Kromě toho bylo rozpětí prodeje pod cenou vyjádřeno jako procentní podíl vývozní ceny během období šetření. Analýza na základě úplných údajů od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a výrobců v Unii ukázala, že prodej pod cenou činil 44 % v případě společnosti Hands a 51,6 % v případě ostatních marockých výrobců. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

26

| (193) | Společnost Hands tvrdila, že úpravy Komise spojené s budoucími náklady na ochranu životního prostředí jsou svévolné a spekulativní, ovlivňují srovnatelnost cen a narušují srovnatelnost cen mezi unijním a marockým prodejem. Společnost Hands odkázala na nový model rozvoje Maroka, který byl spuštěn v dubnu 2021 a zahrnuje investice do udržitelné zelené energie, aby byla země konkurenceschopná v nízkouhlíkovém průmyslu, přičemž se zavázala, že do roku 2030 bude více než 50 % elektřiny získávat z obnovitelných zdrojů. Je tedy zřejmé, že Komise nezohlednila budoucí náklady, které by společnosti Hands vznikly v průběhu uplatňování opatření, včetně nákladů spojených se snahou o dekarbonizaci v Maroku. |
| --- | --- |

(193)

Společnost Hands tvrdila, že úpravy Komise spojené s budoucími náklady na ochranu životního prostředí jsou svévolné a spekulativní, ovlivňují srovnatelnost cen a narušují srovnatelnost cen mezi unijním a marockým prodejem. Společnost Hands odkázala na nový model rozvoje Maroka, který byl spuštěn v dubnu 2021 a zahrnuje investice do udržitelné zelené energie, aby byla země konkurenceschopná v nízkouhlíkovém průmyslu, přičemž se zavázala, že do roku 2030 bude více než 50 % elektřiny získávat z obnovitelných zdrojů. Je tedy zřejmé, že Komise nezohlednila budoucí náklady, které by společnosti Hands vznikly v průběhu uplatňování opatření, včetně nákladů spojených se snahou o dekarbonizaci v Maroku.

| (194) | Komise zdůraznila, že zahrnutí budoucích environmentálních nákladů do cílové ceny pro výrobní odvětví Unie je v souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení. Zahrnutí těchto nákladů nebylo založeno na pouhé spekulaci, ale na skutečných důkazech o skutečně plánovaných investicích. To, zda Maroko může investovat do udržitelné zelené energie, není podstatné pro to, aby byla použita příslušná ustanovení základního nařízení týkající se stanovení cílové ceny Unie, v níž musí být zohledněny budoucí environmentální náklady. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(194)

Komise zdůraznila, že zahrnutí budoucích environmentálních nákladů do cílové ceny pro výrobní odvětví Unie je v souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení. Zahrnutí těchto nákladů nebylo založeno na pouhé spekulaci, ale na skutečných důkazech o skutečně plánovaných investicích. To, zda Maroko může investovat do udržitelné zelené energie, není podstatné pro to, aby byla použita příslušná ustanovení základního nařízení týkající se stanovení cílové ceny Unie, v níž musí být zohledněny budoucí environmentální náklady. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (195) | Společnost Hands tvrdila, že Komise neposkytla žádné vysvětlení svého výpočtu budoucích nákladů, a zbavila proto společnost Hands i další zúčastněné strany práva na obhajobu. |
| --- | --- |

(195)

Společnost Hands tvrdila, že Komise neposkytla žádné vysvětlení svého výpočtu budoucích nákladů, a zbavila proto společnost Hands i další zúčastněné strany práva na obhajobu.

| (196) | Komise poskytla na základě žádosti společnosti Dika informace o budoucích nákladech. Odpověď byla zveřejněna ve veřejně přístupném spisu, který byl k dispozici všem stranám. Proto nebylo porušeno právo na obhajobu. |
| --- | --- |

(196)

Komise poskytla na základě žádosti společnosti Dika informace o budoucích nákladech. Odpověď byla zveřejněna ve veřejně přístupném spisu, který byl k dispozici všem stranám. Proto nebylo porušeno právo na obhajobu.

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (197) | Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 165. a 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(197)

Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, byl potvrzen 165. a 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

7.2.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (198) | Sdružení ACEA po poskytnutí prozatímních a konečných informací zopakovalo své tvrzení uvedené ve 170. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví hliníkových kol v Unii není schopno uspokojit poptávku. Trh Unie údajně více než 15 let trpěl nedostatečnou kapacitou a výpadky, a to z důvodu nedostatečných investic ze strany výrobců v Unii. Podle sdružení ACEA výrobci hliníkových kol v Unii trvale neplní svůj závazek zvýšit výrobní kapacitu a zajistit bezpečnost dodávek v Unii. Sdružení ACEA připomnělo, že v souvislosti s antidumpingovým šetřením Komise týkajícím se hliníkových kol z Číny se výrobci v Unii údajně zavázali zvýšit svou výrobní kapacitu a Komise údajně rozšířila antidumpingové opatření pod podmínkou, že budou kapacity posíleny. Podle sdružení ACEA kapacita Unie mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostla o 14 %, zatímco spotřeba se ve stejném období zvýšila o 33 %. |
| --- | --- |

(198)

Sdružení ACEA po poskytnutí prozatímních a konečných informací zopakovalo své tvrzení uvedené ve 170. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví hliníkových kol v Unii není schopno uspokojit poptávku. Trh Unie údajně více než 15 let trpěl nedostatečnou kapacitou a výpadky, a to z důvodu nedostatečných investic ze strany výrobců v Unii. Podle sdružení ACEA výrobci hliníkových kol v Unii trvale neplní svůj závazek zvýšit výrobní kapacitu a zajistit bezpečnost dodávek v Unii. Sdružení ACEA připomnělo, že v souvislosti s antidumpingovým šetřením Komise týkajícím se hliníkových kol z Číny se výrobci v Unii údajně zavázali zvýšit svou výrobní kapacitu a Komise údajně rozšířila antidumpingové opatření pod podmínkou, že budou kapacity posíleny. Podle sdružení ACEA kapacita Unie mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostla o 14 %, zatímco spotřeba se ve stejném období zvýšila o 33 %.

| (199) | Komise konstatovala, že toto tvrzení již bylo řešeno ve 171. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a nebyly předloženy žádné nové skutečnosti nebo důkazy. Komise uvedla, že v případě potřeby by odvětví výroby hliníkových kol v Unii mohlo v poměrně krátké době zvýšit svou kapacitu, neboť příslušné investice, na které se uživatelé odvolávají, se netýkaly pecí nebo lakovacích kabin, ale spíše odlévacích strojů, které lze snadno instalovat. Pokud tedy výrobci hliníkových kol v Unii neinvestovali do dodatečné výrobní kapacity, bylo to spíše z důvodu jejich obtížné hospodářské situace a nedostatku budoucích zakázek od výrobců automobilů, které by takové investice ospravedlnily. Výrobní odvětví Unie tak nemělo dostatečnou motivaci investovat do dodatečné kapacity, poněvadž neexistoval předvídatelný nárůst poptávky po jeho produkci. |
| --- | --- |

(199)

Komise konstatovala, že toto tvrzení již bylo řešeno ve 171. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a nebyly předloženy žádné nové skutečnosti nebo důkazy. Komise uvedla, že v případě potřeby by odvětví výroby hliníkových kol v Unii mohlo v poměrně krátké době zvýšit svou kapacitu, neboť příslušné investice, na které se uživatelé odvolávají, se netýkaly pecí nebo lakovacích kabin, ale spíše odlévacích strojů, které lze snadno instalovat. Pokud tedy výrobci hliníkových kol v Unii neinvestovali do dodatečné výrobní kapacity, bylo to spíše z důvodu jejich obtížné hospodářské situace a nedostatku budoucích zakázek od výrobců automobilů, které by takové investice ospravedlnily. Výrobní odvětví Unie tak nemělo dostatečnou motivaci investovat do dodatečné kapacity, poněvadž neexistoval předvídatelný nárůst poptávky po jeho produkci.

| (200) | Kromě toho spotřeba v Unii v období šetření dosáhla 64,31 milionu kusů. Celková kapacita výrobního odvětví Unie činila 61,29 milionu kusů, zatímco celková výroba v Unii v období šetření činila 48,75 milionu kusů a vývoz výrobního odvětví Unie činil 2,71 milionu kusů, tudíž zůstala nevyužita kapacita ve výši 9,83 milionu kusů. Výrobní odvětví Unie proto již mělo dostatečnou výrobní kapacitu, aby pokrylo téměř celou poptávku po hliníkových kolech v Unii. Kromě toho by trh Unie mohli dále zásobovat vyvážející výrobci ve třetích zemích. Celková celosvětová kapacita hliníkových kol se s příchodem marockých výrobců dokonce zvýšila. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(200)

Kromě toho spotřeba v Unii v období šetření dosáhla 64,31 milionu kusů. Celková kapacita výrobního odvětví Unie činila 61,29 milionu kusů, zatímco celková výroba v Unii v období šetření činila 48,75 milionu kusů a vývoz výrobního odvětví Unie činil 2,71 milionu kusů, tudíž zůstala nevyužita kapacita ve výši 9,83 milionu kusů. Výrobní odvětví Unie proto již mělo dostatečnou výrobní kapacitu, aby pokrylo téměř celou poptávku po hliníkových kolech v Unii. Kromě toho by trh Unie mohli dále zásobovat vyvážející výrobci ve třetích zemích. Celková celosvětová kapacita hliníkových kol se s příchodem marockých výrobců dokonce zvýšila. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (201) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že tvrzení Komise, že se příslušné investice netýkají pecí nebo lakovacích kabin, ale spíše odlévacích strojů, které lze snadno instalovat, nebylo podloženo důkazy. Sdružení ACEA tvrdilo, že spolupracující uživatelé prokázali, že nedostatek dostačujícího množství lakovacích kabin je právě jednou z hlavních překážek omezujících výrobní kapacitu Unie. |
| --- | --- |

(201)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že tvrzení Komise, že se příslušné investice netýkají pecí nebo lakovacích kabin, ale spíše odlévacích strojů, které lze snadno instalovat, nebylo podloženo důkazy. Sdružení ACEA tvrdilo, že spolupracující uživatelé prokázali, že nedostatek dostačujícího množství lakovacích kabin je právě jednou z hlavních překážek omezujících výrobní kapacitu Unie.

| (202) | Komise uvedla, že důkazy předložené uživatelem A se týkaly nedostatečné výrobní kapacity jednoho výrobce v Unii v letech 2015–2016, tedy před posuzovaným obdobím. Uživatel A navíc nepředložil žádný dokument prokazující problémy s výrobní kapacitou během posuzovaného období. Pokud jde o uživatele B, předložené dokumenty byly datovány rovněž před posuzovaným obdobím (většina z nich byla datována v roce 2016). Během inspekce na místě však uživatel B prohlásil, že „během běžného roku, jako byl 2018/2019, nedostatek hliníkových kol neexistoval“. Sdružení ACEA ani jiní uživatelé neposkytli žádné důkazy o nedostatečné výrobě v důsledku nedostatku lakovacích kabin během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(202)

Komise uvedla, že důkazy předložené uživatelem A se týkaly nedostatečné výrobní kapacity jednoho výrobce v Unii v letech 2015–2016, tedy před posuzovaným obdobím. Uživatel A navíc nepředložil žádný dokument prokazující problémy s výrobní kapacitou během posuzovaného období. Pokud jde o uživatele B, předložené dokumenty byly datovány rovněž před posuzovaným obdobím (většina z nich byla datována v roce 2016). Během inspekce na místě však uživatel B prohlásil, že „během běžného roku, jako byl 2018/2019, nedostatek hliníkových kol neexistoval“. Sdružení ACEA ani jiní uživatelé neposkytli žádné důkazy o nedostatečné výrobě v důsledku nedostatku lakovacích kabin během posuzovaného období.

| (203) | V průběhu šetření shromáždila Komise důkazy o tom, že výrobní odvětví Unie do lakovacích kabin investovalo, když se spotřeba přesunula na více kol řezaných diamantem, pro něž jsou nutné dva průchody lakovací linkou. Pokud jde o investice do lakovacích kabin a odlévacích zařízení, Komise shromáždila kopie nákupních faktur, z nichž vyplývá, že výrobní odvětví Unie bylo v minulosti schopno zvýšit svou kapacitu, pokud byla poptávka po jeho výrobcích jistá. Komise měla za to, že do spisu, který nemá důvěrnou povahu, nelze zahrnout podrobnější informace, jelikož se dotčené informace týkají konkrétních jednotlivých transakcí, které představují údaje, jež nelze shrnout ve smyslu čl. 19 odst. 2 základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(203)

V průběhu šetření shromáždila Komise důkazy o tom, že výrobní odvětví Unie do lakovacích kabin investovalo, když se spotřeba přesunula na více kol řezaných diamantem, pro něž jsou nutné dva průchody lakovací linkou. Pokud jde o investice do lakovacích kabin a odlévacích zařízení, Komise shromáždila kopie nákupních faktur, z nichž vyplývá, že výrobní odvětví Unie bylo v minulosti schopno zvýšit svou kapacitu, pokud byla poptávka po jeho výrobcích jistá. Komise měla za to, že do spisu, který nemá důvěrnou povahu, nelze zahrnout podrobnější informace, jelikož se dotčené informace týkají konkrétních jednotlivých transakcí, které představují údaje, jež nelze shrnout ve smyslu čl. 19 odst. 2 základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (204) | Sdružení ACEA tvrdilo, že v době, kdy maročtí dodavatelé vyhrávali nabídková řízení na dodávky kol do Unie, nemělo výrobní odvětví Unie k dispozici žádnou volnou výrobní kapacitu, a proto tento dovoz pokrýval strategické potřeby výrobců automobilů. |
| --- | --- |

(204)

Sdružení ACEA tvrdilo, že v době, kdy maročtí dodavatelé vyhrávali nabídková řízení na dodávky kol do Unie, nemělo výrobní odvětví Unie k dispozici žádnou volnou výrobní kapacitu, a proto tento dovoz pokrýval strategické potřeby výrobců automobilů.

| (205) | Komise konstatovala, že sdružení ACEA toto tvrzení nepodložilo důkazy, například o nabídkových řízeních, v nichž výrobci v Unii nepředložili žádnou nabídku ceny, a to zejména v případě nabídkových řízení, v nichž uspěli maročtí výrobci. Komise rovněž konstatovala, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví výroby hliníkových kol Unie v posuzovaném období nedodalo hliníková kola na základě žádostí výrobců automobilů (27). Jak již bylo uvedeno výše, výrobní kapacita výrobního odvětví Unie spolu s výrobní kapacitou vyvážejících výrobců ve třetích zemích je do značné míry dostatečná, aby uspokojila potřeby automobilového průmyslu. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(205)

Komise konstatovala, že sdružení ACEA toto tvrzení nepodložilo důkazy, například o nabídkových řízeních, v nichž výrobci v Unii nepředložili žádnou nabídku ceny, a to zejména v případě nabídkových řízení, v nichž uspěli maročtí výrobci. Komise rovněž konstatovala, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví výroby hliníkových kol Unie v posuzovaném období nedodalo hliníková kola na základě žádostí výrobců automobilů (27). Jak již bylo uvedeno výše, výrobní kapacita výrobního odvětví Unie spolu s výrobní kapacitou vyvážejících výrobců ve třetích zemích je do značné míry dostatečná, aby uspokojila potřeby automobilového průmyslu. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

27

| (206) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že žádný z výrobců v Unii se nerozhodl investovat do dodatečné výrobní kapacity, zatímco výroba automobilů v Unii od roku 2013 neustále rostla. |
| --- | --- |

(206)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že žádný z výrobců v Unii se nerozhodl investovat do dodatečné výrobní kapacity, zatímco výroba automobilů v Unii od roku 2013 neustále rostla.

| (207) | Komise však zjistila, že výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se během uvedeného období zvýšila přibližně o 10,8 milionu kusů (z 51,644 milionu kusů (28) v roce 2013 na 62,475 milionu kusů (29) v roce 2019). Toto tvrzení tedy nebylo podloženo žádnými důkazy, a proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(207)

Komise však zjistila, že výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se během uvedeného období zvýšila přibližně o 10,8 milionu kusů (z 51,644 milionu kusů (28) v roce 2013 na 62,475 milionu kusů (29) v roce 2019). Toto tvrzení tedy nebylo podloženo žádnými důkazy, a proto bylo zamítnuto.

28

29

| (208) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo své tvrzení, že výrobní odvětví Unie nemůže uspokojit poptávku v Unii, a to ani v případě narušeného trhu a historického poklesu poptávky. |
| --- | --- |

(208)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA zopakovalo své tvrzení, že výrobní odvětví Unie nemůže uspokojit poptávku v Unii, a to ani v případě narušeného trhu a historického poklesu poptávky.

| (209) | Komise uvedla, že využití kapacity výrobního odvětví Unie činilo během období šetření 80 %. Proto existovala dodatečná volná kapacita k uspokojení poptávky. Rovněž neexistoval žádný požadavek, že výrobní odvětví Unie musí mít kapacitu k uspokojení celkové poptávky. Uživatelé by rovněž mohli dovážet hliníková kola z kterékoli z vyrábějících třetích zemí. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(209)

Komise uvedla, že využití kapacity výrobního odvětví Unie činilo během období šetření 80 %. Proto existovala dodatečná volná kapacita k uspokojení poptávky. Rovněž neexistoval žádný požadavek, že výrobní odvětví Unie musí mít kapacitu k uspokojení celkové poptávky. Uživatelé by rovněž mohli dovážet hliníková kola z kterékoli z vyrábějících třetích zemí. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (210) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že poskytlo důkazy o tom, že výrobní odvětví Unie nemá nabídku volné výrobní kapacity, a že tudíž marocký dovoz pokrýval strategické potřeby výrobců automobilů. Sdružení ACEA navíc poskytlo důkazy o nedostatečné výrobě výrobního odvětví Unie v roce 2016. |
| --- | --- |

(210)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že poskytlo důkazy o tom, že výrobní odvětví Unie nemá nabídku volné výrobní kapacity, a že tudíž marocký dovoz pokrýval strategické potřeby výrobců automobilů. Sdružení ACEA navíc poskytlo důkazy o nedostatečné výrobě výrobního odvětví Unie v roce 2016.

| (211) | Komise měla za to, že toto tvrzení nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Sdružení ACEA například nepředložilo důkaz o tom, že maročtí dodavatelé vyhráli některé nabídkové řízení, jehož se neúčastnili výrobci v Unii. Pokud jde o nedostatečnou výrobu, sdružení ACEA nepředložilo důkazy prokazující systémový problém, jelikož předložené důkazy pocházely z doby před posuzovaným obdobím. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(211)

Komise měla za to, že toto tvrzení nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Sdružení ACEA například nepředložilo důkaz o tom, že maročtí dodavatelé vyhráli některé nabídkové řízení, jehož se neúčastnili výrobci v Unii. Pokud jde o nedostatečnou výrobu, sdružení ACEA nepředložilo důkazy prokazující systémový problém, jelikož předložené důkazy pocházely z doby před posuzovaným obdobím. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (212) | Sdružení ACEA tvrdilo, že se Komise nezabývala skutečností, že náklady výrobců automobilů vzrostly v důsledku kumulativních účinků antidumpingových opatření uplatňovaných na jiné suroviny, díly a součásti používané při výrobě automobilů. |
| --- | --- |

(212)

Sdružení ACEA tvrdilo, že se Komise nezabývala skutečností, že náklady výrobců automobilů vzrostly v důsledku kumulativních účinků antidumpingových opatření uplatňovaných na jiné suroviny, díly a součásti používané při výrobě automobilů.

| (213) | Komise konstatovala, že sdružení ACEA neposkytlo žádné nové podpůrné důkazy týkající se tohoto tvrzení. I když se náklady dodavatelů výrobců automobilů mohly zvýšit a přenést zcela nebo částečně na výrobce automobilů, zdá se, že to nemělo negativní dopad na jejich hospodářskou situaci. Jak je uvedeno ve 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobci automobilů zveřejnili finanční výsledky za rok 2021, které přesáhly obvyklé zisky vykazované v předchozích letech. A konečně, jak již bylo uvedeno ve 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, procentní podíl nákladů na hliníková kola při výrobě automobilu je zanedbatelný, činí přibližně 0,5 %. Dopad těchto opatření na výrobce automobilů byl proto velmi omezený a tvrzení bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(213)

Komise konstatovala, že sdružení ACEA neposkytlo žádné nové podpůrné důkazy týkající se tohoto tvrzení. I když se náklady dodavatelů výrobců automobilů mohly zvýšit a přenést zcela nebo částečně na výrobce automobilů, zdá se, že to nemělo negativní dopad na jejich hospodářskou situaci. Jak je uvedeno ve 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobci automobilů zveřejnili finanční výsledky za rok 2021, které přesáhly obvyklé zisky vykazované v předchozích letech. A konečně, jak již bylo uvedeno ve 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, procentní podíl nákladů na hliníková kola při výrobě automobilu je zanedbatelný, činí přibližně 0,5 %. Dopad těchto opatření na výrobce automobilů byl proto velmi omezený a tvrzení bylo zamítnuto.

| (214) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA nesouhlasilo s posouzením Komise ve výše uvedeném bodě odůvodnění. Sdružení ACEA uvedlo, že antidumpingová cla budou představovat dodatečné náklady ve výši 241–413 milionů EUR. Jedná se o významnou částku pro výrobce automobilů v odvětví, které v Unii i nadále trpí nízkou úrovní výroby automobilů a zároveň musí absorbovat dodatečné environmentální náklady. |
| --- | --- |

(214)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA nesouhlasilo s posouzením Komise ve výše uvedeném bodě odůvodnění. Sdružení ACEA uvedlo, že antidumpingová cla budou představovat dodatečné náklady ve výši 241–413 milionů EUR. Jedná se o významnou částku pro výrobce automobilů v odvětví, které v Unii i nadále trpí nízkou úrovní výroby automobilů a zároveň musí absorbovat dodatečné environmentální náklady.

| (215) | Komise uvedla, že sdružení ACEA nezpochybnilo zjištění Komise, že podíl hliníkových kol na celkových výrobních nákladech automobilu je malý, přibližně 0,5 %, a že relativně nízké antidumpingové clo by bylo pouze zlomkem těchto 0,5 %. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že výrobci automobilů nebudou schopni tyto náklady absorbovat. Bez ohledu na správnost dodatečných nákladů odhadnutých sdružením ACEA vycházel odhad dodatečných nákladů z cílové ceny Unie, a vztahuje se tedy ke zjištěným rozpětím újmy. Clo však bylo založeno na dumpingových rozpětích, která byla nižší než zjištěná rozpětí újmy, a v důsledku toho by účinky antidumpingového cla byly nižší než částky odhadované sdružením ACEA. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(215)

Komise uvedla, že sdružení ACEA nezpochybnilo zjištění Komise, že podíl hliníkových kol na celkových výrobních nákladech automobilu je malý, přibližně 0,5 %, a že relativně nízké antidumpingové clo by bylo pouze zlomkem těchto 0,5 %. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by prokazovaly, že výrobci automobilů nebudou schopni tyto náklady absorbovat. Bez ohledu na správnost dodatečných nákladů odhadnutých sdružením ACEA vycházel odhad dodatečných nákladů z cílové ceny Unie, a vztahuje se tedy ke zjištěným rozpětím újmy. Clo však bylo založeno na dumpingových rozpětích, která byla nižší než zjištěná rozpětí újmy, a v důsledku toho by účinky antidumpingového cla byly nižší než částky odhadované sdružením ACEA. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (216) | Sdružení ACEA tvrdilo, že někteří jeho členové odhadují, že maročtí dodavatelé stále více sledují vliv CO2 v dodavatelských řetězcích. Přesměrování dodávek do jiných třetích zemí by proto významně ovlivnilo schopnost výrobců automobilů plnit jejich cíle v oblasti snižování emisí CO2. |
| --- | --- |

(216)

Sdružení ACEA tvrdilo, že někteří jeho členové odhadují, že maročtí dodavatelé stále více sledují vliv CO2 v dodavatelských řetězcích. Přesměrování dodávek do jiných třetích zemí by proto významně ovlivnilo schopnost výrobců automobilů plnit jejich cíle v oblasti snižování emisí CO2.

2

2

| (217) | Komise konstatovala, že sdružení ACEA neposkytlo žádné podpůrné důkazy týkající se tohoto tvrzení, zatímco informace získané během inspekce na místě u jednoho spolupracujícího uživatele odhalily, že marocký dovoz čelí podobnému problému, pokud jde o jeho dopad na cíle výrobců automobilů v oblasti snižování emisí CO2, a to z důvodu vzdálenosti mezi marockými závody a závody výrobců automobilů v Unii. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(217)

Komise konstatovala, že sdružení ACEA neposkytlo žádné podpůrné důkazy týkající se tohoto tvrzení, zatímco informace získané během inspekce na místě u jednoho spolupracujícího uživatele odhalily, že marocký dovoz čelí podobnému problému, pokud jde o jeho dopad na cíle výrobců automobilů v oblasti snižování emisí CO2, a to z důvodu vzdálenosti mezi marockými závody a závody výrobců automobilů v Unii. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

2

| (218) | Po poskytnutí konečných informací odkázalo sdružení ACEA na svůj desetibodový plán pomoci při provádění Zelené dohody pro Evropu (30), jakož i na skutečnost, že uživatel B poskytl po inspekci na místě důkazy o tom, že marocký dovoz je důležitý, pokud jde o dopad CO2, a to vzhledem k zeměpisné blízkosti marockých závodů a závodů na výrobu automobilů. |
| --- | --- |

(218)

Po poskytnutí konečných informací odkázalo sdružení ACEA na svůj desetibodový plán pomoci při provádění Zelené dohody pro Evropu (30), jakož i na skutečnost, že uživatel B poskytl po inspekci na místě důkazy o tom, že marocký dovoz je důležitý, pokud jde o dopad CO2, a to vzhledem k zeměpisné blízkosti marockých závodů a závodů na výrobu automobilů.

30

2

| (219) | Komise uvedla, že desetibodový plán nezmiňuje dopad dovozu kol obecně, a zejména pokud jde o Maroko. Tento plán proto nepředstavoval vhodný důkaz, pokud jde o tvrzení popsané ve 216. bodě odůvodnění výše. Uživatel B navíc skutečně uvedl, že pro výběr dodavatelů zavedl kritérium emisí CO2 a že cílem je zmenšit vzdálenost mezi závody a dodavateli, a tím i uhlíkovou stopu. Uživatel B však rovněž uvedl, že velmi důležitým faktorem pro výběr dodavatele je i nadále konkurenceschopnost. Kromě toho Komise nezjistila žádné důkazy o tom, že by toto kritérium bylo uživatelem B během nabídkového řízení skutečně posuzováno, nebo že by některý výrobce nebyl v důsledku emisních kritérií CO2 brán v potaz. A konečně, i kdyby toto kritérium hrálo v budoucnu zásadní úlohu, antidumpingová opatření nemají za cíl zastavit dovoz z Maroka, ale spíše zajistit, aby do Unie vstupoval za spravedlivé ceny. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(219)

Komise uvedla, že desetibodový plán nezmiňuje dopad dovozu kol obecně, a zejména pokud jde o Maroko. Tento plán proto nepředstavoval vhodný důkaz, pokud jde o tvrzení popsané ve 216. bodě odůvodnění výše. Uživatel B navíc skutečně uvedl, že pro výběr dodavatelů zavedl kritérium emisí CO2 a že cílem je zmenšit vzdálenost mezi závody a dodavateli, a tím i uhlíkovou stopu. Uživatel B však rovněž uvedl, že velmi důležitým faktorem pro výběr dodavatele je i nadále konkurenceschopnost. Kromě toho Komise nezjistila žádné důkazy o tom, že by toto kritérium bylo uživatelem B během nabídkového řízení skutečně posuzováno, nebo že by některý výrobce nebyl v důsledku emisních kritérií CO2 brán v potaz. A konečně, i kdyby toto kritérium hrálo v budoucnu zásadní úlohu, antidumpingová opatření nemají za cíl zastavit dovoz z Maroka, ale spíše zajistit, aby do Unie vstupoval za spravedlivé ceny. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

2

2

| (220) | Sdružení ACEA tvrdilo, že německý Spolkový úřad pro ochranu hospodářské soutěže zahájil v březnu 2022 šetření proti výrobci v Unii na základě obvinění z jednání omezujícího hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že nebylo vzneseno žádné tvrzení o možném vlivu takového údajného jednání na výsledky šetření. Šetření každopádně stále probíhá a zatím nedošlo k žádným zjištěním. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(220)

Sdružení ACEA tvrdilo, že německý Spolkový úřad pro ochranu hospodářské soutěže zahájil v březnu 2022 šetření proti výrobci v Unii na základě obvinění z jednání omezujícího hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že nebylo vzneseno žádné tvrzení o možném vlivu takového údajného jednání na výsledky šetření. Šetření každopádně stále probíhá a zatím nedošlo k žádným zjištěním. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (221) | Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že antidumpingová opatření by se neměla uplatňovat, dokud nebude znám výsledek šetření vedeného německým Spolkovým úřadem pro ochranu hospodářské soutěže za těchto výjimečných okolností a v souladu se zásadami řádné správy a řádné správní praxe, jak byly vyvinuty v případě bezešvých trubek (31). |
| --- | --- |

(221)

Po poskytnutí konečných informací sdružení ACEA tvrdilo, že antidumpingová opatření by se neměla uplatňovat, dokud nebude znám výsledek šetření vedeného německým Spolkovým úřadem pro ochranu hospodářské soutěže za těchto výjimečných okolností a v souladu se zásadami řádné správy a řádné správní praxe, jak byly vyvinuty v případě bezešvých trubek (31).

31

| (222) | Jak již bylo vysvětleno ve 220. bodě odůvodnění výše, vnitrostátní správní orgány dosud nepřijaly žádné rozhodnutí. Naproti tomu ve věci bezešvých trubek byla cla uplatněna až poté, co bylo vydáno konečné rozhodnutí, kterým se ukládá sankce za protisoutěžní jednání, a když se ukázalo, že se toto jednání týkalo období posuzovaného v rámci šetření a vztahovalo se na dotčený výrobek. Žádná z těchto skutečností v daném případě neexistovala. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(222)

Jak již bylo vysvětleno ve 220. bodě odůvodnění výše, vnitrostátní správní orgány dosud nepřijaly žádné rozhodnutí. Naproti tomu ve věci bezešvých trubek byla cla uplatněna až poté, co bylo vydáno konečné rozhodnutí, kterým se ukládá sankce za protisoutěžní jednání, a když se ukázalo, že se toto jednání týkalo období posuzovaného v rámci šetření a vztahovalo se na dotčený výrobek. Žádná z těchto skutečností v daném případě neexistovala. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

7.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (223) | Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, byly potvrzeny závěry uvedené ve 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(223)

Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, byly potvrzeny závěry uvedené ve 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

8.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

8.1.   Konečná opatření

Konečná opatření

| (224) | Vzhledem k závěrům, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz dotčeného výrobku způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(224)

Vzhledem k závěrům, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být uložena konečná antidumpingová opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz dotčeného výrobku způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (225) | Jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, dumpingová rozpětí byla v konečné fázi mírně upravena. |
| --- | --- |

(225)

Jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, dumpingová rozpětí byla v konečné fázi mírně upravena.

| (226) | Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného antidumpingového cla vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením měly činit:









  Země | Společnost | Dumpingové rozpětí (%) | Rozpětí újmy (%) | Konečné antidumpingové clo (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maroko | HANDS 8 S.A. | 9,01 | 44,0 | 9,0 |
| | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L | 17,54 | 51,6 | 17,5 |
| | Všechny ostatní společnosti | 17,54 | 51,6 | 17,5 |

(226)

Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného antidumpingového cla vyjádřené v cenách CIF s dodáním na hranice Unie před proclením měly činit:

Země

Společnost

Dumpingové rozpětí (%)

Rozpětí újmy (%)

Konečné antidumpingové clo (%)

Maroko

HANDS 8 S.A.

9,01

44,0

9,0

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

17,54

51,6

17,5

Všechny ostatní společnosti

17,54

51,6

17,5

| (227) | Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě zjištění vyplývajících z tohoto šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pochází z dotčené země a je vyráběn uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a měla by se na něj vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(227)

Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly pro dotčené společnosti stanoveny na základě zjištění vyplývajících z tohoto šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pochází z dotčené země a je vyráběn uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a měla by se na něj vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

| (228) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (32). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(228)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (32). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

32

Úředním věstníku Evropské unie

| (229) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí řádné uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(229)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí řádné uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (230) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, tato faktura není jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států by totiž měly i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(230)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, tato faktura není jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států by totiž měly i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (231) | Pokud by se zejména po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření obcházení antidumpingových opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(231)

Pokud by se zejména po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření obcházení antidumpingových opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (232) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(232)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (233) | Statistika hliníkových kol motorových vozidel kódů 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, se často vyjadřuje v počtu kusů. Neexistuje však žádná taková doplňková jednotka pro hliníková kola motorových vozidel kódů 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, uvedená v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (33). Je proto nutné stanovit, že při dovozu dotčeného výrobku se v prohlášení o propuštění do volného oběhu musí uvádět nejen hmotnost v kg nebo tunách, ale i počet kusů. Počet kusů by měl být uveden pro kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 a 8708705050). |
| --- | --- |

(233)

Statistika hliníkových kol motorových vozidel kódů 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, se často vyjadřuje v počtu kusů. Neexistuje však žádná taková doplňková jednotka pro hliníková kola motorových vozidel kódů 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, uvedená v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (33). Je proto nutné stanovit, že při dovozu dotčeného výrobku se v prohlášení o propuštění do volného oběhu musí uvádět nejen hmotnost v kg nebo tunách, ale i počet kusů. Počet kusů by měl být uveden pro kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 a 8708705050).

33

8.2.   Konečný výběr prozatímních cel

Konečný výběr prozatímních cel

| (234) | Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány, a to ve výši stanovené tímto nařízením. |
| --- | --- |

(234)

Vzhledem ke zjištěným dumpingovým rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány, a to ve výši stanovené tímto nařízením.

8.3.   Zpětné uložení antidumpingových opatření

Zpětné uložení antidumpingových opatření

| (235) | Jak je uvedeno v oddíle 1.2, Komise zavedla celní evidenci dovozu výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(235)

Jak je uvedeno v oddíle 1.2, Komise zavedla celní evidenci dovozu výrobku, který je předmětem šetření.

| (236) | V konečné fázi šetření byly vyhodnoceny údaje shromážděné v rámci celní evidence. Komise analyzovala, zda byla splněna kritéria podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení pro výběr konečného cla se zpětnou působností. |
| --- | --- |

(236)

V konečné fázi šetření byly vyhodnoceny údaje shromážděné v rámci celní evidence. Komise analyzovala, zda byla splněna kritéria podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení pro výběr konečného cla se zpětnou působností.

| (237) | Komise zjistila, že objem dovezených kusů během doby předběžného poskytování informací (18. června 2022 – 16. července 2022) činil přibližně 291 000 kusů, což je pokles o 11 % ve srovnání s průměrným měsíčním objemem dovozu v období po šetření analyzovaném v nařízení o celní evidenci, tj. od 1. prosince 2021 do 30. dubna 2022. Komise proto nenašla důkazy o možném hromadění zásob během doby předběžného poskytování informací. Kromě toho došlo ke zvýšení dovozních cen o 11 %, a to v souladu s nárůstem tříměsíčních cen na londýnské burze kovů. Nebylo tedy prokázáno, že by dovoz narušoval nápravné účinky cel. |
| --- | --- |

(237)

Komise zjistila, že objem dovezených kusů během doby předběžného poskytování informací (18. června 2022 – 16. července 2022) činil přibližně 291 000 kusů, což je pokles o 11 % ve srovnání s průměrným měsíčním objemem dovozu v období po šetření analyzovaném v nařízení o celní evidenci, tj. od 1. prosince 2021 do 30. dubna 2022. Komise proto nenašla důkazy o možném hromadění zásob během doby předběžného poskytování informací. Kromě toho došlo ke zvýšení dovozních cen o 11 %, a to v souladu s nárůstem tříměsíčních cen na londýnské burze kovů. Nebylo tedy prokázáno, že by dovoz narušoval nápravné účinky cel.

| (238) | Na základě těchto skutečností nebyly právní podmínky podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení splněny, a proto by na celně evidovaný dovoz nemělo být uloženo clo se zpětnou působností. |
| --- | --- |

(238)

Na základě těchto skutečností nebyly právní podmínky podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení splněny, a proto by na celně evidovaný dovoz nemělo být uloženo clo se zpětnou působností.

9.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (239) | S ohledem na článek 109 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 (34), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(239)

S ohledem na článek 109 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 (34), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

34

Úředního věstníku Evropské unie

| (240) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(240)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, která mají v současnosti kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 a 8708705050) a která pocházejí z Maroka.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Země | Společnost | Konečné antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Maroko | HANDS 8 S.A. | 9,0  % | C873 |
| | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L | 17,5  % | C897 |
| | Všechny ostatní společnosti | 17,5  % | C999 |

Země

Společnost

Konečné antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Maroko

HANDS 8 S.A.

9,0  %

C873

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L

17,5  %

C897

Všechny ostatní společnosti

17,5  %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Maroku. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Je-li předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobkem uvedeným v odstavci 1, zapíše se do příslušného pole tohoto prohlášení počet kusů dovezených výrobků, aniž je dotčena doplňková jednotka vymezená v kombinované nomenklatuře.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle prováděcího nařízení (EU) 2022/1221 se vyberou s konečnou platností.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. ledna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Maroka (Úř. věst. C 464, 17.11.2021, s. 19).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1221 ze dne 14. července 2022 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka (Úř. věst. L 188, 15.7.2022, s. 114).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/934 ze dne 16. června 2022, kterým se zavádí celní evidence dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Maroka (Úř. věst. L 162, 17.6.2022, s. 27).

4

(5)  Usnesení ze dne 28. září 2021, Airoldi Metalli SpA, T-611/20, EU:T:2021:641, body 48 a 49.

5

(6)  Dohoda WTO o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994.

6

(7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1395 ze dne 11. srpna 2022, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých korozivzdorných ocelí pocházejících z Ruska a Turecka (Úř. věst. L 211, 12.8.2022, s. 127).

7

(8)  Věc T-278/20, Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd a Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd v. Komise [2022] ECLI:EU:T:2022:417, bod 97.

8

(9)  V souladu s věcí T-278/20 citovanou v 92. bodě odůvodnění a uvedenou společností Dika v jejím podání.

9

(10)  Viz věci C-376/15 P a C-377/15 P, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd v. Rada Evropské unie, ECLI:EU:C:2017:269, bod 53.

10

(11)  Prováděcí nařízení (EU) 2019/1131 ze dne 2. července 2019, kterým se zřizuje celní nástroj za účelem provedení článku 14a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 a článku 24a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (Úř. věst. L 179, 3.7.2019, s. 12).

11

(12)  Pravidla stanovená v nařízení (EU) 2019/1131 uvedená v poznámce pod čarou 11.

12

(13)  Nařízení (EU) 2021/2012 ze dne 17. listopadu 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností se vybírá prozatímní clo uložené na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie a Indonésie (Úř. věst. L 410, 18.11.2021, s. 153), 136. bod odůvodnění.

13

(14)  V databázi Světové banky je pro rok 2021 uvedena následující klasifikace na základě hrubého národního důchodu (HND) na obyvatele: ekonomika s nižšími středními příjmy mezi 1 086 a 4 255 dolary, ekonomika s vyššími středními příjmy mezi 4 256 a 13 205 dolary, ekonomika s vysokými příjmy nad 13 205 dolarů. Podle této klasifikace je Maroko považováno za ekonomiku s nižšími středními příjmy (s HND pro rok 2021 ve výši 3 350 USD), Brazílie za ekonomiku s vyššími středními příjmy (s HND pro rok 2021 ve výši 7 720 USD) a Korea za ekonomiku s vysokými příjmy (s HND pro rok 2021 ve výši 34 980 USD). Viz https://databank.worldbank.org/home.aspx.

14

(15)  WTO, zpráva skupiny odborníků, WT/DS480/R, 25. ledna 2018, bod 7.51, a WT/DS405/R, 28. října 2011, bod 7.300.

15

(16)  WTO, zpráva skupiny odborníků, WT/DS482//R, 25. ledna 2016, bod 7.143.

16

(17)  Tamtéž.

17

(18)  Věc T-278/20, Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co. Ltd a Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co. Ltd v. Evropská komise [2022] ECLI:EU:T:2022:417, bod 134.

18

ECLI:EU:T:2022:417

(19)  Například zbytkové clo ve výši 29 % stanovené ve 186. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/1693 ze dne 9. října 2019 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz ocelových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 259, 10.10.2019, s. 15), nebo 50 % ve 290. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2239 ze dne 15. prosince 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých velkokapacitních ocelových stožárů pro větrné elektrárny pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 59).

19

(20)  Společnost Dika si vyžádala a obdržela (v e-mailu ze dne 22. července 2022) informace týkající se přiměřených prodejních, režijních a správních nákladů a zisku použitých v prozatímním nařízení, horní hranice zisku, nákladů na dodržování předpisů, investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i údaje Eurostatu na úrovni TARIC.

20

(21)  Nařízení Komise (EU) č. 404/2010 ze dne 10. května 2010 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 117, 11.5.2010, s. 64), 175. až 179. bod odůvodnění.

21

(22)  Referenční nebo nabídková cena je cena nabízená každým účastníkem nabídkového řízení při podání nabídky.

22

(23)  Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další informace, Komise předpokládala, že objemy vykázané v tabulce se týkaly celkového objemu nabízeného během očekávané doby trvání každého projektu. Na základě průměrné doby trvání 5 let byly takto vykázané objemy odpovídajícím způsobem rozděleny.

23

(24)  Viz rozsudek ze dne 14. září 2022, Nevinnomyssky Azot et NAK „Azot“/Komise, T-865/19, EU:T:2022:559, body 283–286.

24

(25)  Nařízení (EU) č. 404/2010, 175. až 179. bod odůvodnění.

25

(26)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/109 ze dne 23. ledna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 18, 24.1.2017, s. 1), 125. a 126. bod odůvodnění.

26

(27)  Po poskytnutí prozatímních informací uživatel A uvedl, že v roce 2014 nebyl výrobce v Unii schopen v rámci jednoho projektu dodat 100 %, ale jen 85 % požadovaného množství. Uživatel však stále považuje tohoto výrobce v Unii za svého hlavního dodavatele a nevznesl tvrzení ani nepředložil důkaz, že by k takovému snížení dodávek ze strany výrobce v Unii během posuzovaného období došlo.

27

(28)  Prováděcí nařízení (EU) 2017/109, 136. bod odůvodnění.

28

(29)  97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

29

(30)  https://www.acea.auto/files/ACEA_10-point_plan_European_Green_Deal.pdf.

30

(31)  Nařízení Rady (ES) č. 1322/2004 ze dne 16. července 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 2320/97 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska a Rumunska (Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 10).

31

(32)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

32

(33)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1), ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1832 ze dne 12. října 2021, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 385, 29.10.2021, s. 1).

33

(34)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

34

---

| 12.1.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/36

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/100

ze dne 11. ledna 2023,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení

Zahájení

| (1) | Dne 13. května 2022 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 13. května 2022 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který dne 31. března 2022 podalo sdružení European Kegs Committee (dále jen „žadatel“). Podnět byl podán jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího opětovně plnitelné sudy keg z nerezavějící oceli ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a z něj vyplývající podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který dne 31. března 2022 podalo sdružení European Kegs Committee (dále jen „žadatel“). Podnět byl podán jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího opětovně plnitelné sudy keg z nerezavějící oceli ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a z něj vyplývající podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem pro zahájení šetření.

1.2.   Celní evidence

Celní evidence

| (3) | Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací zavést celní evidenci dovozu, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že nejsou splněny požadavky čl. 10 odst. 4 buď písm. c), nebo písm. d). Vzhledem k tomu, že důkazy ve spisu prokazují, že nebyl splněn požadavek podle písm. d), Komise nezavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení by Komise měla během období předběžného poskytování informací zavést celní evidenci dovozu, který je předmětem antidumpingového šetření, pokud nemá dostatečné důkazy ve smyslu článku 5 o tom, že nejsou splněny požadavky čl. 10 odst. 4 buď písm. c), nebo písm. d). Vzhledem k tomu, že důkazy ve spisu prokazují, že nebyl splněn požadavek podle písm. d), Komise nezavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku podle čl. 14 odst. 5a základního nařízení.

1.3.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (4) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak šetření zúčastnit. Komise o zahájení šetření navíc výslovně informovala výrobce v Unii, které zastupoval žadatel; ostatní známé výrobce v Unii; známé dovozce, obchodníky a uživatele; známé vyvážející výrobce a orgány dotčené země a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(4)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak šetření zúčastnit. Komise o zahájení šetření navíc výslovně informovala výrobce v Unii, které zastupoval žadatel; ostatní známé výrobce v Unii; známé dovozce, obchodníky a uživatele; známé vyvážející výrobce a orgány dotčené země a vyzvala je k účasti.

| (5) | Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení před Komisí a/nebo úředníkem pro slyšení v obchodních řízeních. O slyšení nebylo požádáno. |
| --- | --- |

(5)

Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení před Komisí a/nebo úředníkem pro slyšení v obchodních řízeních. O slyšení nebylo požádáno.

1.4.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (6) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (7) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje, přičemž přihlédla k zeměpisné poloze. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 73 % odhadované celkové výroby a 74 % prodeje v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(7)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby a prodeje, přičemž přihlédla k zeměpisné poloze. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 73 % odhadované celkové výroby a 74 % prodeje v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

1.4.1.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (8) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(8)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (9) | Jen jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Komise proto rozhodla, že výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, není nutný. |
| --- | --- |

(9)

Jen jeden dovozce, který není ve spojení, poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Komise proto rozhodla, že výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, není nutný.

1.4.2.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně

| (10) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(10)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (11) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v dotčené zemi, kteří během období šetření vyváželi sudy keg do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(11)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v dotčené zemi, kteří během období šetření vyváželi sudy keg do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

1.5.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (12) | Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Nepřišla žádná odpověď. |
| --- | --- |

(12)

Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Číně ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. Nepřišla žádná odpověď.

| (13) | Komise zveřejnila on-line (3) dotazníky pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a výrobce v Unii a dne 20. května 2022 zaslala dotazník s makroúdaji žadateli. |
| --- | --- |

(13)

Komise zveřejnila on-line (3) dotazníky pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a výrobce v Unii a dne 20. května 2022 zaslala dotazník s makroúdaji žadateli.

3

| (14) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách následujících společností: |
| --- | --- |

(14)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách následujících společností:

| (15) | Kvůli vypuknutí pandemie COVID-19 a zavedeným restriktivním opatřením Komise v souladu se svým Oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření provedla dálkové křížové kontroly těchto čínských vyvážejících výrobců:






  — | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd, Šan-tung, Čína |
| --- | --- | --- |

(15)

Kvůli vypuknutí pandemie COVID-19 a zavedeným restriktivním opatřením Komise v souladu se svým Oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření provedla dálkové křížové kontroly těchto čínských vyvážejících výrobců:

—

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd, Šan-tung, Čína

| — | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd, Ningbo, Če-ťiang, Čína |
| --- | --- |

—

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd, Ningbo, Če-ťiang, Čína

1.6.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (16) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2018 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(16)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2018 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM ŠETŘENÍ, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem šetření

Výrobek, který je předmětem šetření

| (17) | Výrobkem, který je předmětem tohoto šetření, jsou sudy keg, cisterny, barely, sudy a podobné nádoby, opětovně plnitelné, z nerezavějící oceli, obecně známé jako „opětovně plnitelné sudy keg z nerezavějící oceli“, s tělem přibližně válcovitého tvaru, se stěnou o tloušťce 0,5 mm nebo větší, používané pro kapaliny jiné než zkapalněný plyn, ropa a ropné produkty, o objemu 4,5 litru nebo více, bez ohledu na typ, konečnou úpravu, kapacitu nebo třídu nerezavějící oceli, též s dalšími součástmi (extraktory, hrdly, horními a dolními dny nebo jakýmikoli jinými součástmi), též barvené či potažené jinými materiály (dále jen „sudy keg“ nebo „výrobek, který je předmětem šetření“). |
| --- | --- |

(17)

Výrobkem, který je předmětem tohoto šetření, jsou sudy keg, cisterny, barely, sudy a podobné nádoby, opětovně plnitelné, z nerezavějící oceli, obecně známé jako „opětovně plnitelné sudy keg z nerezavějící oceli“, s tělem přibližně válcovitého tvaru, se stěnou o tloušťce 0,5 mm nebo větší, používané pro kapaliny jiné než zkapalněný plyn, ropa a ropné produkty, o objemu 4,5 litru nebo více, bez ohledu na typ, konečnou úpravu, kapacitu nebo třídu nerezavějící oceli, též s dalšími součástmi (extraktory, hrdly, horními a dolními dny nebo jakýmikoli jinými součástmi), též barvené či potažené jinými materiály (dále jen „sudy keg“ nebo „výrobek, který je předmětem šetření“).

| (18) | Do oblasti působnosti tohoto šetření nespadají následující výrobky, jsou-li dováženy odděleně od výrobku, který je předmětem šetření: hrdla, jehly, narážecí hlavy nebo výčepní kohouty, štítky, ventily a jiné součásti výrobku, který je předmětem šetření (extraktory, hrdla, horní a dolní dna nebo jakékoli jiné součásti). |
| --- | --- |

(18)

Do oblasti působnosti tohoto šetření nespadají následující výrobky, jsou-li dováženy odděleně od výrobku, který je předmětem šetření: hrdla, jehly, narážecí hlavy nebo výčepní kohouty, štítky, ventily a jiné součásti výrobku, který je předmětem šetření (extraktory, hrdla, horní a dolní dna nebo jakékoli jiné součásti).

2.2.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (19) | Dotčeným výrobkem je výrobek, který je předmětem šetření a pochází z Číny, v současnosti kódů KN ex 7310 10 00 a ex 7310 29 90 (kódy TARIC 7310100010 a 7310299010) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(19)

Dotčeným výrobkem je výrobek, který je předmětem šetření a pochází z Číny, v současnosti kódů KN ex 7310 10 00 a ex 7310 29 90 (kódy TARIC 7310100010 a 7310299010) (dále jen „dotčený výrobek“).

2.3.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (20) | Šetření ukázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek při vývozu do Unie, |
| --- | --- | --- |

(20)

Šetření ukázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek při vývozu do Unie,

| — | výrobek, který je předmětem šetření, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem šetření, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a

| — | výrobek, který je předmětem šetření, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem šetření, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (21) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Čína

Čína

3.1.1.   Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (22) | Vzhledem k tomu, že v souvislosti s Čínou byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Vzhledem k tomu, že v souvislosti s Čínou byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy poukazující na existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, považovala Komise za vhodné zahájit šetření vůči vyvážejícím výrobcům z uvedené země ve smyslu čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (23) | Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě sudů keg. Příslušné informace předložilo šest vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(23)

Za účelem shromáždění údajů nezbytných pro případné použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení proto Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace o vstupech používaných při výrobě sudů keg. Příslušné informace předložilo šest vyvážejících výrobců.

| (24) | Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Kromě toho v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise všechny zúčastněné strany, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy ohledně použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v Číně použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. Komise vyzvala čínskou vládu, aby předložila své připomínky k použití článku 18. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(24)

Aby Komise získala informace, jež považovala za nezbytné pro své šetření v souvislosti s údajnými podstatnými zkresleními, zaslala dotazník čínské vládě. Kromě toho v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise všechny zúčastněné strany, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy ohledně použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v Číně použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. Komise vyzvala čínskou vládu, aby předložila své připomínky k použití článku 18. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (25) | V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy jsou pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot možnými vhodnými reprezentativními třetími zeměmi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Mexiko a Turecko. Komise dále uvedla, že přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení řízení Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy jsou pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot možnými vhodnými reprezentativními třetími zeměmi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení Mexiko a Turecko. Komise dále uvedla, že přezkoumá další případně vhodné reprezentativní země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení.

| (26) | Dne 20. července 2022 informovala Komise poznámkou (dále jen „první poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů používaných při výrobě sudů keg, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Kromě toho Komise na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila možné reprezentativní země a jako vhodnou reprezentativní zemi určila Mexiko, Brazílii a Rusko. K první poznámce Komise neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(26)

Dne 20. července 2022 informovala Komise poznámkou (dále jen „první poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty. V této poznámce Komise uvedla seznam všech výrobních faktorů používaných při výrobě sudů keg, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie. Kromě toho Komise na základě kritérií pro výběr nezkreslených cen nebo referenčních hodnot určila možné reprezentativní země a jako vhodnou reprezentativní zemi určila Mexiko, Brazílii a Rusko. K první poznámce Komise neobdržela žádné připomínky.

| (27) | Dne 19. září 2022 informovala Komise druhou poznámkou (dále jen „druhá poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty, a to s Brazílií jako reprezentativní zemí. Rovněž zúčastněné strany informovala, že správní, prodejní a režijní náklady a zisk stanoví na základě výrobce KHS Industria de Maquinas LTDA v Brazílii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Připomínky obdržela od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(27)

Dne 19. září 2022 informovala Komise druhou poznámkou (dále jen „druhá poznámka“) zúčastněné strany o relevantních zdrojích, které zamýšlela použít pro zjištění běžné hodnoty, a to s Brazílií jako reprezentativní zemí. Rovněž zúčastněné strany informovala, že správní, prodejní a režijní náklady a zisk stanoví na základě výrobce KHS Industria de Maquinas LTDA v Brazílii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Připomínky obdržela od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

| (28) | Po analýze připomínek a informací obdržených ke druhé poznámce dospěla Komise k závěru, že Brazílie je vhodnou reprezentativní zemí, z níž budou v prozatímní fázi získány nezkreslené ceny a náklady pro určení běžné hodnoty. Základní důvody této volby jsou podrobně popsány v oddíle 3.2.1.1 a následujících. |
| --- | --- |

(28)

Po analýze připomínek a informací obdržených ke druhé poznámce dospěla Komise k závěru, že Brazílie je vhodnou reprezentativní zemí, z níž budou v prozatímní fázi získány nezkreslené ceny a náklady pro určení běžné hodnoty. Základní důvody této volby jsou podrobně popsány v oddíle 3.2.1.1 a následujících.

3.2.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (29) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“. |
| --- | --- |

(29)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „běžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

| (30) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. |
| --- | --- |

(30)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“.

| (31) | Jak je vysvětleno v následujících pododdílech, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády bylo náležité uplatnit čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Jak je vysvětleno v následujících pododdílech, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády bylo náležité uplatnit čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

3.2.1.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

| (32) | V nedávných šetřeních týkajících se odvětví oceli v Číně (4), přičemž ocel je hlavní surovinou při výrobě sudů keg, Komise shledala, že dochází k podstatným zkreslením ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(32)

V nedávných šetřeních týkajících se odvětví oceli v Číně (4), přičemž ocel je hlavní surovinou při výrobě sudů keg, Komise shledala, že dochází k podstatným zkreslením ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

4

| (33) | V rámci těchto šetření Komise zjistila existenci významných zásahů státu v Číně, které vedou k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (5). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví oceli nejenže přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (6), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (7). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů mají na trh další rušivý vliv. Systém plánování v Číně celkově vede vlastně k tomu, že jsou zdroje soustředěny do odvětví označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly umisťovány v souladu s tržními silami (8). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v Číně drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (9). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (10), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů ke kapitálu v Číně (11). |
| --- | --- |

(33)

V rámci těchto šetření Komise zjistila existenci významných zásahů státu v Číně, které vedou k narušení účinného rozdělování zdrojů v souladu s tržními zásadami (5). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví oceli nejenže přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (6), ale že čínská vláda může rovněž ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (7). Komise dále zjistila, že přítomnost státu a jeho zásahy na finančních trzích, jakož i při dodávkách surovin a vstupů mají na trh další rušivý vliv. Systém plánování v Číně celkově vede vlastně k tomu, že jsou zdroje soustředěny do odvětví označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly umisťovány v souladu s tržními silami (8). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v Číně drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (9). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (10), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů ke kapitálu v Číně (11).

5

6

7

8

9

10

11

| (34) | Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v Číně Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i v pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření v oblasti ochrany obchodu (12) (dále jen „zpráva“), která se opírá o veřejně dostupné zdroje. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do ekonomiky Číny obecně, ale i konkrétní situaci na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem šetření. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v Číně. |
| --- | --- |

(34)

Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v Číně Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti, jakož i v pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství Čínské lidové republiky pro účely šetření v oblasti ochrany obchodu (12) (dále jen „zpráva“), která se opírá o veřejně dostupné zdroje. Tato analýza zahrnovala zkoumání významných státních zásahů do ekonomiky Číny obecně, ale i konkrétní situaci na trhu v příslušném odvětví včetně výrobku, který je předmětem šetření. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v Číně.

12

| (35) | Žádost tvrdila, že čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu. Žádost v této souvislosti poukazovala nejen na zkreslení trhu s nerezavějící ocelí (nerezavějící ocel představuje 40 % až 60 % nákladů na výrobu sudů keg), ale tvrdila, že všechny ostatní výrobní faktory, tedy půda, kapitál, práce, jsou zkreslené stejným způsobem. Žádost konstatovala, že v důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny nerezavějící oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady, včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd., protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu. |
| --- | --- |

(35)

Žádost tvrdila, že čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu. Žádost v této souvislosti poukazovala nejen na zkreslení trhu s nerezavějící ocelí (nerezavějící ocel představuje 40 % až 60 % nákladů na výrobu sudů keg), ale tvrdila, že všechny ostatní výrobní faktory, tedy půda, kapitál, práce, jsou zkreslené stejným způsobem. Žádost konstatovala, že v důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny nerezavějící oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady, včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd., protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu.

| (36) | K podložení tohoto stanoviska žádost odkazovala na řadu veřejně dostupných zdrojů informací, například na zprávu, na závěry EUCCC (13), na nedávná šetření Komise zaměřená na čínské odvětví oceli (14), jakož i na závěry Globálního fóra zemí G20 pro nadměrnou kapacitu v ocelářství (15). |
| --- | --- |

(36)

K podložení tohoto stanoviska žádost odkazovala na řadu veřejně dostupných zdrojů informací, například na zprávu, na závěry EUCCC (13), na nedávná šetření Komise zaměřená na čínské odvětví oceli (14), jakož i na závěry Globálního fóra zemí G20 pro nadměrnou kapacitu v ocelářství (15).

13

14

15

| (37) | Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci, včetně zprávy a dalších důkazů, které žadatel poskytl ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc. |
| --- | --- |

(37)

Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci, včetně zprávy a dalších důkazů, které žadatel poskytl ohledně existence podstatných zkreslení a/nebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc.

| (38) | Konkrétně v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, tedy v odvětví oceli, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Zatímco nominálně je podle odhadů počet státních podniků a soukromých společností téměř rovnocenný, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, jsou ve vlastnictví státu (16). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl do roku 2025 konsolidovat 60 % až 70 % výroby oceli přibližně do deseti velkých podniků (17). Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (18). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (19). Vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, a vzhledem k existenci řady malých a středních podniků činných v tomto odvětví nebylo možné určit přesný poměr výrobců oceli v soukromém a státním vlastnictví. V každém případě šetření ukázalo, že nejméně jeden výrobce sudů keg je ve vlastnictví státu, jmenovitě společnost Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(38)

Konkrétně v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, tedy v odvětví oceli, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády. Zatímco nominálně je podle odhadů počet státních podniků a soukromých společností téměř rovnocenný, čtyři z pěti čínských výrobců oceli, kteří figurují mezi deseti největšími světovými výrobci oceli, jsou ve vlastnictví státu (16). Zároveň zatímco na deset největších výrobců připadalo v roce 2016 jen asi 36 % celkové výroby tohoto výrobního odvětví, čínská vláda si v uvedeném roce vytyčila cíl do roku 2025 konsolidovat 60 % až 70 % výroby oceli přibližně do deseti velkých podniků (17). Tento záměr čínská vláda zopakovala v dubnu 2019, kdy oznámila vydání pokynů ke konsolidaci ocelářského průmyslu (18). Taková konsolidace může znamenat nucené fúze ziskových soukromých společností se státními podniky, jež dosahují podprůměrných výsledků (19). Vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, a vzhledem k existenci řady malých a středních podniků činných v tomto odvětví nebylo možné určit přesný poměr výrobců oceli v soukromém a státním vlastnictví. V každém případě šetření ukázalo, že nejméně jeden výrobce sudů keg je ve vlastnictví státu, jmenovitě společnost Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd.

16

17

18

19

| (39) | Přestože však pro výrobek, který je předmětem šetření, nemusí být k dispozici konkrétní informace, představuje toto odvětví pododvětví ocelářského průmyslu, a zjištění týkající se odvětví oceli se proto považují za ukazatele situace i u výrobku, který je předmětem šetření. Nejnovější čínské politické dokumenty týkající se odvětví oceli potvrzují, že čínská vláda přikládá tomuto odvětví stále velký význam, včetně záměru zasahovat do tohoto odvětví s cílem formovat je v souladu s vládní politikou. Příkladem toho je návrh hlavního stanoviska ministerstva průmyslu a informačních technologií týkajícího se podpory kvalitního rozvoje ocelářského průmyslu, který vyzývá k dalšímu upevnění průmyslové základny a výraznému zlepšení úrovně modernizace průmyslového řetězce (20), nebo 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, podle něhož se toto odvětví bude „držet kombinace vedoucího postavení na trhu a vládní podpory“ a bude „kultivovat skupinu předních společností s vedoucím postavením v oblasti ekologie a klíčovou konkurenceschopností“ (21). Podobné příklady záměru čínských úřadů dohlížet na rozvoj tohoto odvětví a řídit jej lze pozorovat i na úrovni provincií, například v Šan-tungu, který nejenže předpokládá „budování ekologie ocelářského průmyslu [...], zřizování výrobních parků, rozšíření průmyslového řetězce a vytváření oborových klastrů“, ale přeje si, aby byl ocelářský průmysl „ukázkou transformace a modernizace [...] v naší provincii, a dokonce i v celé zemi“ (22). |
| --- | --- |

(39)

Přestože však pro výrobek, který je předmětem šetření, nemusí být k dispozici konkrétní informace, představuje toto odvětví pododvětví ocelářského průmyslu, a zjištění týkající se odvětví oceli se proto považují za ukazatele situace i u výrobku, který je předmětem šetření. Nejnovější čínské politické dokumenty týkající se odvětví oceli potvrzují, že čínská vláda přikládá tomuto odvětví stále velký význam, včetně záměru zasahovat do tohoto odvětví s cílem formovat je v souladu s vládní politikou. Příkladem toho je návrh hlavního stanoviska ministerstva průmyslu a informačních technologií týkajícího se podpory kvalitního rozvoje ocelářského průmyslu, který vyzývá k dalšímu upevnění průmyslové základny a výraznému zlepšení úrovně modernizace průmyslového řetězce (20), nebo 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, podle něhož se toto odvětví bude „držet kombinace vedoucího postavení na trhu a vládní podpory“ a bude „kultivovat skupinu předních společností s vedoucím postavením v oblasti ekologie a klíčovou konkurenceschopností“ (21). Podobné příklady záměru čínských úřadů dohlížet na rozvoj tohoto odvětví a řídit jej lze pozorovat i na úrovni provincií, například v Šan-tungu, který nejenže předpokládá „budování ekologie ocelářského průmyslu [...], zřizování výrobních parků, rozšíření průmyslového řetězce a vytváření oborových klastrů“, ale přeje si, aby byl ocelářský průmysl „ukázkou transformace a modernizace [...] v naší provincii, a dokonce i v celé zemi“ (22).

20

21

22

| (40) | Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a kvůli tomu, že většina výrobců sudů keg jsou malé a střední podniky, nebylo možné systematicky zjistit existenci osobních vazeb mezi výrobci výrobku, který je předmětem šetření, a Komunistickou stranou Číny. Šetření nicméně ukázalo, že vedení skupiny Shandong Gold Group, státem vlastněného podniku a majoritního akcionáře společnosti Penglai Jinfu Stainless Steel Products, má na Komunistickou stranou Číny úzké vazby: předseda představenstva společnosti Shandong Gold Group je také tajemníkem stranického výboru a jako zástupce se zúčastnil 20. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny a ředitel a výkonný ředitel skupiny Shandong Gold Group je také náměstkem tajemníka stranického výboru. |
| --- | --- |

(40)

Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a kvůli tomu, že většina výrobců sudů keg jsou malé a střední podniky, nebylo možné systematicky zjistit existenci osobních vazeb mezi výrobci výrobku, který je předmětem šetření, a Komunistickou stranou Číny. Šetření nicméně ukázalo, že vedení skupiny Shandong Gold Group, státem vlastněného podniku a majoritního akcionáře společnosti Penglai Jinfu Stainless Steel Products, má na Komunistickou stranou Číny úzké vazby: předseda představenstva společnosti Shandong Gold Group je také tajemníkem stranického výboru a jako zástupce se zúčastnil 20. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny a ředitel a výkonný ředitel skupiny Shandong Gold Group je také náměstkem tajemníka stranického výboru.

| (41) | Jelikož výrobek, který je předmětem šetření, představuje pododvětví ocelářského průmyslu, jsou dostupné informace týkající se výrobců oceli relevantní i pro výrobek, který je předmětem šetření. V širší kategorii odvětví oceli existuje množství důkazů o osobních vazbách mezi výrobci oceli a Komunistickou stranou Číny. Jako příklad lze uvést skutečnost, že předseda představenstva společnosti Baowu je současně tajemníkem stranického výboru, přičemž generální ředitel je zástupcem tajemníka stranického výboru (23). Obdobně zastává funkci tajemníka stranického výboru předseda představenstva společnosti Baosteel, zatímco výkonným ředitelem je zástupce tajemníka stranického výboru (24). Obecněji řečeno, s ohledem na všeobecnou platnost právních předpisů o přítomnosti Komunistické strany Číny ve firmách nelze předpokládat, že by schopnost čínské vlády zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách byla v případě výrobku, který je předmětem šetření, jiná než v odvětví oceli obecně. |
| --- | --- |

(41)

Jelikož výrobek, který je předmětem šetření, představuje pododvětví ocelářského průmyslu, jsou dostupné informace týkající se výrobců oceli relevantní i pro výrobek, který je předmětem šetření. V širší kategorii odvětví oceli existuje množství důkazů o osobních vazbách mezi výrobci oceli a Komunistickou stranou Číny. Jako příklad lze uvést skutečnost, že předseda představenstva společnosti Baowu je současně tajemníkem stranického výboru, přičemž generální ředitel je zástupcem tajemníka stranického výboru (23). Obdobně zastává funkci tajemníka stranického výboru předseda představenstva společnosti Baosteel, zatímco výkonným ředitelem je zástupce tajemníka stranického výboru (24). Obecněji řečeno, s ohledem na všeobecnou platnost právních předpisů o přítomnosti Komunistické strany Číny ve firmách nelze předpokládat, že by schopnost čínské vlády zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách byla v případě výrobku, který je předmětem šetření, jiná než v odvětví oceli obecně.

23

24

| (42) | Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví oceli podléhají politickému dohledu a pokynům. Vzhledem k tomu, že čínská vláda při tomto šetření nespolupracovala a výrobci sudů keg jsou převážně malé a střední podniky, bylo obtížné stanovit přesný rozsah budování strany v podnicích z odvětví sudů keg. Šetření nicméně ukázalo, že skupina Shandong Gold Group (majoritní akcionář společnosti Penglai Jinfu Stainless Steel Products) aktivně podporuje činnosti v rámci budování strany. Úloha stranického výboru společnosti byla popsána takto: „Musíme se pevně chopit velké příležitosti, kterou nabízí ústřední vláda, výbor strany provincie Šan-tung a vláda provincie, jež podporují státní podniky při rychlejším budování podniků světové úrovně, sledování strategických cílů, udržování strategického zaměření, posilování strategického provádění a dodržování celkového nastavení obecných cílů, průběžných cílů a ročních cílů, dodržování kombinace strategického plánování a taktické propagace“ a dále „neochvějně a komplexně zajišťovat činnost strany, plně provádět obecné požadavky budování strany v nové éře a poskytovat silnou záruku vysoce kvalitního rozvoje. Je nezbytné všestranně posilovat politickou strukturu strany, důsledně dodržovat politickou kázeň a politická pravidla, efektivně zlepšovat politický úsudek, politické chápání a politickou realizaci stranických organizací na všech úrovních, jakož i členů a kádrů strany, a vždy udržovat vysoký stupeň jednotnosti s ústředním výborem strany se soudruhem Si Ťin-pchingem v čele, zavést „čtyři vědomí“, posílit „čtyři sebejistoty“ a dosáhnout „dvou záruk“ (25).“ |
| --- | --- |

(42)

Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví oceli podléhají politickému dohledu a pokynům. Vzhledem k tomu, že čínská vláda při tomto šetření nespolupracovala a výrobci sudů keg jsou převážně malé a střední podniky, bylo obtížné stanovit přesný rozsah budování strany v podnicích z odvětví sudů keg. Šetření nicméně ukázalo, že skupina Shandong Gold Group (majoritní akcionář společnosti Penglai Jinfu Stainless Steel Products) aktivně podporuje činnosti v rámci budování strany. Úloha stranického výboru společnosti byla popsána takto: „Musíme se pevně chopit velké příležitosti, kterou nabízí ústřední vláda, výbor strany provincie Šan-tung a vláda provincie, jež podporují státní podniky při rychlejším budování podniků světové úrovně, sledování strategických cílů, udržování strategického zaměření, posilování strategického provádění a dodržování celkového nastavení obecných cílů, průběžných cílů a ročních cílů, dodržování kombinace strategického plánování a taktické propagace“ a dále „neochvějně a komplexně zajišťovat činnost strany, plně provádět obecné požadavky budování strany v nové éře a poskytovat silnou záruku vysoce kvalitního rozvoje. Je nezbytné všestranně posilovat politickou strukturu strany, důsledně dodržovat politickou kázeň a politická pravidla, efektivně zlepšovat politický úsudek, politické chápání a politickou realizaci stranických organizací na všech úrovních, jakož i členů a kádrů strany, a vždy udržovat vysoký stupeň jednotnosti s ústředním výborem strany se soudruhem Si Ťin-pchingem v čele, zavést „čtyři vědomí“, posílit „čtyři sebejistoty“ a dosáhnout „dvou záruk“ (25).“

25

| (43) | Kromě toho jsou v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. Ačkoli během šetření nebylo možné určit konkrétní politické dokumenty, jimiž by se konkrétně rozvoj odvětví sudů keg jako takového řídil, má toto odvětví prospěch z vládních pokynů a zásahů týkajících se odvětví oceli, vzhledem k tomu, že výrobek, který je předmětem šetření, představuje jedno z jeho pododvětví. |
| --- | --- |

(43)

Kromě toho jsou v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. Ačkoli během šetření nebylo možné určit konkrétní politické dokumenty, jimiž by se konkrétně rozvoj odvětví sudů keg jako takového řídil, má toto odvětví prospěch z vládních pokynů a zásahů týkajících se odvětví oceli, vzhledem k tomu, že výrobek, který je předmětem šetření, představuje jedno z jeho pododvětví.

| (44) | Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (26). To potvrzují četné plány, směrnice a další dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na státní, regionální a obecní úrovni. Podle 14. pětiletého plánu přijatého v březnu 2021 vyčlenila čínská vláda ocelářský průmysl pro transformaci a modernizaci, jakož i pro optimalizaci a restrukturalizaci (27). |
| --- | --- |

(44)

Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (26). To potvrzují četné plány, směrnice a další dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na státní, regionální a obecní úrovni. Podle 14. pětiletého plánu přijatého v březnu 2021 vyčlenila čínská vláda ocelářský průmysl pro transformaci a modernizaci, jakož i pro optimalizaci a restrukturalizaci (27).

26

27

| (45) | Také 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, který se týká i ocelářského průmyslu, uvádí toto odvětví jako „základ reálné ekonomiky“ a „klíčové odvětví, které formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny“ a stanoví řadu cílů a pracovních metod, které by řídily rozvoj ocelářského sektoru v období 2021–2025, jako je modernizace technologie, zlepšení struktury sektoru (v neposlední řadě pomocí další koncentrace podniků) nebo digitální transformace (28). |
| --- | --- |

(45)

Také 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, který se týká i ocelářského průmyslu, uvádí toto odvětví jako „základ reálné ekonomiky“ a „klíčové odvětví, které formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny“ a stanoví řadu cílů a pracovních metod, které by řídily rozvoj ocelářského sektoru v období 2021–2025, jako je modernizace technologie, zlepšení struktury sektoru (v neposlední řadě pomocí další koncentrace podniků) nebo digitální transformace (28).

28

| (46) | Uvedený 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin obsahuje i některé konkrétní cíle v oblasti rozvoje odvětví oceli. Bod 3 oddílu IV dokumentu obsahuje tato ustanovení: „Optimalizace organizační struktury: učinit hlavní podniky většími a silnějšími. Držet se kombinace vedoucího postavení na trhu a podpory vlády, odstraňovat překážky meziregionálních fúzí a reorganizací, odstraňovat omezení, jako je segmentace trhu a regionální blokády, koordinovat a řešit hlavní problémy, s nimiž se podniky setkávají při meziregionálních fúzích a reorganizacích, podporovat podniky, aby urychlily meziregionální a mezivlastnické fúze a reorganizace a zvýšit míru koncentrace odvětví, rozvíjet mezinárodní obchod. V ..., ocelářství, ... a dalších průmyslových odvětvích vybudovat skupinu předních podniků v průmyslovém řetězci s ekologickým vedením a zásadní konkurenceschopností“. |
| --- | --- |

(46)

Uvedený 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin obsahuje i některé konkrétní cíle v oblasti rozvoje odvětví oceli. Bod 3 oddílu IV dokumentu obsahuje tato ustanovení: „Optimalizace organizační struktury: učinit hlavní podniky většími a silnějšími. Držet se kombinace vedoucího postavení na trhu a podpory vlády, odstraňovat překážky meziregionálních fúzí a reorganizací, odstraňovat omezení, jako je segmentace trhu a regionální blokády, koordinovat a řešit hlavní problémy, s nimiž se podniky setkávají při meziregionálních fúzích a reorganizacích, podporovat podniky, aby urychlily meziregionální a mezivlastnické fúze a reorganizace a zvýšit míru koncentrace odvětví, rozvíjet mezinárodní obchod. V ..., ocelářství, ... a dalších průmyslových odvětvích vybudovat skupinu předních podniků v průmyslovém řetězci s ekologickým vedením a zásadní konkurenceschopností“.

| (47) | Výše uvedené pětileté plány na centrální úrovni se pak promítají do pětiletých plánů provincií a/nebo měst nebo plánů provádějících pětileté plány. Jako příklad lze uvést prováděcí plán provincie Chenan pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu v rámci 14. pětiletého plánu, který obsahuje ustanovení týkající se: bod 2 odst. 1: důsledné kontroly celkové výrobní kapacity; bod 2 odst. 2: zrychlení a podpory fúzí a akvizic; bod 2 odst. 3: výstavby charakteristických základen výroby oceli (29). |
| --- | --- |

(47)

Výše uvedené pětileté plány na centrální úrovni se pak promítají do pětiletých plánů provincií a/nebo měst nebo plánů provádějících pětileté plány. Jako příklad lze uvést prováděcí plán provincie Chenan pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu v rámci 14. pětiletého plánu, který obsahuje ustanovení týkající se: bod 2 odst. 1: důsledné kontroly celkové výrobní kapacity; bod 2 odst. 2: zrychlení a podpory fúzí a akvizic; bod 2 odst. 3: výstavby charakteristických základen výroby oceli (29).

29

| (48) | Kromě 14. pětiletého plánu je ocelářský průmysl důsledně regulován i v dalších politických dokumentech. Například Che-pej, největší provincie s výrobou oceli v Číně, vydala tříletý akční plán rozvoje klastrů v řetězci ocelářského průmyslu 2020–2022 (uplatňovaný během období šetření). Uvedený dokument reguluje ocelářský průmysl takto: „Dodržovat strukturální úpravy a zdůrazňovat diverzifikaci výrobků. Neochvějně prosazovat strukturální úpravy a optimalizaci uspořádání železářského a ocelářského průmyslu, podporovat společnou reorganizaci, transformaci a modernizaci podniků a všestranně podporovat rozvoj železářského a ocelářského průmyslu směrem k velkým podnikům, modernizaci technického vybavení, diverzifikaci výrobních procesů a diverzifikaci navazujících výrobků.“ Kromě toho plán stanoví konkrétní cíle pro strukturu ocelářských podniků v provincii: „Soustavně podporovat rozvoj skupin. Urychlit reformu smíšeného vlastnictví státem vlastněných podniků, zaměřit se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých železářských a ocelářských podniků a usilovat o vytvoření jedné až dvou velkých skupin světové úrovně, tří až pěti velkých skupin s určitým vnitrostátním vlivem podniky jako pilířů a osmi až deseti nových, vynikajících a specifických skupin podniků.“ |
| --- | --- |

(48)

Kromě 14. pětiletého plánu je ocelářský průmysl důsledně regulován i v dalších politických dokumentech. Například Che-pej, největší provincie s výrobou oceli v Číně, vydala tříletý akční plán rozvoje klastrů v řetězci ocelářského průmyslu 2020–2022 (uplatňovaný během období šetření). Uvedený dokument reguluje ocelářský průmysl takto: „Dodržovat strukturální úpravy a zdůrazňovat diverzifikaci výrobků. Neochvějně prosazovat strukturální úpravy a optimalizaci uspořádání železářského a ocelářského průmyslu, podporovat společnou reorganizaci, transformaci a modernizaci podniků a všestranně podporovat rozvoj železářského a ocelářského průmyslu směrem k velkým podnikům, modernizaci technického vybavení, diverzifikaci výrobních procesů a diverzifikaci navazujících výrobků.“ Kromě toho plán stanoví konkrétní cíle pro strukturu ocelářských podniků v provincii: „Soustavně podporovat rozvoj skupin. Urychlit reformu smíšeného vlastnictví státem vlastněných podniků, zaměřit se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých železářských a ocelářských podniků a usilovat o vytvoření jedné až dvou velkých skupin světové úrovně, tří až pěti velkých skupin s určitým vnitrostátním vlivem podniky jako pilířů a osmi až deseti nových, vynikajících a specifických skupin podniků.“

| (49) | A konečně také plán počítá se státní podporou pro zlepšení globální konkurenceschopnosti ocelářských podniků se sídlem v Che-pej: „Vhodným způsobem zajistit relevantní a diverzifikovaný rozvoj. Podporovat železářské a ocelářské podniky, aby rozvíjely strategická vznikající průmyslová odvětví, jako je nová generace informačních technologií, špičkové vybavení a nové materiály, a urychlit rozvoj moderních odvětví služeb, jako je moderní logistika, finanční služby, elektronický obchod atd. Povzbuzovat způsobilé železářské a ocelářské podniky ve vývoji směrem k hloubkovému zpracování, například v oblasti automobilů a mechanických dílů, ocelových drátů, ocelových lan, svařovacích elektrod atd. Posílit mezinárodní spolupráci v oblasti výrobních kapacit, podporovat železářské a ocelářské podniky k účasti na fúzích a reorganizacích zahraničních železářských a ocelářských podniků prostřednictvím více kanálů a vést konkurenční železářské a ocelářské podniky v provincii k investicím a výstavbě továren v zahraničí.“ (30) |
| --- | --- |

(49)

A konečně také plán počítá se státní podporou pro zlepšení globální konkurenceschopnosti ocelářských podniků se sídlem v Che-pej: „Vhodným způsobem zajistit relevantní a diverzifikovaný rozvoj. Podporovat železářské a ocelářské podniky, aby rozvíjely strategická vznikající průmyslová odvětví, jako je nová generace informačních technologií, špičkové vybavení a nové materiály, a urychlit rozvoj moderních odvětví služeb, jako je moderní logistika, finanční služby, elektronický obchod atd. Povzbuzovat způsobilé železářské a ocelářské podniky ve vývoji směrem k hloubkovému zpracování, například v oblasti automobilů a mechanických dílů, ocelových drátů, ocelových lan, svařovacích elektrod atd. Posílit mezinárodní spolupráci v oblasti výrobních kapacit, podporovat železářské a ocelářské podniky k účasti na fúzích a reorganizacích zahraničních železářských a ocelářských podniků prostřednictvím více kanálů a vést konkurenční železářské a ocelářské podniky v provincii k investicím a výstavbě továren v zahraničí.“ (30)

30

| (50) | Kromě toho Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2019) (31) uvádí výrobu oceli mezi podporovanými odvětvími. |
| --- | --- |

(50)

Kromě toho Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2019) (31) uvádí výrobu oceli mezi podporovanými odvětvími.

31

| (51) | Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavní suroviny používané k výrobě výrobku, který je předmětem šetření. Taková opatření brání volnému fungování tržních sil. |
| --- | --- |

(51)

Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavní suroviny používané k výrobě výrobku, který je předmětem šetření. Taková opatření brání volnému fungování tržních sil.

| (52) | Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví sudů keg podle 33. bodu odůvodnění výše neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem šetření. |
| --- | --- |

(52)

Stávající šetření neodhalilo žádný důkaz o tom, že by diskriminační uplatňování nebo nedostatečné vymáhání práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví sudů keg podle 33. bodu odůvodnění výše neovlivňovalo výrobce výrobku, který je předmětem šetření.

| (53) | Odvětví sudů keg je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem šetření, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (pokud má přístup ke vstupům od společností, na něž se vztahuje stejný pracovněprávní systém v Číně) (32). |
| --- | --- |

(53)

Odvětví sudů keg je rovněž dotčeno zkresleními mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem šetření, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (pokud má přístup ke vstupům od společností, na něž se vztahuje stejný pracovněprávní systém v Číně) (32).

32

| (54) | Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví výrobku, který je předmětem šetření, není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno také výše v 33. bodě odůvodnění. Významné zásahy vlády do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(54)

Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví výrobku, který je předmětem šetření, není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno také výše v 33. bodě odůvodnění. Významné zásahy vlády do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

| (55) | A konečně Komise připomněla, že pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci sudů keg tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru / při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(55)

A konečně Komise připomněla, že pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci sudů keg tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru / při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (56) | V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny sudů keg ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale ovlivněny jsou navíc i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože na tvorbu jejich cen mají vliv významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I a II zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé Číně. To například znamená, že vstup, který byl vyroben v Číně díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. |
| --- | --- |

(56)

V důsledku toho nejen že není vhodné použít domácí prodejní ceny sudů keg ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale ovlivněny jsou navíc i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože na tvorbu jejich cen mají vliv významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I a II zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé Číně. To například znamená, že vstup, který byl vyroben v Číně díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále.

| (57) | Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(57)

Čínská vláda ani vyvážející výrobci neuvedli v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

| (58) | Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci ze strany čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak je popsáno v následujícím oddíle. |
| --- | --- |

(58)

Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem šetření, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k nespolupráci ze strany čínské vlády dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak je popsáno v následujícím oddíle.

3.2.1.1.   Reprezentativní země

Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (59) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (33), |
| --- | --- | --- |

(59)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně. Komise pro tento účel použila země s hrubým národním důchodem na obyvatele, který je podle databáze Světové banky podobný jako v Číně (33),

33

| — | výroba výrobku, který je předmětem šetření, v této zemi, |
| --- | --- |

—

výroba výrobku, který je předmětem šetření, v této zemi,

| — | dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

—

dostupnost relevantních veřejných údajů v reprezentativní zemi.

| — | Je-li reprezentativních třetích zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

Je-li reprezentativních třetích zemí více, dostala případně přednost země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (60) | Jak je vysvětleno ve 26. a 27. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty: první poznámku o výrobních faktorech ze dne 20. července 2022 a druhou poznámku o výrobních faktorech ze dne 19. září 2022. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž se zakládají příslušná kritéria. Ve druhé poznámce o výrobních faktorech Komise informovala zúčastněné strany o svém záměru považovat v tomto případě za vhodnou reprezentativní zemi Brazílii, pokud by byla potvrzena existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(60)

Jak je vysvětleno ve 26. a 27. bodě odůvodnění, Komise zveřejnila dvě poznámky ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty: první poznámku o výrobních faktorech ze dne 20. července 2022 a druhou poznámku o výrobních faktorech ze dne 19. září 2022. Tyto poznámky popisovaly skutečnosti a důkazy, na nichž se zakládají příslušná kritéria. Ve druhé poznámce o výrobních faktorech Komise informovala zúčastněné strany o svém záměru považovat v tomto případě za vhodnou reprezentativní zemi Brazílii, pokud by byla potvrzena existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně a výroba výrobku, který je předmětem šetření

Úroveň hospodářského rozvoje podobná jako v Číně a výroba výrobku, který je předmětem šetření

| (61) | V první poznámce o výrobních faktorech určila Komise Brazílii, Mexiko a Rusko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni Číny, tj. všechny byly Světovou bankou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu, přičemž je známo, že se v nich vyrábí výrobek, který je předmětem šetření. K zemím uvedeným v této poznámce nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(61)

V první poznámce o výrobních faktorech určila Komise Brazílii, Mexiko a Rusko jako země, které Světová banka považuje za země s úrovní hospodářského rozvoje obdobnou úrovni Číny, tj. všechny byly Světovou bankou zařazeny do kategorie zemí s „vyššími středními příjmy“ na základě hrubého národního důchodu, přičemž je známo, že se v nich vyrábí výrobek, který je předmětem šetření. K zemím uvedeným v této poznámce nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (62) | Ve druhé poznámce Komise uvedla, že u jedné ze zemí určených jako země, kde se vyrábí výrobek, který je předmětem šetření, a sice v Mexiku, výrobce sudů keg ukončil výrobu před obdobím šetření a v databázi Orbis nebyly k dispozici žádné údaje po roce 2017 (34). Mexiko proto již nebylo považováno za možnou reprezentativní zemi pro toto šetření. |
| --- | --- |

(62)

Ve druhé poznámce Komise uvedla, že u jedné ze zemí určených jako země, kde se vyrábí výrobek, který je předmětem šetření, a sice v Mexiku, výrobce sudů keg ukončil výrobu před obdobím šetření a v databázi Orbis nebyly k dispozici žádné údaje po roce 2017 (34). Mexiko proto již nebylo považováno za možnou reprezentativní zemi pro toto šetření.

34

Dostupnost příslušných veřejných údajů v reprezentativní zemi

Dostupnost příslušných veřejných údajů v reprezentativní zemi

| (63) | Ve druhé poznámce Komise uvedla, že jediný výrobce sudů keg v Rusku určený v první poznámce nedosáhl přiměřené částky zisku ani v roce 2021, ani v roce 2020. |
| --- | --- |

(63)

Ve druhé poznámce Komise uvedla, že jediný výrobce sudů keg v Rusku určený v první poznámce nedosáhl přiměřené částky zisku ani v roce 2021, ani v roce 2020.

| (64) | Ve druhé poznámce Komise uvedla, že má k dispozici údaje, které uvádějí přiměřenou částku zisku ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení jen pro jednoho výrobce v Brazílii, KHS Industria de Maquinas LTDA a jen za rok 2020. Za rok 2021 dosud nebyly k dispozici aktualizované finanční údaje. |
| --- | --- |

(64)

Ve druhé poznámce Komise uvedla, že má k dispozici údaje, které uvádějí přiměřenou částku zisku ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení jen pro jednoho výrobce v Brazílii, KHS Industria de Maquinas LTDA a jen za rok 2020. Za rok 2021 dosud nebyly k dispozici aktualizované finanční údaje.

| (65) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise v druhé poznámce informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít ke stanovení nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty pro výpočet běžné hodnoty jako vhodnou reprezentativní zemi Brazílii a společnost KHS Industria de Maquinas LTDA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Brazílie jako reprezentativní země a společnosti KHS Industria de Maquinas LTDA jako výrobce v reprezentativní zemi vyjádřily. |
| --- | --- |

(65)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise v druhé poznámce informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít ke stanovení nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty pro výpočet běžné hodnoty jako vhodnou reprezentativní zemi Brazílii a společnost KHS Industria de Maquinas LTDA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Brazílie jako reprezentativní země a společnosti KHS Industria de Maquinas LTDA jako výrobce v reprezentativní zemi vyjádřily.

| (66) | V návaznosti na druhou poznámku byly obdrženy připomínky od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kteří argumentovali takto:






  (a) | Výrobce KHS Industria de Maquinas LTDA v Brazílii navrhovaný ve druhé poznámce o zdrojích pro stanovení běžné hodnoty nebyl vhodný, neboť se specializuje na konstruování a výrobu zařízení pro opětovné plnění nebo příslušenství, spíše než na výrobu sudů keg. |
| --- | --- | --- |

(66)

V návaznosti na druhou poznámku byly obdrženy připomínky od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kteří argumentovali takto:

(a)

Výrobce KHS Industria de Maquinas LTDA v Brazílii navrhovaný ve druhé poznámce o zdrojích pro stanovení běžné hodnoty nebyl vhodný, neboť se specializuje na konstruování a výrobu zařízení pro opětovné plnění nebo příslušenství, spíše než na výrobu sudů keg.

| (b) | Existence narušení trhu v Brazílii (antidumpingová cla na ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli pocházející z Číny, vývozní kvóty na ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli vůči Spojeným státům a dovozní cla na dovoz plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli pocházejících z Indonésie, Belgie, Finska, Jihoafrické republiky, Číny a Německa) zkreslila brazilský trh plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli (HS721933), a proto byla hodnota tohoto nejdůležitějšího výrobního faktoru v Brazílii nespolehlivá. |
| --- | --- |

(b)

Existence narušení trhu v Brazílii (antidumpingová cla na ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli pocházející z Číny, vývozní kvóty na ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli vůči Spojeným státům a dovozní cla na dovoz plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli pocházejících z Indonésie, Belgie, Finska, Jihoafrické republiky, Číny a Německa) zkreslila brazilský trh plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli (HS721933), a proto byla hodnota tohoto nejdůležitějšího výrobního faktoru v Brazílii nespolehlivá.

| (c) | Brazílie uplatňovala vyšší dovozní clo než mnoho jiných zemí na tři hlavní suroviny (ocel, jehly a hrdlo). Brazilský místní trh tak byl více protekcionistický než ostatní trhy. |
| --- | --- |

(c)

Brazílie uplatňovala vyšší dovozní clo než mnoho jiných zemí na tři hlavní suroviny (ocel, jehly a hrdlo). Brazilský místní trh tak byl více protekcionistický než ostatní trhy.

| (d) | Část dovozu hlavních výrobních faktorů sudů keg do Brazílie byla dovážena z Číny (37 % ocelových plochých válcovaných výrobků, 50 % jehel a 54 % hrdel), tržní ceny těchto výrobních faktorů v Brazílii byly tudíž také poznamenány zkreslujícími cenami. |
| --- | --- |

(d)

Část dovozu hlavních výrobních faktorů sudů keg do Brazílie byla dovážena z Číny (37 % ocelových plochých válcovaných výrobků, 50 % jehel a 54 % hrdel), tržní ceny těchto výrobních faktorů v Brazílii byly tudíž také poznamenány zkreslujícími cenami.

| (67) | V důsledku toho strany tvrdily, že spolehlivost údajů z trhu v Brazílii pro účely stanovení nezkreslené tržní hodnoty těchto výrobních faktorů je sporná. |
| --- | --- |

(67)

V důsledku toho strany tvrdily, že spolehlivost údajů z trhu v Brazílii pro účely stanovení nezkreslené tržní hodnoty těchto výrobních faktorů je sporná.

| (68) | Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku navrhli jako vhodnou reprezentativní zemi Malajsii, protože má úroveň hospodářského rozvoje podobnou Číně, jakkoli v Malajsii nebyl žádný výrobce sudů keg. |
| --- | --- |

(68)

Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku navrhli jako vhodnou reprezentativní zemi Malajsii, protože má úroveň hospodářského rozvoje podobnou Číně, jakkoli v Malajsii nebyl žádný výrobce sudů keg.

| (69) | Malajsii však nebylo možné považovat za potenciální reprezentativní zemi, jelikož, jak samy strany uznaly, v Malajsii se sudy keg nevyráběly. |
| --- | --- |

(69)

Malajsii však nebylo možné považovat za potenciální reprezentativní zemi, jelikož, jak samy strany uznaly, v Malajsii se sudy keg nevyráběly.

| (70) | Komise dále přezkoumala důkazy (35) o pravděpodobném narušení trhu plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli (HS721933) v Brazílii. Existence tržních antidumpingových cel na ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli pocházející z Číny není relevantní, neboť dovoz z Číny je při stanovení referenční ceny suroviny vyloučen. Vývozní kvóty na ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli vůči Spojeným státům patrně neomezují dovoz ze Spojených států, protože ty jsou stále třetím největším vývozcem tohoto výrobku do Brazílie (po Číně a Indonésii). Navíc jsou dovozní ceny plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli do Brazílie ze Spojených států mírně vyšší než ceny u dovozu z deseti největších dovážejících zemí s výjimkou Číny (16,3 EUR/kg, resp. 14,5 EUR/kg plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli). S ohledem na tyto skutečnosti Komise odmítla argument, že brazilský trh plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli (HS721933) je narušen v důsledku antidumpingových cel vůči Číně a vývozních kvót vůči Spojeným státům. |
| --- | --- |

(70)

Komise dále přezkoumala důkazy (35) o pravděpodobném narušení trhu plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli (HS721933) v Brazílii. Existence tržních antidumpingových cel na ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli pocházející z Číny není relevantní, neboť dovoz z Číny je při stanovení referenční ceny suroviny vyloučen. Vývozní kvóty na ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli vůči Spojeným státům patrně neomezují dovoz ze Spojených států, protože ty jsou stále třetím největším vývozcem tohoto výrobku do Brazílie (po Číně a Indonésii). Navíc jsou dovozní ceny plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli do Brazílie ze Spojených států mírně vyšší než ceny u dovozu z deseti největších dovážejících zemí s výjimkou Číny (16,3 EUR/kg, resp. 14,5 EUR/kg plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli). S ohledem na tyto skutečnosti Komise odmítla argument, že brazilský trh plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli (HS721933) je narušen v důsledku antidumpingových cel vůči Číně a vývozních kvót vůči Spojeným státům.

35

| (71) | Pokud jde o výši dovozních cel na tři hlavní suroviny, Komise konstatovala, že nezkreslené hodnoty použité pro výpočet běžné hodnoty berou v úvahu dovozní cla, protože představují zástupný ukazatel pro cenu na domácím trhu možných reprezentativních zemí. Abstraktní srovnání příslušných úrovní dovozních cel na suroviny proto v zásadě není relevantním faktorem pro srovnání vhodnosti reprezentativních zemí. V každém případě Komise poznamenala, že výše dovozních cel je pouze jedním z prvků pro posouzení, zda je určitý trh otevřený nebo chráněný, a strana nepředložila žádné další konkrétní důkazy, které by prokázaly, že tomu tak u dotčených surovin bylo v případě Brazílie. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(71)

Pokud jde o výši dovozních cel na tři hlavní suroviny, Komise konstatovala, že nezkreslené hodnoty použité pro výpočet běžné hodnoty berou v úvahu dovozní cla, protože představují zástupný ukazatel pro cenu na domácím trhu možných reprezentativních zemí. Abstraktní srovnání příslušných úrovní dovozních cel na suroviny proto v zásadě není relevantním faktorem pro srovnání vhodnosti reprezentativních zemí. V každém případě Komise poznamenala, že výše dovozních cel je pouze jedním z prvků pro posouzení, zda je určitý trh otevřený nebo chráněný, a strana nepředložila žádné další konkrétní důkazy, které by prokázaly, že tomu tak u dotčených surovin bylo v případě Brazílie. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (72) | Pokud jde o dovoz hlavních surovin z Číny, Komise rovněž porovnala Brazílii a Rusko, dvě potenciální reprezentativní země, kde byla potvrzena výroba sudů keg. Analýza údajů o dovozu ukázala, že dovoz hlavního výrobního faktoru, svitku nerezavějící oceli (HS721933), který představuje více než 50 % nákladů na výrobu sudů keg, z Číny do Ruska byl vyšší než dovoz do Brazílie (60 % svitků nerezavějící oceli bylo do Ruska dovezeno z Číny, zatímco v případě Brazílie byl podíl mnohem nižší (37 %). Kromě toho dovoz jehel z Číny do Ruska, který představuje více než 20 % nákladů na výrobu sudů keg, byl také vyšší než dovoz do Brazílie (68 %, resp. 50 %). S ohledem na váhu těchto dvou hlavních surovin (svitku nerezavějící oceli a jehly) ve výrobních nákladech na sudy keg by jen tyto rozdíly v objemu dovozu z Číny narušily kvalitu údajů o nezkreslených hodnotách v Rusku více než v Brazílii. S ohledem na to nebylo Rusko považováno za vhodnou reprezentativní zemi ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(72)

Pokud jde o dovoz hlavních surovin z Číny, Komise rovněž porovnala Brazílii a Rusko, dvě potenciální reprezentativní země, kde byla potvrzena výroba sudů keg. Analýza údajů o dovozu ukázala, že dovoz hlavního výrobního faktoru, svitku nerezavějící oceli (HS721933), který představuje více než 50 % nákladů na výrobu sudů keg, z Číny do Ruska byl vyšší než dovoz do Brazílie (60 % svitků nerezavějící oceli bylo do Ruska dovezeno z Číny, zatímco v případě Brazílie byl podíl mnohem nižší (37 %). Kromě toho dovoz jehel z Číny do Ruska, který představuje více než 20 % nákladů na výrobu sudů keg, byl také vyšší než dovoz do Brazílie (68 %, resp. 50 %). S ohledem na váhu těchto dvou hlavních surovin (svitku nerezavějící oceli a jehly) ve výrobních nákladech na sudy keg by jen tyto rozdíly v objemu dovozu z Číny narušily kvalitu údajů o nezkreslených hodnotách v Rusku více než v Brazílii. S ohledem na to nebylo Rusko považováno za vhodnou reprezentativní zemi ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (73) | Komise rovněž přezkoumala důkazy o společnosti KHS Industria de Maquinas LTDA v Brazílii a potvrdila, že společnost se více než na výrobu sudů keg specializuje na konstruování a výrobu plnicí technologie a systému pro stáčení piva, opětovné plnění nebo příslušenství do sudů keg. Nemohla tedy být nadále považována za výrobce sudů keg. |
| --- | --- |

(73)

Komise rovněž přezkoumala důkazy o společnosti KHS Industria de Maquinas LTDA v Brazílii a potvrdila, že společnost se více než na výrobu sudů keg specializuje na konstruování a výrobu plnicí technologie a systému pro stáčení piva, opětovné plnění nebo příslušenství do sudů keg. Nemohla tedy být nadále považována za výrobce sudů keg.

| (74) | Komise v první poznámce ve skutečnosti určila dva další výrobce sudů keg. Nemohla však najít odpovídající finanční údaje pro žádného ze zbývajících určených výrobců sudů keg v Brazílii. Vzhledem k neexistenci vhodné referenční hodnoty pro stanovení přiměřených prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u výrobku, který je předmětem šetření, v Brazílii, jediné zbývající reprezentativní zemi, kde byla potvrzena výroba sudů keg, a tudíž i dostupnost hlavních surovin, se Komise předběžně domnívala, že za těchto okolností by mohly být vhodné údaje společností v odvětví vyrábějícím podobný výrobek. Hledala proto údaje o výrobcích podobného sortimentu jako sudy keg, konkrétně o výrobcích podobných z hlediska použité suroviny, formy a účelu konečného výrobku. Výzkum byl založen na kódech NACE (36). V databázi Orbis (37) byly s kódem NACE 2592 (drobné kovové obaly) k dispozici údaje od pěti společností, které vyrábějí kovové plechovky, obalové výrobky a nádoby pro potravinářský průmysl, a výrobky vyráběné těmito společnostmi bylo možné považovat za podobné sudům keg z hlediska použité suroviny, formy a účelu konečného výrobku. Kromě toho byli v databázi Orbis dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku v Číně rovněž registrováni pod stejným kódem NACE 2592 jako výrobci kovových plechovek, obalových výrobků a nádob pro potravinářský průmysl. A konečně, z těchto pěti výrobců kovových plechovek, obalových výrobků a nádob v Brazílii pouze jeden z nich, Metalurgica Mococa SA (38), měl finanční údaje za období šetření. |
| --- | --- |

(74)

Komise v první poznámce ve skutečnosti určila dva další výrobce sudů keg. Nemohla však najít odpovídající finanční údaje pro žádného ze zbývajících určených výrobců sudů keg v Brazílii. Vzhledem k neexistenci vhodné referenční hodnoty pro stanovení přiměřených prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u výrobku, který je předmětem šetření, v Brazílii, jediné zbývající reprezentativní zemi, kde byla potvrzena výroba sudů keg, a tudíž i dostupnost hlavních surovin, se Komise předběžně domnívala, že za těchto okolností by mohly být vhodné údaje společností v odvětví vyrábějícím podobný výrobek. Hledala proto údaje o výrobcích podobného sortimentu jako sudy keg, konkrétně o výrobcích podobných z hlediska použité suroviny, formy a účelu konečného výrobku. Výzkum byl založen na kódech NACE (36). V databázi Orbis (37) byly s kódem NACE 2592 (drobné kovové obaly) k dispozici údaje od pěti společností, které vyrábějí kovové plechovky, obalové výrobky a nádoby pro potravinářský průmysl, a výrobky vyráběné těmito společnostmi bylo možné považovat za podobné sudům keg z hlediska použité suroviny, formy a účelu konečného výrobku. Kromě toho byli v databázi Orbis dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku v Číně rovněž registrováni pod stejným kódem NACE 2592 jako výrobci kovových plechovek, obalových výrobků a nádob pro potravinářský průmysl. A konečně, z těchto pěti výrobců kovových plechovek, obalových výrobků a nádob v Brazílii pouze jeden z nich, Metalurgica Mococa SA (38), měl finanční údaje za období šetření.

36

37

38

| (75) | Na základě analýzy dostupných údajů se Komise rozhodla použít Brazílii v prozatímní fázi šetření jako vhodnou reprezentativní zemi a použít finanční údaje jedné společnosti, Metalurgica Mococa SA, pro stanovení početně zjištěné běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Na základě analýzy dostupných údajů se Komise rozhodla použít Brazílii v prozatímní fázi šetření jako vhodnou reprezentativní zemi a použít finanční údaje jedné společnosti, Metalurgica Mococa SA, pro stanovení početně zjištěné běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

Úroveň sociální a environmentální ochrany

Úroveň sociální a environmentální ochrany

| (76) | Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Mexiko je jedinou vhodnou reprezentativní zemí, která je k dispozici, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(76)

Poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Mexiko je jedinou vhodnou reprezentativní zemí, která je k dispozici, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

Závěr

Závěr

| (77) | S ohledem na výše uvedenou analýzu splnila Brazílie kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(77)

S ohledem na výše uvedenou analýzu splnila Brazílie kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohla být považována za vhodnou reprezentativní zemi.

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (78) | V první poznámce Komise uvedla výrobní činitele, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě výrobku, který je předmětem šetření, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení veřejně dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních činitelů uvedených v této poznámce. |
| --- | --- |

(78)

V první poznámce Komise uvedla výrobní činitele, jako jsou materiály, energie a pracovní síla, které vyvážející výrobci používají k výrobě výrobku, který je předmětem šetření, a vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek a navržení veřejně dostupných informací o nezkreslených hodnotách u každého z výrobních činitelů uvedených v této poznámce.

| (79) | Následně Komise ve druhé poznámce uvedla, že za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije ke zjištění nezkreslených nákladů většiny výrobních faktorů, zejména surovin, databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). Dále Komise uvedla, že pro stanovení nezkreslených nákladů na práci použije údaje MPO (39) a pro elektřinu výzkum celosvětových cen elektřiny (40). |
| --- | --- |

(79)

Následně Komise ve druhé poznámce uvedla, že za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení použije ke zjištění nezkreslených nákladů většiny výrobních faktorů, zejména surovin, databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“). Dále Komise uvedla, že pro stanovení nezkreslených nákladů na práci použije údaje MPO (39) a pro elektřinu výzkum celosvětových cen elektřiny (40).

39

40

| (80) | Ve druhé poznámce Komise rovněž informovala zúčastněné strany, že vzhledem k zanedbatelné váze některých surovin v celkových výrobních nákladech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly tyto zanedbatelné položky sdruženy jako „spotřební materiál“. Komise vypočítala procentní podíl spotřebního materiálu na celkových nákladech na suroviny a uplatnila jej na přepočtené náklady na suroviny při použití zjištěných nezkreslených referenčních hodnot v příslušné reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(80)

Ve druhé poznámce Komise rovněž informovala zúčastněné strany, že vzhledem k zanedbatelné váze některých surovin v celkových výrobních nákladech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly tyto zanedbatelné položky sdruženy jako „spotřební materiál“. Komise vypočítala procentní podíl spotřebního materiálu na celkových nákladech na suroviny a uplatnila jej na přepočtené náklady na suroviny při použití zjištěných nezkreslených referenčních hodnot v příslušné reprezentativní zemi.

Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

3.2.1.2.   Výrobní faktory

| (81) | S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během dálkových křížových kontrol byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

  Tabulka 1


  Výrobní faktory sudů keg









  Výrobní faktor | Zbožový kód | Nezkreslená hodnota |
| --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Svitek nerezavějící oceli | 721933 | 16,73 CNY/Kg |
| Jehla | 84819090 | 387,18 CNY/Kg |
| Hrdlo | 73269090 | 100,27 CNY/Kg |
| Šrot | 720421 | 8,86 CNY/Kg |
| Pracovní síla |
| Mzdy ve výrobním sektoru | neuvedeno | 29,20 CNY/hod. |
| Energie |
| Elektřina | neuvedeno | 0,7475 CNY/kWh |

(81)

S ohledem na všechny informace předložené zúčastněnými stranami a shromážděné během dálkových křížových kontrol byly za účelem stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení určeny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktory sudů keg

Výrobní faktory sudů keg

Výrobní faktor

Výrobní faktor

Zbožový kód

Zbožový kód

Nezkreslená hodnota

Nezkreslená hodnota

Suroviny

Suroviny

Svitek nerezavějící oceli

721933

16,73 CNY/Kg

Jehla

84819090

387,18 CNY/Kg

Hrdlo

73269090

100,27 CNY/Kg

Šrot

720421

8,86 CNY/Kg

Pracovní síla

Pracovní síla

Mzdy ve výrobním sektoru

neuvedeno

29,20 CNY/hod.

Energie

Energie

Elektřina

neuvedeno

0,7475 CNY/kWh

Suroviny

Suroviny

| (82) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou Číny a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (41). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny do reprezentativní země, neboť v 58. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivňují vývozní ceny. Po vyloučení dovozu do reprezentativní země z Číny a zemí bez tržního hospodářství Komise zjistila, že dovoz hlavních surovin z jiných třetích zemí zůstal reprezentativní. |
| --- | --- |

(82)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byly připočteny dovozní cla a náklady na dopravu. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou Číny a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (41). Komise se rozhodla vyloučit dovoz z Číny do reprezentativní země, neboť v 58. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v Číně. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivňují vývozní ceny. Po vyloučení dovozu do reprezentativní země z Číny a zemí bez tržního hospodářství Komise zjistila, že dovoz hlavních surovin z jiných třetích zemí zůstal reprezentativní.

41

| (83) | Po druhé poznámce vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že správný kód HS pro jehly, který by měl být použit ke stanovení nezkreslené hodnoty této suroviny, je HS848180, nikoli HS848190. Vyvážející výrobci tvrdili, že kód HS848180 označuje kohouty, ventily a podobná zařízení pro potrubí, kotle, nádrže, vany nebo podobné výrobky, zatímco kód HS848190 odkazuje na jejich části. Vývozci zařazení do vzorku tvrdili, že jehla je druh ventilu sám o sobě spíše než jeho část. Vzhledem k tomu, že měrnou jednotkou pro tento kód je v brazilské nomenklatuře kus/položka, odráží odpovídajícím způsobem skutečný způsob, jakým je tento materiál pořizován a jak jsou tvořeny ceny. Tento kód navíc používají také dodavatelé jehel při vývozu z EU. Správnou klasifikací pro jehly je tudíž kód HS848180. |
| --- | --- |

(83)

Po druhé poznámce vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že správný kód HS pro jehly, který by měl být použit ke stanovení nezkreslené hodnoty této suroviny, je HS848180, nikoli HS848190. Vyvážející výrobci tvrdili, že kód HS848180 označuje kohouty, ventily a podobná zařízení pro potrubí, kotle, nádrže, vany nebo podobné výrobky, zatímco kód HS848190 odkazuje na jejich části. Vývozci zařazení do vzorku tvrdili, že jehla je druh ventilu sám o sobě spíše než jeho část. Vzhledem k tomu, že měrnou jednotkou pro tento kód je v brazilské nomenklatuře kus/položka, odráží odpovídajícím způsobem skutečný způsob, jakým je tento materiál pořizován a jak jsou tvořeny ceny. Tento kód navíc používají také dodavatelé jehel při vývozu z EU. Správnou klasifikací pro jehly je tudíž kód HS848180.

| (84) | Komise objasnila, že položka HS 8481 mimo jiné také zahrnuje „plynem poháněné výčepní jednotky pro barové pulty, složené zejména z jednoho nebo více ručně ovládaných výčepních kohoutů napájených tlakem oxidu uhličitého vedeného do sudů s pivem“. Jehla sudu keg je určena k udržování stlačeného plynu (oxidu uhličitého) v sudu keg a pro vypouštění karbonizované kapaliny zajišťující upravený průtok. Tuto funkci plní především mechanismus obsažený v těle jehly sudu keg s ventilem (nebo dvěma ventily v závislosti na modelu). Jehlu lze proto považovat za součást plynem poháněných jednotek pro výčep piva spadajících do působnosti položky HS 8481 a měla by být zařazena pod kód KN 848190. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku dále předložil svou dovozní dokumentaci jehel, která uváděla dovoz jehel pod kódem HS848190. Celkově polovina spolupracujících vyvážejících výrobců uvedla, že pro jehly se má používat kód HS848190. Požadavek stran na použití kódu HS848180 byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(84)

Komise objasnila, že položka HS 8481 mimo jiné také zahrnuje „plynem poháněné výčepní jednotky pro barové pulty, složené zejména z jednoho nebo více ručně ovládaných výčepních kohoutů napájených tlakem oxidu uhličitého vedeného do sudů s pivem“. Jehla sudu keg je určena k udržování stlačeného plynu (oxidu uhličitého) v sudu keg a pro vypouštění karbonizované kapaliny zajišťující upravený průtok. Tuto funkci plní především mechanismus obsažený v těle jehly sudu keg s ventilem (nebo dvěma ventily v závislosti na modelu). Jehlu lze proto považovat za součást plynem poháněných jednotek pro výčep piva spadajících do působnosti položky HS 8481 a měla by být zařazena pod kód KN 848190. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku dále předložil svou dovozní dokumentaci jehel, která uváděla dovoz jehel pod kódem HS848190. Celkově polovina spolupracujících vyvážejících výrobců uvedla, že pro jehly se má používat kód HS848190. Požadavek stran na použití kódu HS848180 byl proto zamítnut.

| (85) | Údaje o dovozu jehel do Brazílie byly klasifikovány podle dvou příslušných rozšířených kódů: 84819010 (části aerosolových ventilů, spotřebiče do koupelen atd.) a 84819090 (části vodovodních kohoutů, ostatní zařízení pro kanalizace atd.). Kód 84819090 byl zvolen z toho důvodu, že jehly nejsou součástí aerosolových ventilů. |
| --- | --- |

(85)

Údaje o dovozu jehel do Brazílie byly klasifikovány podle dvou příslušných rozšířených kódů: 84819010 (části aerosolových ventilů, spotřebiče do koupelen atd.) a 84819090 (části vodovodních kohoutů, ostatní zařízení pro kanalizace atd.). Kód 84819090 byl zvolen z toho důvodu, že jehly nejsou součástí aerosolových ventilů.

| (86) | U malého počtu výrobních faktorů představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období šetření jednotlivě zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Protože hodnota použitá pro tyto výrobní faktory neměla významný dopad na výpočty dumpingového rozpětí bez ohledu na použitý zdroj, Komise rozhodla zařadit tyto náklady do spotřebního materiálu, jak je vysvětleno v 80. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(86)

U malého počtu výrobních faktorů představovaly skutečné náklady spolupracujících vyvážejících výrobců v období šetření jednotlivě zanedbatelný podíl celkových nákladů na suroviny. Protože hodnota použitá pro tyto výrobní faktory neměla významný dopad na výpočty dumpingového rozpětí bez ohledu na použitý zdroj, Komise rozhodla zařadit tyto náklady do spotřebního materiálu, jak je vysvětleno v 80. bodě odůvodnění.

| (87) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, Komise uplatnila příslušné dovozní clo v reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(87)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, Komise uplatnila příslušné dovozní clo v reprezentativní zemi.

| (88) | Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny, a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání k bráně závodu společnosti. |
| --- | --- |

(88)

Aby Komise dospěla k nezkresleným nákladům na dopravu, vyjádřila náklady na dopravu, které vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci při dodávkách surovin, jako procentní podíl na skutečných nákladech na tyto suroviny, a poté uplatnila stejný procentní podíl na nezkreslené náklady na stejné suroviny. Komise měla za to, že v rámci tohoto šetření lze poměr mezi surovinami vyvážejícího výrobce a vykázanými náklady na dopravu opodstatněně použít jako ukazatel pro odhad nezkreslených dopravních nákladů na suroviny při dodání k bráně závodu společnosti.

Pracovní síla

Pracovní síla

| (89) | Ke stanovení mezd v Brazílii Komise použila statistiky MOP (42). Statistiky organizace MOP poskytly údaje o měsíčních mzdách pracovníků ve výrobním sektoru a průměrné týdenní pracovní době (43) v Brazílii v roce 2021. K měsíční mzdě byly připočteny dodatečné mzdové náklady, které nese zaměstnavatel, zjištěné z veřejně dostupných zdrojů (44). |
| --- | --- |

(89)

Ke stanovení mezd v Brazílii Komise použila statistiky MOP (42). Statistiky organizace MOP poskytly údaje o měsíčních mzdách pracovníků ve výrobním sektoru a průměrné týdenní pracovní době (43) v Brazílii v roce 2021. K měsíční mzdě byly připočteny dodatečné mzdové náklady, které nese zaměstnavatel, zjištěné z veřejně dostupných zdrojů (44).

42

43

44

| (90) | Během dálkové křížové kontroly jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku Komise nenalezla záznam o skutečné pracovní době, pouze o standardní pracovní době. Vyvážející výrobce uvedl, že skutečná pracovní doba byla v průměru o 10 minut delší před odpracovanou směnou / odpracovaným dnem a po ní / po něm v souvislosti s příchodem do výrobních prostor a odchodem z nich. Komise proto prodloužila standardní pracovní dobu tohoto vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku o 20 minut na směnu/den. |
| --- | --- |

(90)

Během dálkové křížové kontroly jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku Komise nenalezla záznam o skutečné pracovní době, pouze o standardní pracovní době. Vyvážející výrobce uvedl, že skutečná pracovní doba byla v průměru o 10 minut delší před odpracovanou směnou / odpracovaným dnem a po ní / po něm v souvislosti s příchodem do výrobních prostor a odchodem z nich. Komise proto prodloužila standardní pracovní dobu tohoto vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku o 20 minut na směnu/den.

Elektřina

Elektřina

| (91) | Ve druhé poznámce Komise uvedla, že pro referenční úroveň týkající se elektřiny použije výzkum Global Electricity Prices (celosvětové ceny elektřiny) (45). Vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že by Komise měla použít údaje společnosti EDP Brasil (46), hlavního dodavatele elektřiny na místním trhu v Brazílii, které zohledňují různé sazby v době špičky a mimo špičku a příslušné ceny účtované v dané kategorii průmyslových spotřebitelů a jsou spolehlivým zdrojem pro referenční úroveň cen elektřiny. |
| --- | --- |

(91)

Ve druhé poznámce Komise uvedla, že pro referenční úroveň týkající se elektřiny použije výzkum Global Electricity Prices (celosvětové ceny elektřiny) (45). Vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že by Komise měla použít údaje společnosti EDP Brasil (46), hlavního dodavatele elektřiny na místním trhu v Brazílii, které zohledňují různé sazby v době špičky a mimo špičku a příslušné ceny účtované v dané kategorii průmyslových spotřebitelů a jsou spolehlivým zdrojem pro referenční úroveň cen elektřiny.

45

46

| (92) | Ministerstvo těžby a energetiky v Brazílii (Ministério de Minas e Energia) zveřejňuje každoroční zprávu o odvětví energetiky v Brazílii (47). Zpráva z roku 2021 zahrnuje průměrnou sazbu za elektřinu (48) všech hlavních dodavatelů elektřiny uplatňovanou pro průmyslové uživatele v Brazílii (49). Komise považovala tento zdroj za nejspolehlivější pro stanovení referenční úrovně cen elektřiny, protože zahrnoval průměrné sazby uplatňované všemi hlavními dodavateli elektřiny v Brazílii na rozdíl od zdroje údajů navrženého vyvážejícími výrobci, který se týkal jen jednoho dodavatele. Komise proto použila průměrnou sazbu na odběr elektřiny pro průmyslové uživatele zveřejněnou ve zprávě Ministerstva těžby a energetiky v Brazílii v roce 2021. |
| --- | --- |

(92)

Ministerstvo těžby a energetiky v Brazílii (Ministério de Minas e Energia) zveřejňuje každoroční zprávu o odvětví energetiky v Brazílii (47). Zpráva z roku 2021 zahrnuje průměrnou sazbu za elektřinu (48) všech hlavních dodavatelů elektřiny uplatňovanou pro průmyslové uživatele v Brazílii (49). Komise považovala tento zdroj za nejspolehlivější pro stanovení referenční úrovně cen elektřiny, protože zahrnoval průměrné sazby uplatňované všemi hlavními dodavateli elektřiny v Brazílii na rozdíl od zdroje údajů navrženého vyvážejícími výrobci, který se týkal jen jednoho dodavatele. Komise proto použila průměrnou sazbu na odběr elektřiny pro průmyslové uživatele zveřejněnou ve zprávě Ministerstva těžby a energetiky v Brazílii v roce 2021.

47

48

49

Náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady a zisk

Náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady a zisk

| (93) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních faktorů. |
| --- | --- |

(93)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „početně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba zjistit hodnotu nákladů na výrobní režii k pokrytí nákladů, které nejsou zahrnuty do výše uvedených výrobních faktorů.

| (94) | Výrobní režijní náklady, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(94)

Výrobní režijní náklady, které vznikly spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, byly vyjádřeny jako podíl výrobních nákladů skutečně vzniklých vyvážejícím výrobcům. Tento procentní podíl byl uplatněn na nezkreslené výrobní náklady.

| (95) | Pro zjištění nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk vycházela Komise z finančních údajů společnosti Metalurgica Mococa SA za rok 2021, zjištěných z databáze Orbis. |
| --- | --- |

(95)

Pro zjištění nezkreslené a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk vycházela Komise z finančních údajů společnosti Metalurgica Mococa SA za rok 2021, zjištěných z databáze Orbis.

Výpočet

Výpočet

| (96) | Na tomto základě Komise vypočítala běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(96)

Na tomto základě Komise vypočítala běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (97) | Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Komise uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů spolupracujících vyvážejících výrobců. Tyto míry spotřeby, které poskytli vyvážející výrobci, byly potvrzeny během křížových kontrol na dálku. Faktory použití vynásobila Komise nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, jak je popsáno v 82.–88. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(97)

Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Komise uplatnila nezkreslené jednotkové náklady na skutečnou spotřebu jednotlivých výrobních faktorů spolupracujících vyvážejících výrobců. Tyto míry spotřeby, které poskytli vyvážející výrobci, byly potvrzeny během křížových kontrol na dálku. Faktory použití vynásobila Komise nezkreslenými náklady na jednotku zjištěnými v reprezentativní zemi, jak je popsáno v 82.–88. bodě odůvodnění.

| (98) | Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise použila náklady na výrobní režii, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(98)

Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise použila náklady na výrobní režii, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění.

| (99) | Na výrobní náklady zjištěné způsobem popsaným v předchozím bodě odůvodnění použila Komise prodejní, režijní a správní náklady a zisk společnosti Metalurgica Mococa SA v Brazílii. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené výrobní náklady činily 8,5 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 24,4 %. |
| --- | --- |

(99)

Na výrobní náklady zjištěné způsobem popsaným v předchozím bodě odůvodnění použila Komise prodejní, režijní a správní náklady a zisk společnosti Metalurgica Mococa SA v Brazílii. Prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a použité na nezkreslené výrobní náklady činily 8,5 %. Zisk vyjádřený jako procentní podíl nákladů na prodané zboží a uplatněný na nezkreslené výrobní náklady činil 24,4 %.

| (100) | Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(100)

Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

3.2.2.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (101) | Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku vyvážel do Unie přímo nezávislým odběratelům. Druhý vyvážel přímo nezávislým odběratelům nebo prostřednictvím obchodní společnosti v Hongkongu, která není ve spojení. V tomto případě bylo zboží odesláno od vyvážejícího výrobce přímo nezávislému odběrateli v Unii, zatímco faktura byla vystavena obchodní společnosti v Hongkongu. |
| --- | --- |

(101)

Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku vyvážel do Unie přímo nezávislým odběratelům. Druhý vyvážel přímo nezávislým odběratelům nebo prostřednictvím obchodní společnosti v Hongkongu, která není ve spojení. V tomto případě bylo zboží odesláno od vyvážejícího výrobce přímo nezávislému odběrateli v Unii, zatímco faktura byla vystavena obchodní společnosti v Hongkongu.

| (102) | U vývozního prodeje dotčeného výrobku přímo nezávislým odběratelům v Unii byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena jako cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(102)

U vývozního prodeje dotčeného výrobku přímo nezávislým odběratelům v Unii byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena jako cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie.

| (103) | Pro prodej za účelem vývozu, který se uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti v Hongkongu, která není ve spojení, byla vývozní cena stanovena na základě ceny, za kterou byl vyvážený výrobek poprvé prodán této obchodní společnosti. Ačkoli Komise měla důkazy (přepravní doklady atd.), že toto zboží bylo odesláno od vyvážejícího výrobce přímo nezávislému odběrateli v Unii, prodejní cenu pro konečného zákazníka nebylo možné stanovit. Komise oslovila obchodní společnost v Hongkongu, avšak tato společnost nespolupracovala. Evropský konečný uživatel, který dotyčné sudy keg nakupuje, rovněž při šetření nespolupracoval. Prodejní cena pro konečného zákazníka v Unii proto nebyla v prozatímní fázi šetření k dispozici. |
| --- | --- |

(103)

Pro prodej za účelem vývozu, který se uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti v Hongkongu, která není ve spojení, byla vývozní cena stanovena na základě ceny, za kterou byl vyvážený výrobek poprvé prodán této obchodní společnosti. Ačkoli Komise měla důkazy (přepravní doklady atd.), že toto zboží bylo odesláno od vyvážejícího výrobce přímo nezávislému odběrateli v Unii, prodejní cenu pro konečného zákazníka nebylo možné stanovit. Komise oslovila obchodní společnost v Hongkongu, avšak tato společnost nespolupracovala. Evropský konečný uživatel, který dotyčné sudy keg nakupuje, rovněž při šetření nespolupracoval. Prodejní cena pro konečného zákazníka v Unii proto nebyla v prozatímní fázi šetření k dispozici.

3.2.3.   Porovnání

Porovnání

| (104) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku na základě ceny ze závodu podle typu výrobku. |
| --- | --- |

(104)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku na základě ceny ze závodu podle typu výrobku.

| (105) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Úpravy byly provedeny u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, nákladů na cla, nákladů na úvěry a na bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(105)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Úpravy byly provedeny u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku, nákladů na cla, nákladů na úvěry a na bankovní poplatky.

3.2.4.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (106) | U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(106)

U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (107) | Na tomto základě činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd. | 77,1  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 65,3  % |

(107)

Na tomto základě činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd.

77,1  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

65,3  %

| (108) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Dumpingové rozpětí tak bylo stanoveno na základě rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a to bez ohledu na rozpětí vyvážejících výrobců s nulovým či zanedbatelným dumpingovým rozpětím či na rozpětí stanovená v situaci uvedené v článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(108)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Dumpingové rozpětí tak bylo stanoveno na základě rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a to bez ohledu na rozpětí vyvážejících výrobců s nulovým či zanedbatelným dumpingovým rozpětím či na rozpětí stanovená v situaci uvedené v článku 18 základního nařízení.

| (109) | Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 72,1 %. |
| --- | --- |

(109)

Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 72,1 %.

| (110) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v Číně stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(110)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v Číně stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců.

| (111) | Komise se domnívala, že úroveň spolupráce byla v tomto případě nízká, protože spolupracující vyvážející výrobci představovali pouze asi 32 % odhadovaného celkového množství dovozu z Číny v období šetření. U všech ostatních vyvážejících výrobců v Číně proto Komise považovala za vhodné stanovit dumpingové rozpětí na základě reprezentativního typu výrobku s nejvyšším rozpětím vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce bylo tedy stanoveno na úrovni 91,0 %. |
| --- | --- |

(111)

Komise se domnívala, že úroveň spolupráce byla v tomto případě nízká, protože spolupracující vyvážející výrobci představovali pouze asi 32 % odhadovaného celkového množství dovozu z Číny v období šetření. U všech ostatních vyvážejících výrobců v Číně proto Komise považovala za vhodné stanovit dumpingové rozpětí na základě reprezentativního typu výrobku s nejvyšším rozpětím vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce bylo tedy stanoveno na úrovni 91,0 %.

| (112) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd. | 77,1  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 65,3  % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 72,1  % |
| Všechny ostatní společnosti | 91,0  % |

(112)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd.

77,1  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

65,3  %

Ostatní spolupracující společnosti

72,1  %

Všechny ostatní společnosti

91,0  %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (113) | Podle údajů, které měla Komise k dispozici, vyrábělo během období šetření obdobný výrobek v Unii osm výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(113)

Podle údajů, které měla Komise k dispozici, vyrábělo během období šetření obdobný výrobek v Unii osm výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (114) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 1 926 200 sudů keg. Komise stanovila tento číselný údaj na základě všech dostupných informací, které se týkají výrobního odvětví Unie, například odpovědí na makroekonomický dotazník poskytnutých žadatelem. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali přibližně 73 % hodnoty odhadu celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(114)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 1 926 200 sudů keg. Komise stanovila tento číselný údaj na základě všech dostupných informací, které se týkají výrobního odvětví Unie, například odpovědí na makroekonomický dotazník poskytnutých žadatelem. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali přibližně 73 % hodnoty odhadu celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (115) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii (v kusech) | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 3 477 583 | 2 554 726 | 1 861 260 | 1 192 884 |
| Index | 100 | 73 | 54 | 34 |
| Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník a celní statistiky (viz oddíl 4.3.1) |

(115)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii (v kusech)

Spotřeba v Unii (v kusech)

2018

2019

2020

Období šetření

Celková spotřeba v Unii

3 477 583

2 554 726

1 861 260

1 192 884

Index

Index

100

100

73

73

54

54

34

34

Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník a celní statistiky (viz oddíl 4.3.1)

Zdroj:

| (116) | Komise stanovila spotřebu sudů keg v Unii na základě objemu celkového prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a celkového dovozu z Číny. Metodika stanovení dovozu z Číny je podrobně vysvětlena v oddíle 4.3.1 níže. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie nebyl zohledněn, protože byl považován za zanedbatelný (viz 119. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(116)

Komise stanovila spotřebu sudů keg v Unii na základě objemu celkového prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a celkového dovozu z Číny. Metodika stanovení dovozu z Číny je podrobně vysvětlena v oddíle 4.3.1 níže. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie nebyl zohledněn, protože byl považován za zanedbatelný (viz 119. bod odůvodnění).

| (117) | Údaje o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly získány z odpovědi na dotazník poskytnuté žadatelem, která byla podrobena křížové kontrole s informacemi, jež poskytli ve svých odpovědích na dotazník výrobci v Unii zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(117)

Údaje o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly získány z odpovědi na dotazník poskytnuté žadatelem, která byla podrobena křížové kontrole s informacemi, jež poskytli ve svých odpovědích na dotazník výrobci v Unii zařazení do vzorku.

| (118) | Dotčený výrobek se do Unie dováží pod dvěma kódy KN (ex 7310 10 00 a ex 7310 29 90), podle objemu sudu keg. Sudy keg o objemu >= 50 litrů, ale <= 300 litrů spadají do kódu KN 7310 10 00, zatímco sudy keg s objemem < 50 l spadají do kódu KN 7310 29 90. Tyto dva kódy KN rovněž zahrnují širokou škálu jiných výrobků kromě výrobku, který je předmětem šetření (např. plechovky, plechové krabice, žlaby na krmivo pro hospodářská zvířata, kbelíky, hasicí přístroje, kanystry, nádoby a nádrže pro různá použití, láhve na vodu, ocelové sudy atd.), a tudíž stanovení dovozu výhradně na základě samotných kódů KN nebylo možné. |
| --- | --- |

(118)

Dotčený výrobek se do Unie dováží pod dvěma kódy KN (ex 7310 10 00 a ex 7310 29 90), podle objemu sudu keg. Sudy keg o objemu >= 50 litrů, ale <= 300 litrů spadají do kódu KN 7310 10 00, zatímco sudy keg s objemem < 50 l spadají do kódu KN 7310 29 90. Tyto dva kódy KN rovněž zahrnují širokou škálu jiných výrobků kromě výrobku, který je předmětem šetření (např. plechovky, plechové krabice, žlaby na krmivo pro hospodářská zvířata, kbelíky, hasicí přístroje, kanystry, nádoby a nádrže pro různá použití, láhve na vodu, ocelové sudy atd.), a tudíž stanovení dovozu výhradně na základě samotných kódů KN nebylo možné.

| (119) | Pokud jde o dovoz z jiných třetích zemí, podnět uvádí, že trh Unie zásobují sudy keg převážně výrobci v Unii a vývozci z Číny. Zkoumání údajů o dodavatelích poskytnutých třemi hlavními uživateli, které provedla Komise (viz dále 130. bod odůvodnění), ukázalo, že na trhu nejsou žádní další dodavatelé. Komise proto dospěla k závěru, že dovoz do Unie z jiných třetích zemí, pokud existuje, je zanedbatelný a neměl by žádný znatelný dopad na spotřebu Unie. |
| --- | --- |

(119)

Pokud jde o dovoz z jiných třetích zemí, podnět uvádí, že trh Unie zásobují sudy keg převážně výrobci v Unii a vývozci z Číny. Zkoumání údajů o dodavatelích poskytnutých třemi hlavními uživateli, které provedla Komise (viz dále 130. bod odůvodnění), ukázalo, že na trhu nejsou žádní další dodavatelé. Komise proto dospěla k závěru, že dovoz do Unie z jiných třetích zemí, pokud existuje, je zanedbatelný a neměl by žádný znatelný dopad na spotřebu Unie.

| (120) | Během posuzovaného období se spotřeba v Unii snížila o 66 %. Po počátečním poklesu o 27 % v roce 2019 následoval výraznější pokles v roce 2020 a v období šetření (2021). Tento pokles se shodoval s lety, kdy byla Unie nejvíce zasažena pandemií COVID-19, a lze jej připsat souvisejícím „omezením volného pohybu osob“, tedy opatřením, která zavedly vlády v celé Unii s cílem bojovat proti pandemii COVID-19. |
| --- | --- |

(120)

Během posuzovaného období se spotřeba v Unii snížila o 66 %. Po počátečním poklesu o 27 % v roce 2019 následoval výraznější pokles v roce 2020 a v období šetření (2021). Tento pokles se shodoval s lety, kdy byla Unie nejvíce zasažena pandemií COVID-19, a lze jej připsat souvisejícím „omezením volného pohybu osob“, tedy opatřením, která zavedly vlády v celé Unii s cílem bojovat proti pandemii COVID-19.

| (121) | Opatření týkající se onemocnění COVID-19 se dotkla zejména hotelů, restaurací a kaváren (dále jen „hotelové, restaurační a stravovací odvětví“). Hotelové, restaurační a stravovací odvětví nakupuje pivo a další nápoje od uživatelů, kterými jsou nejčastěji pivovary. Pivo se jim dodává v sudech keg, které jsou připojeny k výčepním zařízením, jimiž je pak nápoj čepován do sklenic a podáván zákazníkům hotelového, restauračního a stravovacího odvětví. |
| --- | --- |

(121)

Opatření týkající se onemocnění COVID-19 se dotkla zejména hotelů, restaurací a kaváren (dále jen „hotelové, restaurační a stravovací odvětví“). Hotelové, restaurační a stravovací odvětví nakupuje pivo a další nápoje od uživatelů, kterými jsou nejčastěji pivovary. Pivo se jim dodává v sudech keg, které jsou připojeny k výčepním zařízením, jimiž je pak nápoj čepován do sklenic a podáván zákazníkům hotelového, restauračního a stravovacího odvětví.

| (122) | Během roku 2020 a období šetření byla naprostá většina hotelového, restauračního a stravovacího odvětví v Unii nucena zkrátit pracovní dobu nebo omezit kapacitu či zůstat po delší dobu zcela uzavřena v souladu s vládními opatřeními, jež byla zavedena s cílem potlačit šíření pandemie COVID-19. Logickým důsledkem takového poklesu činnosti hotelového, restauračního a stravovacího odvětví a následného snížení poptávky po čepovaném pivu bylo snížení poptávky uživatelů po sudech keg, v nichž dodávají pivo svým zákazníkům v tomto odvětví. |
| --- | --- |

(122)

Během roku 2020 a období šetření byla naprostá většina hotelového, restauračního a stravovacího odvětví v Unii nucena zkrátit pracovní dobu nebo omezit kapacitu či zůstat po delší dobu zcela uzavřena v souladu s vládními opatřeními, jež byla zavedena s cílem potlačit šíření pandemie COVID-19. Logickým důsledkem takového poklesu činnosti hotelového, restauračního a stravovacího odvětví a následného snížení poptávky po čepovaném pivu bylo snížení poptávky uživatelů po sudech keg, v nichž dodávají pivo svým zákazníkům v tomto odvětví.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Metodika použitá k vyčíslení dovozu z dotčené země

Metodika použitá k vyčíslení dovozu z dotčené země

| (123) | V podnětu žadatel předložil metodiku pro stanovení dovozu z dotčené země. Tato metodika se opírala o žadatelovy znalosti trhu a odhadovala značný nárůst dovozu do Unie o 188 % během posuzovaného období, jak ukazuje tabulka 3 níže.

  Tabulka 3


  Prodej čínských sudů keg v Unii – odhad žadatele (v kusech) | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prostřednictvím nabídkových řízení | 107 148 | 482 315 | 898 664 | 630 438 |
| Prostřednictvím distributorů | 182 000 | 198 000 | 118 000 | 202 000 |
| Celkem | 289 148 | 680 315 | 1 016 664 | 832 438 |
| Index | 100 | 235 | 352 | 288 |
| Zdroj: oddíl 201 podnětu |

(123)

V podnětu žadatel předložil metodiku pro stanovení dovozu z dotčené země. Tato metodika se opírala o žadatelovy znalosti trhu a odhadovala značný nárůst dovozu do Unie o 188 % během posuzovaného období, jak ukazuje tabulka 3 níže.

Tabulka 3

Tabulka 3

Prodej čínských sudů keg v Unii – odhad žadatele (v kusech)

Prodej čínských sudů keg v Unii – odhad žadatele (v kusech)

2018

2019

2020

Období šetření

Prostřednictvím nabídkových řízení

107 148

482 315

898 664

630 438

Prostřednictvím distributorů

182 000

198 000

118 000

202 000

Celkem

289 148

680 315

1 016 664

832 438

Index

Index

100

100

235

235

352

352

288

288

Zdroj: oddíl 201 podnětu

Zdroj:

| (124) | Jak je vysvětleno v bodech 193–203 podnětu, výše uvedená metodika sestávala z tří hlavních prvků. Za prvé žadatel sečetl množství sudů keg poptávaných ve všech postupech přidělování zakázek (v podnětu označovaných jako „nabídková řízení“) pořádaných pěti největšími uživateli, tj. velkými pivovarnickými skupinami přítomnými na trhu Unie, jmenovitě: AB InBev, Asahi CEE, Carlsberg, Heineken a Molson Coors (dále jen „hlavní uživatelé“). Za druhé žadatel z těchto nabídkových řízeních odečetl svůj vlastní prodej, který uskutečnil na základě nabídek, které v těchto nabídkových řízeních podal, přičemž vycházel z předpokladu, že zbytek celkové dodávky požadované v každém nabídkovém řízení získali a dodali výrobci z Číny. Nakonec žadatel přičetl množství dovezená dovozci/prodejci, která odhadl na základě své znalosti trhu. |
| --- | --- |

(124)

Jak je vysvětleno v bodech 193–203 podnětu, výše uvedená metodika sestávala z tří hlavních prvků. Za prvé žadatel sečetl množství sudů keg poptávaných ve všech postupech přidělování zakázek (v podnětu označovaných jako „nabídková řízení“) pořádaných pěti největšími uživateli, tj. velkými pivovarnickými skupinami přítomnými na trhu Unie, jmenovitě: AB InBev, Asahi CEE, Carlsberg, Heineken a Molson Coors (dále jen „hlavní uživatelé“). Za druhé žadatel z těchto nabídkových řízeních odečetl svůj vlastní prodej, který uskutečnil na základě nabídek, které v těchto nabídkových řízeních podal, přičemž vycházel z předpokladu, že zbytek celkové dodávky požadované v každém nabídkovém řízení získali a dodali výrobci z Číny. Nakonec žadatel přičetl množství dovezená dovozci/prodejci, která odhadl na základě své znalosti trhu.

| (125) | Šetření ukázalo, že množství sudů keg, která hlavní uživatelé skutečně koupili po nabídkovém řízení, jen zřídkakdy odpovídají množstvím původně poptávaným prostřednictvím daného nabídkového řízení. I když se poměry u jednotlivých nabídkových řízení a mezi hlavními uživateli liší, v průměru největší uživatelé nakoupili méně než 60 % množství původně poptávaných prostřednictvím nabídkových řízení v posuzovaném období. Důvodem je zvláštní způsob fungování tohoto trhu, který souvisí zejména se způsoby činnosti a kroky uživatelů navazujícími na nabídkové řízení, jak je vysvětleno níže v oddíle 5.1, totiž že uživatelé zejména nebyli nijak smluvně vázáni k nákupu množství skutečně poptávaných v nabídkovém řízení. |
| --- | --- |

(125)

Šetření ukázalo, že množství sudů keg, která hlavní uživatelé skutečně koupili po nabídkovém řízení, jen zřídkakdy odpovídají množstvím původně poptávaným prostřednictvím daného nabídkového řízení. I když se poměry u jednotlivých nabídkových řízení a mezi hlavními uživateli liší, v průměru největší uživatelé nakoupili méně než 60 % množství původně poptávaných prostřednictvím nabídkových řízení v posuzovaném období. Důvodem je zvláštní způsob fungování tohoto trhu, který souvisí zejména se způsoby činnosti a kroky uživatelů navazujícími na nabídkové řízení, jak je vysvětleno níže v oddíle 5.1, totiž že uživatelé zejména nebyli nijak smluvně vázáni k nákupu množství skutečně poptávaných v nabídkovém řízení.

| (126) | Komise se proto snažila ověřit, zda byl tento odhad dovozu dotčeného výrobku do Unie podle podnětu přesný a v případě, že nikoli, odhadnout množství dovozu přesnějším způsobem. Za tímto účelem si vyžádala údaje o všech zásilkách s uvedenými dvěma kódy KN od celních orgánů šesti členských států EU s nejvyššími dovozy výše uvedených dvou kódů KN za posuzované období, a to buď z Číny, nebo z celého světa: Z Belgie, Česka, Francie, Německa, Nizozemska a Polska. Belgie, Francie, Německo a Nizozemsko patřily mezi pět zemí s největším dovozem v obou kategoriích, zatímco Polsko patřilo mezi pět členských států s nejvyšším objemem dovozu z Číny a Česká republika měla největší objem z hlediska dovozu ze zbývající části světa. Těchto šest členských států celkem představovalo 73 % dovozu EU z Číny a 66 % celosvětového dovozu v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(126)

Komise se proto snažila ověřit, zda byl tento odhad dovozu dotčeného výrobku do Unie podle podnětu přesný a v případě, že nikoli, odhadnout množství dovozu přesnějším způsobem. Za tímto účelem si vyžádala údaje o všech zásilkách s uvedenými dvěma kódy KN od celních orgánů šesti členských států EU s nejvyššími dovozy výše uvedených dvou kódů KN za posuzované období, a to buď z Číny, nebo z celého světa: Z Belgie, Česka, Francie, Německa, Nizozemska a Polska. Belgie, Francie, Německo a Nizozemsko patřily mezi pět zemí s největším dovozem v obou kategoriích, zatímco Polsko patřilo mezi pět členských států s nejvyšším objemem dovozu z Číny a Česká republika měla největší objem z hlediska dovozu ze zbývající části světa. Těchto šest členských států celkem představovalo 73 % dovozu EU z Číny a 66 % celosvětového dovozu v posuzovaném období.

| (127) | Komise analyzovala obdržené údaje a na základě popisu každé zásilky vypočítala nižší a vyšší hodnotu toho, co lze přiměřeně považovat za dovoz dotčeného výrobku do šesti členských států. Zejména zásilky, které byly popsány jako „(pivní) sudy keg“, byly agregovány tak, aby tvořily nižší číslo, zatímco ty, které měly popis odpovídající vlastnostem sudů keg, byly agregovány do vyššího čísla. V této souvislosti byly vyřazeny zásilky, které byly popsány jako něco jiného, např. žlaby na krmivo, kbelíky, plynové nádrže, kotle, plechovky, plechové krabice atd., nebo byly neslučitelné s vlastnostmi sudů keg. Ve většině případů by celní orgány neevidovaly jednotky (počet sudů keg) v každé zásilce, ale pouze hmotnost takové zásilky. V těchto případech Komise při výpočtu počtu sudů keg využívala přepočítací koeficient 1 sud keg = 10 kg (50). Výsledné vyšší a nižší hodnoty pro každý rok byly poté upraveny koeficientem 0,73, tj. procentem, které šest členských států představuje na celkovém dovozu dvou kódů KN z Číny do Unie, aby se vypočítal úplný údaj o dovezeném množství sudů keg z Číny do Unie. Výsledky této analýzy jsou uvedeny v tabulce 4 níže.

  Tabulka 4


  Dovoz do Unie na základě podrobných celních údajů










  Kusy sudů keg | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz sudů keg – nižší hodnota | 217 744 | 254 996 | 139 684 | 136 638 |
| Index | 100 | 117 | 64 | 63 |
| Dovoz sudů keg – vyšší hodnota | 602 010  (51) | 430 208 | 381 958 | 370 107 |
| Index | 100 | 77 | 68 | 66 |
| Zdroj: podrobné údaje o transakcích od celních orgánů Belgie, Česka, Francie, Německa, Nizozemska a Polska, upravené koeficientem 0,73 |

(127)

Komise analyzovala obdržené údaje a na základě popisu každé zásilky vypočítala nižší a vyšší hodnotu toho, co lze přiměřeně považovat za dovoz dotčeného výrobku do šesti členských států. Zejména zásilky, které byly popsány jako „(pivní) sudy keg“, byly agregovány tak, aby tvořily nižší číslo, zatímco ty, které měly popis odpovídající vlastnostem sudů keg, byly agregovány do vyššího čísla. V této souvislosti byly vyřazeny zásilky, které byly popsány jako něco jiného, např. žlaby na krmivo, kbelíky, plynové nádrže, kotle, plechovky, plechové krabice atd., nebo byly neslučitelné s vlastnostmi sudů keg. Ve většině případů by celní orgány neevidovaly jednotky (počet sudů keg) v každé zásilce, ale pouze hmotnost takové zásilky. V těchto případech Komise při výpočtu počtu sudů keg využívala přepočítací koeficient 1 sud keg = 10 kg (50). Výsledné vyšší a nižší hodnoty pro každý rok byly poté upraveny koeficientem 0,73, tj. procentem, které šest členských států představuje na celkovém dovozu dvou kódů KN z Číny do Unie, aby se vypočítal úplný údaj o dovezeném množství sudů keg z Číny do Unie. Výsledky této analýzy jsou uvedeny v tabulce 4 níže.

50

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovoz do Unie na základě podrobných celních údajů

Dovoz do Unie na základě podrobných celních údajů

Kusy sudů keg

2018

2019

2020

Období šetření

Dovoz sudů keg – nižší hodnota

217 744

254 996

139 684

136 638

Index

Index

100

100

117

117

64

64

63

63

Dovoz sudů keg – vyšší hodnota

602 010  (51)

51

430 208

381 958

370 107

Index

Index

100

100

77

77

68

68

66

66

Zdroj: podrobné údaje o transakcích od celních orgánů Belgie, Česka, Francie, Německa, Nizozemska a Polska, upravené koeficientem 0,73

Zdroj:

| (128) | Výše uvedené hodnoty potvrdily, že metodika použitá v podnětu nebyla k vyčíslení dovozu dotčeného výrobku do Unie nejvhodnější. |
| --- | --- |

(128)

Výše uvedené hodnoty potvrdily, že metodika použitá v podnětu nebyla k vyčíslení dovozu dotčeného výrobku do Unie nejvhodnější.

| (129) | Kromě toho se Komise obrátila na zbývající čtyři spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a požádala je o jejich údaje o prodeji za celé posuzované období. Všichni poskytli požadované neověřené údaje, které byly agregovány s ověřenými objemy prodeje, které ve svých odpovědích na dotazník deklarovali dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, což vedlo k objemům dovozu shrnutým v tabulce 5 níže.

  Tabulka 5


  Celkový objem vývozu deklarovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci zařazenými a nezařazenými do vzorku










  Kusy sudů keg | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem vývozu deklarovaný vyvážejícími výrobci zařazenými a nezařazenými do vzorku | [600 000 – 675 000 ] | [350 000 – 425 000 ] | [200 000 – 275 000 ] | [100 000 – 175 000 ] |
| Index | 100 | 58 | 36 | 20 |
| Zdroj: odpovědi vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník a neověřené údaje poskytnuté spolupracujícími vyvážejícími výrobci nezařazenými do vzorku v Číně |

(129)

Kromě toho se Komise obrátila na zbývající čtyři spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a požádala je o jejich údaje o prodeji za celé posuzované období. Všichni poskytli požadované neověřené údaje, které byly agregovány s ověřenými objemy prodeje, které ve svých odpovědích na dotazník deklarovali dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, což vedlo k objemům dovozu shrnutým v tabulce 5 níže.

Tabulka 5

Tabulka 5

Celkový objem vývozu deklarovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci zařazenými a nezařazenými do vzorku

Celkový objem vývozu deklarovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci zařazenými a nezařazenými do vzorku

Kusy sudů keg

2018

2019

2020

2021

Celkový objem vývozu deklarovaný vyvážejícími výrobci zařazenými a nezařazenými do vzorku

[600 000 – 675 000 ]

[350 000 – 425 000 ]

[200 000 – 275 000 ]

[100 000 – 175 000 ]

Index

Index

100

100

58

58

36

36

20

20

Zdroj: odpovědi vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník a neověřené údaje poskytnuté spolupracujícími vyvážejícími výrobci nezařazenými do vzorku v Číně

Zdroj:

| (130) | S ohledem na nesrovnalosti v dostupných údajích zveřejnila Komise dne 2. září 2022 poznámku ke spisu, v níž jsou uvedeny objemy dovozu shromážděné podle tabulek 4 a 5, jakož i jejich odlišné metodiky, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k nim vyjádřily. Komise se rovněž obrátila na hlavní uživatele navzdory jejich počáteční nespolupráci a požádala je o údaje o jejich dodavatelích a objemech nákupů, aby se pokusila ověřit údaje obdržené od vyvážejících výrobců uvedené v tabulce 5. Požadované údaje poskytli pouze tři z pěti hlavních uživatelů (viz níže v 136. bodě odůvodnění). Jediné připomínky k poznámce předložil žadatel dne 12. září 2022. |
| --- | --- |

(130)

S ohledem na nesrovnalosti v dostupných údajích zveřejnila Komise dne 2. září 2022 poznámku ke spisu, v níž jsou uvedeny objemy dovozu shromážděné podle tabulek 4 a 5, jakož i jejich odlišné metodiky, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k nim vyjádřily. Komise se rovněž obrátila na hlavní uživatele navzdory jejich počáteční nespolupráci a požádala je o údaje o jejich dodavatelích a objemech nákupů, aby se pokusila ověřit údaje obdržené od vyvážejících výrobců uvedené v tabulce 5. Požadované údaje poskytli pouze tři z pěti hlavních uživatelů (viz níže v 136. bodě odůvodnění). Jediné připomínky k poznámce předložil žadatel dne 12. září 2022.

| (131) | V prvním tvrzení žadatel uvedl, že v odhadu dovozu v tabulce 4 založeném na analýze celních údajů stále chybí podíl čínského dovozu. Odkazoval například na skutečnost, že chybějí statistiky dovozu do jiných členských států důležitých s ohledem na spotřebu piva a sudů keg, jako je Rumunsko a Španělsko, čímž došlo k podhodnocení celkových částek. |
| --- | --- |

(131)

V prvním tvrzení žadatel uvedl, že v odhadu dovozu v tabulce 4 založeném na analýze celních údajů stále chybí podíl čínského dovozu. Odkazoval například na skutečnost, že chybějí statistiky dovozu do jiných členských států důležitých s ohledem na spotřebu piva a sudů keg, jako je Rumunsko a Španělsko, čímž došlo k podhodnocení celkových částek.

| (132) | Za druhé žadatel tvrdil, že číselné údaje hlášené spolupracujícími vyvážejícími výrobci uvedené v tabulce 5 plně neodrážejí objemy dovezené do Unie během posuzovaného období z důvodu omezené spolupráce vyvážejících výrobců. Ve svém podání žadatel uvedl, že úroveň spolupráce vyvážejících výrobců činila pouze 28 %. |
| --- | --- |

(132)

Za druhé žadatel tvrdil, že číselné údaje hlášené spolupracujícími vyvážejícími výrobci uvedené v tabulce 5 plně neodrážejí objemy dovezené do Unie během posuzovaného období z důvodu omezené spolupráce vyvážejících výrobců. Ve svém podání žadatel uvedl, že úroveň spolupráce vyvážejících výrobců činila pouze 28 %.

| (133) | Za třetí žadatel tvrdil, že informace o spotřebě získané třemi hlavními uživateli poskytly pouze částečný obraz o spotřebě sudů keg v Unii, protože nebyly zohledněny malé a střední pivovary a spolupráce ze strany uživatelů byla omezená. |
| --- | --- |

(133)

Za třetí žadatel tvrdil, že informace o spotřebě získané třemi hlavními uživateli poskytly pouze částečný obraz o spotřebě sudů keg v Unii, protože nebyly zohledněny malé a střední pivovary a spolupráce ze strany uživatelů byla omezená.

| (134) | Komise pečlivě zvážila všechny tyto připomínky žadatele. Pokud jde o první tvrzení, i když byla ke stanovení zbývajícího dovozu ostatních členských států použita úprava statistik dovozu šesti členských států pomocí koeficientu 0,73, jak je vysvětleno ve 127. bodě odůvodnění, nelze v této fázi vyloučit, že skutečné objemy dovozu do jiných členských států, jako je Rumunsko a Španělsko, jsou podhodnoceny. |
| --- | --- |

(134)

Komise pečlivě zvážila všechny tyto připomínky žadatele. Pokud jde o první tvrzení, i když byla ke stanovení zbývajícího dovozu ostatních členských států použita úprava statistik dovozu šesti členských států pomocí koeficientu 0,73, jak je vysvětleno ve 127. bodě odůvodnění, nelze v této fázi vyloučit, že skutečné objemy dovozu do jiných členských států, jako je Rumunsko a Španělsko, jsou podhodnoceny.

| (135) | Pokud jde o druhé tvrzení, jak je vysvětleno ve 111. bodě odůvodnění, šetření prozatímně ukázalo, že úroveň spolupráce je nízká a spolupracující vyvážející výrobci představují 32 % dovozu sudů keg z Číny v období šetření. V této fázi šetření proto nelze vyloučit, že v Číně jsou kromě spolupracujících vývozců další vyvážející výrobci nebo vývozci, kteří v posuzovaném období prodávají do Unie. |
| --- | --- |

(135)

Pokud jde o druhé tvrzení, jak je vysvětleno ve 111. bodě odůvodnění, šetření prozatímně ukázalo, že úroveň spolupráce je nízká a spolupracující vyvážející výrobci představují 32 % dovozu sudů keg z Číny v období šetření. V této fázi šetření proto nelze vyloučit, že v Číně jsou kromě spolupracujících vývozců další vyvážející výrobci nebo vývozci, kteří v posuzovaném období prodávají do Unie.

| (136) | Pokud jde o třetí tvrzení a velmi nízkou spolupráci ze strany uživatelů, Komise poznamenala, že z pěti hlavních uživatelů, kteří představují přibližně 50 % uživatelského trhu, poskytli požadované údaje pouze tři uživatelé (společnosti AB InBev, Asahi a Molson Coors). Kromě toho pouze jeden z těchto tří uživatelů (AB InBev) nakupoval sudy keg od čínských dodavatelů. Kromě toho, jak je rovněž uvedeno níže v oddíle 5.1, zbývajících 50 % uživatelského trhu složených převážně z menších pivovarů při tomto šetření nespolupracovalo. |
| --- | --- |

(136)

Pokud jde o třetí tvrzení a velmi nízkou spolupráci ze strany uživatelů, Komise poznamenala, že z pěti hlavních uživatelů, kteří představují přibližně 50 % uživatelského trhu, poskytli požadované údaje pouze tři uživatelé (společnosti AB InBev, Asahi a Molson Coors). Kromě toho pouze jeden z těchto tří uživatelů (AB InBev) nakupoval sudy keg od čínských dodavatelů. Kromě toho, jak je rovněž uvedeno níže v oddíle 5.1, zbývajících 50 % uživatelského trhu složených převážně z menších pivovarů při tomto šetření nespolupracovalo.

| (137) | Na základě těchto připomínek a úvah Komise dále poznamenala, že nakoupené objemy nahlášené jediným spolupracujícím uživatelem, který získává sudy keg z Číny, jsou výrazně nižší než prodeje v Unii nahlášené příslušnými vyvážejícími výrobci. Kromě toho se Komise domnívala, že existují další vyvážející výrobci, kteří při šetření nespolupracovali, a že údaje předložené spolupracujícími vyvážejícími výrobci nezařazenými do vzorku nebyly ověřeny, protože tito výrobci nebyli zařazeni do vzorku. |
| --- | --- |

(137)

Na základě těchto připomínek a úvah Komise dále poznamenala, že nakoupené objemy nahlášené jediným spolupracujícím uživatelem, který získává sudy keg z Číny, jsou výrazně nižší než prodeje v Unii nahlášené příslušnými vyvážejícími výrobci. Kromě toho se Komise domnívala, že existují další vyvážející výrobci, kteří při šetření nespolupracovali, a že údaje předložené spolupracujícími vyvážejícími výrobci nezařazenými do vzorku nebyly ověřeny, protože tito výrobci nebyli zařazeni do vzorku.

| (138) | S ohledem na všechny tyto prvky a zejména protichůdné údaje získané od uživatelů a velmi nízké spolupráce ze strany vyvážejících výrobců a uživatelů, jejichž údaje o nákupech by byly nápomocny pro dvojitou kontrolu objemů nahlášených spolupracujícími vyvážejícími výrobci, Komise předběžně usoudila, že nejvhodnější metodika pro vyčíslení dovozu musí vycházet z oficiální dovozní statistiky uvedené v tabulce 4. Kromě toho vzhledem k připomínkám předloženým výrobním odvětvím, že i vyšší hodnota údajů založená na statistice je pravděpodobně podhodnocena, Komise předběžně usoudila, že pro výpočet úrovně dovozu na této prozatímní úrovni jsou nejvhodnější vyšší hodnoty získané ze statistiky. |
| --- | --- |

(138)

S ohledem na všechny tyto prvky a zejména protichůdné údaje získané od uživatelů a velmi nízké spolupráce ze strany vyvážejících výrobců a uživatelů, jejichž údaje o nákupech by byly nápomocny pro dvojitou kontrolu objemů nahlášených spolupracujícími vyvážejícími výrobci, Komise předběžně usoudila, že nejvhodnější metodika pro vyčíslení dovozu musí vycházet z oficiální dovozní statistiky uvedené v tabulce 4. Kromě toho vzhledem k připomínkám předloženým výrobním odvětvím, že i vyšší hodnota údajů založená na statistice je pravděpodobně podhodnocena, Komise předběžně usoudila, že pro výpočet úrovně dovozu na této prozatímní úrovni jsou nejvhodnější vyšší hodnoty získané ze statistiky.

| (139) | Aby získala další ujištění o vhodnosti této metodiky, Komise následně prozkoumala statistiky o dovozu sudů keg na úrovni kódu TARIC, které byly k dispozici od zahájení tohoto šetření v databázi Surveillance, aby zjistila, jak velký podíl tvoří dovoz sudů keg na celkovém dovozu výrobků obou příslušných kódů KN. Průměrný podíl dovozu výrobků na úrovni kódu TARIC (tj. dovoz sudů keg) na dovozu všech výrobků na úrovni příslušných kódů KN za období 13. května 2022 – 6. prosince 2022 byl v souladu s průměrným podílem dovozu sudů keg v rámci kódů KN, který Komise pro posuzované období stanovila. |
| --- | --- |

(139)

Aby získala další ujištění o vhodnosti této metodiky, Komise následně prozkoumala statistiky o dovozu sudů keg na úrovni kódu TARIC, které byly k dispozici od zahájení tohoto šetření v databázi Surveillance, aby zjistila, jak velký podíl tvoří dovoz sudů keg na celkovém dovozu výrobků obou příslušných kódů KN. Průměrný podíl dovozu výrobků na úrovni kódu TARIC (tj. dovoz sudů keg) na dovozu všech výrobků na úrovni příslušných kódů KN za období 13. května 2022 – 6. prosince 2022 byl v souladu s průměrným podílem dovozu sudů keg v rámci kódů KN, který Komise pro posuzované období stanovila.

| (140) | Aby dále ověřila vhodnost této metodiky, má Komise v úmyslu znovu kontaktovat hlavní dovozce uvedené v podnětu, aby dále upřesnila své posouzení objemů dovozu během posuzovaného období. Komise se bude rovněž snažit shromáždit po prozatímní fázi více informací o malých pivovarech. |
| --- | --- |

(140)

Aby dále ověřila vhodnost této metodiky, má Komise v úmyslu znovu kontaktovat hlavní dovozce uvedené v podnětu, aby dále upřesnila své posouzení objemů dovozu během posuzovaného období. Komise se bude rovněž snažit shromáždit po prozatímní fázi více informací o malých pivovarech.

| (141) | Kromě toho hodlá Komise shromáždit údaje z doby po zahájení šetření od spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a nezařazených do vzorku a porovnat je s přesnějšími oficiálními dovozními statistikami dostupnými pro období po zahájení šetření. Komise má rovněž v úmyslu ověřit údaje o dovozu spolupracujících výrobců nezařazených do vzorku a vyžádat si od celních orgánů Rumunska a Španělska podrobné celní údaje o příslušných kódech KN za účelem dalšího upřesnění skutečných údajů o dovozu. |
| --- | --- |

(141)

Kromě toho hodlá Komise shromáždit údaje z doby po zahájení šetření od spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a nezařazených do vzorku a porovnat je s přesnějšími oficiálními dovozními statistikami dostupnými pro období po zahájení šetření. Komise má rovněž v úmyslu ověřit údaje o dovozu spolupracujících výrobců nezařazených do vzorku a vyžádat si od celních orgánů Rumunska a Španělska podrobné celní údaje o příslušných kódech KN za účelem dalšího upřesnění skutečných údajů o dovozu.

4.3.2.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (142) | Jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1 výše, Komise stanovila objem dovozu na základě oficiálních celních statistik členských států. Podíl dovozu na trhu byl stanoven jako podíl celkového nahlášeného dovozu z Číny na celkové spotřebě v Unii (jak je stanovena v oddíle 4.2 výše). |
| --- | --- |

(142)

Jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1 výše, Komise stanovila objem dovozu na základě oficiálních celních statistik členských států. Podíl dovozu na trhu byl stanoven jako podíl celkového nahlášeného dovozu z Číny na celkové spotřebě v Unii (jak je stanovena v oddíle 4.2 výše).

| (143) | Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 6


  Objem dovozu (v kusech) a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z dotčené země (v kusech) | 602 010 | 430 208 | 381 958 | 370 107 |
| Index | 100 | 71 | 63 | 61 |
| Podíl na trhu | 17  % | 17  % | 21  % | 31  % |
| Index | 100 | 97 | 119 | 179 |
| Zdroj: Celní statistiky členských států, upravené, jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1 |

(143)

Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem dovozu (v kusech) a podíl na trhu

Objem dovozu (v kusech) a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období šetření

Objem dovozu z dotčené země (v kusech)

602 010

430 208

381 958

370 107

Index

Index

100

100

71

71

63

63

61

61

Podíl na trhu

17  %

17  %

21  %

31  %

Index

Index

100

100

97

97

119

119

179

179

Zdroj: Celní statistiky členských států, upravené, jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1

Zdroj:

| (144) | Jak ukazuje výše uvedená tabulka, objem dovozu z Číny se během posuzovaného období snížil o 39 %. K tomuto klesajícímu objemu dovozu došlo v návaznosti na sestupný trend celkové spotřeby sudů keg během posuzovaného období (viz tabulka 2 výše), i když v menší míře a v každém případě méně výrazně ve srovnání se sestupným trendem prodeje výrobního odvětví Unie (viz tabulka 9 níže). |
| --- | --- |

(144)

Jak ukazuje výše uvedená tabulka, objem dovozu z Číny se během posuzovaného období snížil o 39 %. K tomuto klesajícímu objemu dovozu došlo v návaznosti na sestupný trend celkové spotřeby sudů keg během posuzovaného období (viz tabulka 2 výše), i když v menší míře a v každém případě méně výrazně ve srovnání se sestupným trendem prodeje výrobního odvětví Unie (viz tabulka 9 níže).

| (145) | Tato snížení musí být zasazena do kontextu situace převládající na trhu v roce 2020 a v období šetření, tedy výrazného poklesu poptávky po sudech keg během pandemie COVID-19. Na takto zmenšujícím se trhu se dovoz sudů snížil o výrazně menší rozpětí než prodej výrobního odvětví Unie. Podíl dovozu z Číny na trhu se proto v posuzovaném období v důsledku jejich nižších cen neustále zvyšoval (o 79 % v posuzovaném období). Během období šetření byl čínský podíl na trhu poměrně značný, a to 31 %. |
| --- | --- |

(145)

Tato snížení musí být zasazena do kontextu situace převládající na trhu v roce 2020 a v období šetření, tedy výrazného poklesu poptávky po sudech keg během pandemie COVID-19. Na takto zmenšujícím se trhu se dovoz sudů snížil o výrazně menší rozpětí než prodej výrobního odvětví Unie. Podíl dovozu z Číny na trhu se proto v posuzovaném období v důsledku jejich nižších cen neustále zvyšoval (o 79 % v posuzovaném období). Během období šetření byl čínský podíl na trhu poměrně značný, a to 31 %.

4.3.3.   Ceny dovozu z dotčené země: cenové podbízení a stlačování cen

Ceny dovozu z dotčené země: cenové podbízení a stlačování cen

| (146) | Vzhledem k potížím se stanovením cen za jednotku na základě oficiálních statistik stanovila Komise ceny dovozu na základě údajů poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Cenové podbízení u dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku a čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(146)

Vzhledem k potížím se stanovením cen za jednotku na základě oficiálních statistik stanovila Komise ceny dovozu na základě údajů poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Cenové podbízení u dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku a čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku.

| (147) | Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 7


  Ceny dovozu (v EUR za kus) | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | 43,13 | 37,34 | 38,40 | 43,62 |
| Index | 100 | 87 | 89 | 101 |
| Zdroj: Spolupracující čínští vyvážející výrobci |

(147)

Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Ceny dovozu (v EUR za kus)

Ceny dovozu (v EUR za kus)

2018

2019

2020

Období šetření

Čína

43,13

37,34

38,40

43,62

Index

Index

100

100

87

87

89

89

101

101

Zdroj: Spolupracující čínští vyvážející výrobci

Zdroj:

| (148) | Dovozní ceny z Číny klesly v roce 2019 o 13 % v roce 2020 o 11 % a znovu začaly růst v roce 2020 a během posuzovaného období, kdy se vrátily na úroveň z roku 2018. |
| --- | --- |

(148)

Dovozní ceny z Číny klesly v roce 2019 o 13 % v roce 2020 o 11 % a znovu začaly růst v roce 2020 a během posuzovaného období, kdy se vrátily na úroveň z roku 2018.

| (149) | Cenové podbízení během období šetření zjistila Komise srovnáním:






  — | váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(149)

Cenové podbízení během období šetření zjistila Komise srovnáním:

—

váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| — | odpovídajících vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

—

odpovídajících vážených průměrných cen podle typu výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné), s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| (150) | Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů výrobku, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Téměř veškerý prodej vyvážejících výrobců i výrobního odvětví Unie byl uskutečněn přímo konečným uživatelům (tedy pivovarům), a proto byly prodejní kanály a úroveň obchodu na obou stranách stejné. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie činil 11,9 % až 14 %. |
| --- | --- |

(150)

Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů výrobku, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Téměř veškerý prodej vyvážejících výrobců i výrobního odvětví Unie byl uskutečněn přímo konečným uživatelům (tedy pivovarům), a proto byly prodejní kanály a úroveň obchodu na obou stranách stejné. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie činil 11,9 % až 14 %.

| (151) | Kromě cenového podbízení docházelo rovněž k výraznému stlačování cen ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení. V důsledku značného cenového tlaku způsobeného levným dumpingovým dovozem od čínských vyvážejících výrobců nebylo výrobní odvětví Unie schopno během období šetření zvýšit ceny v souladu s vývojem výrobních nákladů a za účelem dosažení přiměřené úrovně zisku. |
| --- | --- |

(151)

Kromě cenového podbízení docházelo rovněž k výraznému stlačování cen ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení. V důsledku značného cenového tlaku způsobeného levným dumpingovým dovozem od čínských vyvážejících výrobců nebylo výrobní odvětví Unie schopno během období šetření zvýšit ceny v souladu s vývojem výrobních nákladů a za účelem dosažení přiměřené úrovně zisku.

| (152) | Jak je uvedeno v tabulce 11 níže, průměrná prodejní cena v EU se během posuzovaného období snížila téměř o 10 %. Výrobní náklady se přitom za stejné období zvýšily o 16 %, takže prodejní cena byla výrazně nižší než výrobní náklady. Zejména v roce 2020 a během období šetření se výrobní náklady podstatně zvýšily, přičemž cena musela být udržována stejná kvůli cenovému tlaku ze strany čínského vývozu. Naopak cenové úrovně a výsledné zisky na vývozních trzích, které nebyly ovlivněny dumpingovým dovozem nebo kde byla uložena opatření k obnovení spravedlivého obchodu, byly v průměru o 22 % vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie (+ 29 % v období šetření). (viz 196. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(152)

Jak je uvedeno v tabulce 11 níže, průměrná prodejní cena v EU se během posuzovaného období snížila téměř o 10 %. Výrobní náklady se přitom za stejné období zvýšily o 16 %, takže prodejní cena byla výrazně nižší než výrobní náklady. Zejména v roce 2020 a během období šetření se výrobní náklady podstatně zvýšily, přičemž cena musela být udržována stejná kvůli cenovému tlaku ze strany čínského vývozu. Naopak cenové úrovně a výsledné zisky na vývozních trzích, které nebyly ovlivněny dumpingovým dovozem nebo kde byla uložena opatření k obnovení spravedlivého obchodu, byly v průměru o 22 % vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie (+ 29 % v období šetření). (viz 196. bod odůvodnění).

| (153) | Tato situace měla jasný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie, jak ukazuje tabulka 14 níže. Po zahájení na 12 % v roce 2018 se ziskovost po zbytek období prudce snížila, zejména v roce 2020 a během období šetření. |
| --- | --- |

(153)

Tato situace měla jasný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie, jak ukazuje tabulka 14 níže. Po zahájení na 12 % v roce 2018 se ziskovost po zbytek období prudce snížila, zejména v roce 2020 a během období šetření.

| (154) | Vývoj těchto tří ukazatelů jasně ukazuje, že výrobní odvětví bylo vystaveno silnému cenovému tlaku ze strany čínského dumpingového dovozu, který jej nutil prodávat za velmi nízké ceny pod výrobními náklady. Podrobnosti o zvláštnostech situace na trhu, zejména s ohledem na cenový tlak, kterým výrobní odvětví Unie trpí v procesu prodeje, jsou vysvětleny níže v oddíle 5.1. Toto způsobilo zjevné stlačování cen pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(154)

Vývoj těchto tří ukazatelů jasně ukazuje, že výrobní odvětví bylo vystaveno silnému cenovému tlaku ze strany čínského dumpingového dovozu, který jej nutil prodávat za velmi nízké ceny pod výrobními náklady. Podrobnosti o zvláštnostech situace na trhu, zejména s ohledem na cenový tlak, kterým výrobní odvětví Unie trpí v procesu prodeje, jsou vysvětleny níže v oddíle 5.1. Toto způsobilo zjevné stlačování cen pro výrobní odvětví Unie.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (155) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(155)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (156) | Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(156)

Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (157) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů obsažených v odpovědi na makroekonomický dotazník zaslané žadatelem. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů z odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(157)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů obsažených v odpovědi na makroekonomický dotazník zaslané žadatelem. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele vyhodnotila Komise na základě údajů z odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (158) | Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(158)

Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (159) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(159)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (160) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v kusech) | 5 132 261 | 3 698 684 | 1 939 361 | 1 926 200 |
| Index | 100 | 72 | 38 | 38 |
| Výrobní kapacita (měrná jednotka) | 6 542 683 | 6 628 049 | 6 786 585 | 6 786 585 |
| Index | 100 | 101 | 104 | 104 |
| Využití kapacity (%) | 78 | 56 | 29 | 28 |
| Index | 100 | 71 | 36 | 36 |
| Zdroj: makroekonomický dotazník poskytnutý žadatelem |

(160)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2018

2019

2020

Období šetření

Objem výroby (v kusech)

5 132 261

3 698 684

1 939 361

1 926 200

Index

Index

100

100

72

72

38

38

38

38

Výrobní kapacita (měrná jednotka)

6 542 683

6 628 049

6 786 585

6 786 585

Index

Index

100

100

101

101

104

104

104

104

Využití kapacity (%)

78

56

29

28

Index

Index

100

100

71

71

36

36

36

36

Zdroj: makroekonomický dotazník poskytnutý žadatelem

Zdroj:

| (161) | Během posuzovaného období klesl objem výroby o 62 %. Výroba přesně kopírovala změny ve spotřebě: první pokles poptávky v roce 2019 (o 23 %) a další a výraznější pokles poptávky v letech 2020 a 2021 (propuknutí pandemie COVID-19). |
| --- | --- |

(161)

Během posuzovaného období klesl objem výroby o 62 %. Výroba přesně kopírovala změny ve spotřebě: první pokles poptávky v roce 2019 (o 23 %) a další a výraznější pokles poptávky v letech 2020 a 2021 (propuknutí pandemie COVID-19).

| (162) | Výrobní kapacita během posuzovaného období mírně vzrostla o 4 %. Důvodem jsou úspory z důvodu vyšší efektivity postupů a přidělování zaměstnanců výrobního odvětví Unie u jeho výrobních linek v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(162)

Výrobní kapacita během posuzovaného období mírně vzrostla o 4 %. Důvodem jsou úspory z důvodu vyšší efektivity postupů a přidělování zaměstnanců výrobního odvětví Unie u jeho výrobních linek v posuzovaném období.

| (163) | Oba výše uvedené trendy (pokles výroby, nárůst kapacity) vedly k výraznému poklesu využití kapacity (–64 %). Během období šetření dosáhla míra využití kapacity velmi nízké úrovně (28 %). |
| --- | --- |

(163)

Oba výše uvedené trendy (pokles výroby, nárůst kapacity) vedly k výraznému poklesu využití kapacity (–64 %). Během období šetření dosáhla míra využití kapacity velmi nízké úrovně (28 %).

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (164) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v kusech) | 2 875 573 | 2 124 518 | 1 479 302 | 822 777 |
| Index | 100 | 74 | 51 | 29 |
| Podíl na trhu (%) | 83 | 83 | 79 | 69 |
| Index | 100 | 101 | 96 | 83 |
| Zdroj: makroekonomický dotazník poskytnutý žadatelem |

(164)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v kusech)

2 875 573

2 124 518

1 479 302

822 777

Index

Index

100

100

74

74

51

51

29

29

Podíl na trhu (%)

83

83

79

69

Index

Index

100

100

101

101

96

96

83

83

Zdroj: makroekonomický dotazník poskytnutý žadatelem

Zdroj:

| (165) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období soustavně klesal (o 71 %) a tento trend byl prudší než u vývoje spotřeby. |
| --- | --- |

(165)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období soustavně klesal (o 71 %) a tento trend byl prudší než u vývoje spotřeby.

| (166) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl z 83 % v roce 2018 na 69 % v období šetření, což je pokles o 14 procentních bodů, a to v důsledku značného tlaku na ceny ze strany čínského dovozu, jak je vysvětleno níže v oddíle 4.4.3.1, jehož podíl na trhu v posuzovaném období neustále narůstal. |
| --- | --- |

(166)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl z 83 % v roce 2018 na 69 % v období šetření, což je pokles o 14 procentních bodů, a to v důsledku značného tlaku na ceny ze strany čínského dovozu, jak je vysvětleno níže v oddíle 4.4.3.1, jehož podíl na trhu v posuzovaném období neustále narůstal.

4.4.2.3.   Růst

| (167) | Poptávka po sudech keg a jejich výroba vykazovaly v posuzovaném období sestupný trend. V podmínkách klesající spotřeby ztratilo výrobní odvětví Unie významné objemy prodeje i podíl na trhu a udrželo si omezený objem prodeje jen na úkor prodejních cen, jak je vysvětleno v oddílu 4.4.3.1 níže. |
| --- | --- |

(167)

Poptávka po sudech keg a jejich výroba vykazovaly v posuzovaném období sestupný trend. V podmínkách klesající spotřeby ztratilo výrobní odvětví Unie významné objemy prodeje i podíl na trhu a udrželo si omezený objem prodeje jen na úkor prodejních cen, jak je vysvětleno v oddílu 4.4.3.1 níže.

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (168) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Zaměstnanost a produktivita | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 960 | 822 | 538 | 481 |
| Index | 100 | 86 | 56 | 50 |
| Produktivita (kusy/zaměstnanec) | 5 349 | 4 497 | 3 606 | 4 008 |
| Index | 100 | 84 | 67 | 75 |
| Zdroj: makroekonomický dotazník poskytnutý žadatelem |

(168)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2018

2019

2020

Období šetření

Počet zaměstnanců

960

822

538

481

Index

Index

100

86

56

50

Produktivita (kusy/zaměstnanec)

5 349

4 497

3 606

4 008

Index

Index

100

84

67

75

Zdroj: makroekonomický dotazník poskytnutý žadatelem

Zdroj:

| (169) | Zaměstnanost v tomto odvětví vykazovala podobný trend jako výroba a spotřeba na trhu Unie a během posuzovaného období prudce klesla o 50 %. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem došlo v situaci, kdy se výroba během posuzovaného období snížila o 62 %, k poklesu produktivity. Navzdory snížení zaměstnanosti během posuzovaného období produktivita klesla o 33 % a během období šetření se zotavila jen částečně díky určitému zvýšení efektivity. |
| --- | --- |

(169)

Zaměstnanost v tomto odvětví vykazovala podobný trend jako výroba a spotřeba na trhu Unie a během posuzovaného období prudce klesla o 50 %. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem došlo v situaci, kdy se výroba během posuzovaného období snížila o 62 %, k poklesu produktivity. Navzdory snížení zaměstnanosti během posuzovaného období produktivita klesla o 33 % a během období šetření se zotavila jen částečně díky určitému zvýšení efektivity.

4.4.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (170) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný. |
| --- | --- |

(170)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie značný.

| (171) | Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(171)

Jde o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje k posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (172) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Prodejní ceny v Unii | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/kus) | 56 | 55 | 51 | 51 |
| Index | 100 | 98 | 90 | 91 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus) | 55 | 59 | 63 | 64 |
| Index | 100 | 107 | 114 | 116 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(172)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2018

2019

2020

Období šetření

Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/kus)

56

55

51

51

Index

Index

100

100

98

98

90

90

91

91

Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)

55

59

63

64

Index

Index

100

100

107

107

114

114

116

116

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (173) | Prodejní ceny se mezi lety 2018 a 2019 snížily o 2 %, než v roce 2020 prudce klesly o 8 % a v období šetření zůstaly přibližně na stejné úrovni. Celkově se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období snížily o 9 %. |
| --- | --- |

(173)

Prodejní ceny se mezi lety 2018 a 2019 snížily o 2 %, než v roce 2020 prudce klesly o 8 % a v období šetření zůstaly přibližně na stejné úrovni. Celkově se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období snížily o 9 %.

| (174) | V tomtéž období jednotkové výrobní náklady vzrostly o 16 %. Souviselo to především se zvýšením fixních nákladů, což následovalo po poklesu objemu výroby. Výrobní odvětví Unie ve snaze tomu čelit dokázalo během let ovlivněných omezeními volného pohybu v souvislosti s pandemií COVID-19 snížit své fixní náklady o více než 20 %. Navzdory tomu byl dopad úměrně vyšších fixních nákladů v období nízkého využití kapacity významný, neboť podíl těchto nákladů na celkových výrobních nákladech se zvýšil z 13 % v roce 2018 na 23 % v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie snížilo svou zaměstnanost, jak je uvedeno v tabulce 10, a náklady práce v důsledku propouštění během období pandemie COVID-19, jak je uvedeno v oddílu 4.4.3.2. |
| --- | --- |

(174)

V tomtéž období jednotkové výrobní náklady vzrostly o 16 %. Souviselo to především se zvýšením fixních nákladů, což následovalo po poklesu objemu výroby. Výrobní odvětví Unie ve snaze tomu čelit dokázalo během let ovlivněných omezeními volného pohybu v souvislosti s pandemií COVID-19 snížit své fixní náklady o více než 20 %. Navzdory tomu byl dopad úměrně vyšších fixních nákladů v období nízkého využití kapacity významný, neboť podíl těchto nákladů na celkových výrobních nákladech se zvýšil z 13 % v roce 2018 na 23 % v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie snížilo svou zaměstnanost, jak je uvedeno v tabulce 10, a náklady práce v důsledku propouštění během období pandemie COVID-19, jak je uvedeno v oddílu 4.4.3.2.

| (175) | Prodejní ceny a výrobní náklady vykazovaly odchylný trend. Jak je vysvětleno výše v oddíle 4.3.3 a níže v oddíle 5.1, výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň, aby pokrylo zvýšené výrobní náklady a nízké využití kapacity, protože vyjednávání o ceně na trhu bylo významně ovlivněno levnými a dumpingovými dovozy z Číny. |
| --- | --- |

(175)

Prodejní ceny a výrobní náklady vykazovaly odchylný trend. Jak je vysvětleno výše v oddíle 4.3.3 a níže v oddíle 5.1, výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň, aby pokrylo zvýšené výrobní náklady a nízké využití kapacity, protože vyjednávání o ceně na trhu bylo významně ovlivněno levnými a dumpingovými dovozy z Číny.

4.4.3.2.   Náklady práce

| (176) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR) | 48 510 | 45 157 | 50 218 | 52 988 |
| Index | 100 | 93 | 104 | 109 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(176)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2018

2019

2020

Období šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

48 510

45 157

50 218

52 988

Index

Index

100

100

93

93

104

104

109

109

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (177) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se v roce 2019 snížily a poté v roce 2020 a v období šetření vzrostly. Jak však ukazuje tabulka 10, zaměstnanost se zároveň snížila o 54 %. |
| --- | --- |

(177)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se v roce 2019 snížily a poté v roce 2020 a v období šetření vzrostly. Jak však ukazuje tabulka 10, zaměstnanost se zároveň snížila o 54 %.

4.4.3.3.   Zásoby

| (178) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 13


  Zásoby | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečné zásoby (v kusech) | 308 350 | 210 370 | 157 417 | 128 525 |
| Index | 100 | 68 | 51 | 42 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 6 | 6 | 8 | 7 |
| Index | 100 | 95 | 135 | 111 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(178)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Zásoby

Zásoby

2018

2019

2020

Období šetření

Konečné zásoby (v kusech)

308 350

210 370

157 417

128 525

Index

Index

100

100

68

68

51

51

42

42

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

6

6

8

7

Index

Index

100

100

95

95

135

135

111

111

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (179) | V průběhu posuzovaného období se zásoby snížily o 58 %. To souviselo s poklesem výroby a prodeje. Během posuzovaného období stav zásob jako celkové procento výroby vzrostl o 11 %, neboť výrobní odvětví muselo zachovat určitý objem činnosti, a proto nemohlo snížit výrobu v souladu s poklesem prodeje. V každém případě, vzhledem k tomu, že většina výroby probíhala na základě objednávek a specifikací odběratelů, nepředstavují zásoby důležitý ukazatel újmy. |
| --- | --- |

(179)

V průběhu posuzovaného období se zásoby snížily o 58 %. To souviselo s poklesem výroby a prodeje. Během posuzovaného období stav zásob jako celkové procento výroby vzrostl o 11 %, neboť výrobní odvětví muselo zachovat určitý objem činnosti, a proto nemohlo snížit výrobu v souladu s poklesem prodeje. V každém případě, vzhledem k tomu, že většina výroby probíhala na základě objednávek a specifikací odběratelů, nepředstavují zásoby důležitý ukazatel újmy.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (180) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 14


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 12 | 5 | –18 | –9 |
| Index | 100 | 42 | – 144 | –73 |
| Peněžní tok (v EUR) | 26 413 388 | 17 979 438 | –4 762 380 | –2 257 500 |
| Index | 100 | 68 | –18 | –9 |
| Investice (v EUR) | 11 655 450 | 5 408 642 | 2 536 354 | 1 220 214 |
| Index | 100 | 46 | 22 | 10 |
| Návratnost investic (%) | 65 | 14 | –35 | –19 |
| Index | 100 | 21 | –54 | –29 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(180)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 14

Tabulka 14

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2018

2019

2020

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

12

5

–18

–9

Index

Index

100

100

42

42

– 144

– 144

–73

–73

Peněžní tok (v EUR)

26 413 388

17 979 438

–4 762 380

–2 257 500

Index

Index

100

100

68

68

–18

–18

–9

–9

Investice (v EUR)

11 655 450

5 408 642

2 536 354

1 220 214

Index

Index

100

100

46

46

22

22

10

10

Návratnost investic (%)

65

14

–35

–19

Index

Index

100

100

21

21

–54

–54

–29

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (181) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(181)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (182) | Během posuzovaného období se zisk v roce 2019 snížil o 58 %, poté prudce klesl a v roce 2020 se změnil ve dvouciferné ztráty. V roce 2021 se částečně zotavil, ale stále zůstal záporný. Celkově zisk v posuzovaném období poklesl o 173 %. V souvislosti s náhlým poklesem poptávky souvisejícím s pandemií COVID-19 zvýšená konkurence levného čínského vývozu, jak je vysvětleno níže v oddíle 5.1, donutila výrobní odvětví Unie v období rostoucích výrobních nákladů snížit ceny, jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.1, což vedlo k významným ztrátám. |
| --- | --- |

(182)

Během posuzovaného období se zisk v roce 2019 snížil o 58 %, poté prudce klesl a v roce 2020 se změnil ve dvouciferné ztráty. V roce 2021 se částečně zotavil, ale stále zůstal záporný. Celkově zisk v posuzovaném období poklesl o 173 %. V souvislosti s náhlým poklesem poptávky souvisejícím s pandemií COVID-19 zvýšená konkurence levného čínského vývozu, jak je vysvětleno níže v oddíle 5.1, donutila výrobní odvětví Unie v období rostoucích výrobních nákladů snížit ceny, jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.1, což vedlo k významným ztrátám.

| (183) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019–2020, po němž následovalo částečné zotavení v období šetření, nicméně hodnoty zůstaly negativní. |
| --- | --- |

(183)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019–2020, po němž následovalo částečné zotavení v období šetření, nicméně hodnoty zůstaly negativní.

| (184) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Vyvíjela se podobně jako ziskovost: drastický pokles během posuzovaného období o 129 % na záporné hodnoty. |
| --- | --- |

(184)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Vyvíjela se podobně jako ziskovost: drastický pokles během posuzovaného období o 129 % na záporné hodnoty.

| (185) | Vzhledem k prudkému snížení ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic byla schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku získat kapitál výrazně zasažena. |
| --- | --- |

(185)

Vzhledem k prudkému snížení ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic byla schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku získat kapitál výrazně zasažena.

4.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (186) | Hlavní makroekonomické ukazatele vykazovaly v posuzovaném období negativní trend: objem prodeje v Unii se snížil o 71 %, objem výroby o 62 %, zaměstnanost o 50 %. |
| --- | --- |

(186)

Hlavní makroekonomické ukazatele vykazovaly v posuzovaném období negativní trend: objem prodeje v Unii se snížil o 71 %, objem výroby o 62 %, zaměstnanost o 50 %.

| (187) | Podobnou situaci lze popsat i pro mikroukazatele. Ziskovost prodeje v Unii (z +12 % na –9 %), prodejní ceny (–9 %) i peněžní tok (–109 %) se významně zhoršily. |
| --- | --- |

(187)

Podobnou situaci lze popsat i pro mikroukazatele. Ziskovost prodeje v Unii (z +12 % na –9 %), prodejní ceny (–9 %) i peněžní tok (–109 %) se významně zhoršily.

| (188) | Při snížené spotřebě v důsledku pandemie COVID-19 a zároveň nárůstu výrobních nákladů výrobního odvětví Unie o 16 % byly dovozní ceny z Číny od roku 2018 trvale a výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(188)

Při snížené spotřebě v důsledku pandemie COVID-19 a zároveň nárůstu výrobních nákladů výrobního odvětví Unie o 16 % byly dovozní ceny z Číny od roku 2018 trvale a výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie.

| (189) | Objem dovozu od čínských vývozců se v posuzovaném období snížil o 39 %. Současně však byl mnohem výraznější pokles spotřeby (o 66 %). V důsledku toho čínský vývoz zvýšil svůj podíl na trhu o 79 %, ze 17 % v roce 2018 na 31 % v období šetření, a jeho ceny byly během celého posuzovaného období vůči cenám výrobního odvětví Unie výrazně podbízivé. Rozpětí cenového podbízení bylo v průběhu období šetření v průměru 13,1 %, jak je uvedeno výše v oddíle 4.3.3. |
| --- | --- |

(189)

Objem dovozu od čínských vývozců se v posuzovaném období snížil o 39 %. Současně však byl mnohem výraznější pokles spotřeby (o 66 %). V důsledku toho čínský vývoz zvýšil svůj podíl na trhu o 79 %, ze 17 % v roce 2018 na 31 % v období šetření, a jeho ceny byly během celého posuzovaného období vůči cenám výrobního odvětví Unie výrazně podbízivé. Rozpětí cenového podbízení bylo v průběhu období šetření v průměru 13,1 %, jak je uvedeno výše v oddíle 4.3.3.

| (190) | Levný čínský dumpingový dovoz také způsobil značné stlačování cen pro výrobní odvětví Unie s ohledem na rozpětí prodeje pod cenou, která se pohybovala od 52,9 % do 58,8 %. Výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvýšit své ceny v souladu se zvýšením výrobních nákladů, a bylo tak nuceno v zoufalé ziskové situaci alespoň částečně zachovat objem svého prodeje. |
| --- | --- |

(190)

Levný čínský dumpingový dovoz také způsobil značné stlačování cen pro výrobní odvětví Unie s ohledem na rozpětí prodeje pod cenou, která se pohybovala od 52,9 % do 58,8 %. Výrobní odvětví Unie nebylo schopno zvýšit své ceny v souladu se zvýšením výrobních nákladů, a bylo tak nuceno v zoufalé ziskové situaci alespoň částečně zachovat objem svého prodeje.

| (191) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(191)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (192) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Tyto faktory představovala pandemie COVID-19, která postihla spotřebu v Unii a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(192)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Tyto faktory představovala pandemie COVID-19, která postihla spotřebu v Unii a vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (193) | Objem dovozu z Číny se v posuzovaném období snížil o 39 % ze 602 010 kusů v roce 2018 na 370 107 kusů v roce 2021; během téhož období však jejich podíl na trhu vzrostl o 14 procentních bodů a v období šetření dosáhl 31 %, což způsobilo újmu výrobnímu odvětví Unie, jehož objem prodeje ve stejném období klesl o 71 %. |
| --- | --- |

(193)

Objem dovozu z Číny se v posuzovaném období snížil o 39 % ze 602 010 kusů v roce 2018 na 370 107 kusů v roce 2021; během téhož období však jejich podíl na trhu vzrostl o 14 procentních bodů a v období šetření dosáhl 31 %, což způsobilo újmu výrobnímu odvětví Unie, jehož objem prodeje ve stejném období klesl o 71 %.

| (194) | Kromě toho se tento dovoz během celého posuzovaného období uskutečňoval za ceny významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie nemělo jinou možnost, než se řídit nízkými cenami stanovenými čínskými výrobci, aby zachovalo minimální objem prodeje v období klesající spotřeby a rostoucích výrobních nákladů, jak je vysvětleno výše v oddíle 4.4.3.1. To následně vedlo k hlubokému poklesu ziskovosti všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, a to ze zisků (+ 12 % v roce 2018) k velkým ztrátám (– 9 % v roce 2021) a k následnému zhoršení ostatních finančních ukazatelů, jako je návratnost investic a peněžní tok. Toto stlačování cen, jak je vysvětleno v oddíle 4.3.3, bylo jednoznačně způsobeno chováním čínských vyvážejících výrobců nabízejících dumpingové sudy keg na trhu Unie. |
| --- | --- |

(194)

Kromě toho se tento dovoz během celého posuzovaného období uskutečňoval za ceny významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie nemělo jinou možnost, než se řídit nízkými cenami stanovenými čínskými výrobci, aby zachovalo minimální objem prodeje v období klesající spotřeby a rostoucích výrobních nákladů, jak je vysvětleno výše v oddíle 4.4.3.1. To následně vedlo k hlubokému poklesu ziskovosti všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, a to ze zisků (+ 12 % v roce 2018) k velkým ztrátám (– 9 % v roce 2021) a k následnému zhoršení ostatních finančních ukazatelů, jako je návratnost investic a peněžní tok. Toto stlačování cen, jak je vysvětleno v oddíle 4.3.3, bylo jednoznačně způsobeno chováním čínských vyvážejících výrobců nabízejících dumpingové sudy keg na trhu Unie.

| (195) | Na významně menším trhu se prodej výrobního odvětví Unie snížil z 2,8 milionu sudů keg v roce 2018 na 800 000 v období šetření. Bez snížení cen by výrobnímu odvětví Unie hrozilo, že ztratí i toto omezené množství prodeje, což by u některých výrobců v Unii vedlo k úplnému zastavení výroby. |
| --- | --- |

(195)

Na významně menším trhu se prodej výrobního odvětví Unie snížil z 2,8 milionu sudů keg v roce 2018 na 800 000 v období šetření. Bez snížení cen by výrobnímu odvětví Unie hrozilo, že ztratí i toto omezené množství prodeje, což by u některých výrobců v Unii vedlo k úplnému zastavení výroby.

| (196) | Vývoz z Unie, jak je podrobně popsáno v oddíle 5.2.2, ukazuje, jaká by byla běžná situace, pokud jde o cenové úrovně a výsledné zisky na vývozních trzích, které nejsou ovlivněny dumpingovým dovozem nebo kde byla uložena opatření k obnovení spravedlivého obchodu, např. v USA, které jsou pro výrobce v Unii hlavním vývozním trhem a kde sudy keg pocházející z Číny podléhají od roku 2019 antidumpingovým opatřením. Během posuzovaného období byly ceny po dovozu (včetně nákladů souvisejících s dopravou a dovozních cel) výrobního odvětví Unie v průměru o 22 % vyšší než jeho prodejní ceny na trhu Unie (+ 29 % v období šetření) a trvale vyšší než jeho výrobní náklady, s výjimkou roku 2020, který byl nejvýrazněji zasažen pandemií COVID-19. Tyto ceny jsou reprezentativní pro trh, na kterém byl antidumpingovými opatřeními proti čínskému dovozu obnoven spravedlivý obchod, a jsou proto přiměřeným ukazatelem toho, jaké ceny by mohly být na trhu Unie bez stlačování cen popsaného níže v 197. až 209 bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(196)

Vývoz z Unie, jak je podrobně popsáno v oddíle 5.2.2, ukazuje, jaká by byla běžná situace, pokud jde o cenové úrovně a výsledné zisky na vývozních trzích, které nejsou ovlivněny dumpingovým dovozem nebo kde byla uložena opatření k obnovení spravedlivého obchodu, např. v USA, které jsou pro výrobce v Unii hlavním vývozním trhem a kde sudy keg pocházející z Číny podléhají od roku 2019 antidumpingovým opatřením. Během posuzovaného období byly ceny po dovozu (včetně nákladů souvisejících s dopravou a dovozních cel) výrobního odvětví Unie v průměru o 22 % vyšší než jeho prodejní ceny na trhu Unie (+ 29 % v období šetření) a trvale vyšší než jeho výrobní náklady, s výjimkou roku 2020, který byl nejvýrazněji zasažen pandemií COVID-19. Tyto ceny jsou reprezentativní pro trh, na kterém byl antidumpingovými opatřeními proti čínskému dovozu obnoven spravedlivý obchod, a jsou proto přiměřeným ukazatelem toho, jaké ceny by mohly být na trhu Unie bez stlačování cen popsaného níže v 197. až 209 bodě odůvodnění.

| (197) | Trh Unie je jak pro výrobce v Unii, tak pro čínské vyvážející výrobce rozdělen hlavně mezi dvě hlavní kategorie uživatelů, tj. malé a střední nezávislé pivovary (které představují přibližně 40 % prodeje) a velké pivovarnické konglomeráty (které tvoří více než 50 %). |
| --- | --- |

(197)

Trh Unie je jak pro výrobce v Unii, tak pro čínské vyvážející výrobce rozdělen hlavně mezi dvě hlavní kategorie uživatelů, tj. malé a střední nezávislé pivovary (které představují přibližně 40 % prodeje) a velké pivovarnické konglomeráty (které tvoří více než 50 %).

| (198) | Malé a střední nezávislé pivovary většinou nakupují sudy keg podle svých střednědobých a krátkodobých potřeb. Pivovary kontaktují několik výrobců sudů keg s žádostí o cenovou nabídku na požadované množství a dodací lhůtu. Jedná se o velmi důležitý segment pro výrobní odvětví Unie, neboť zeměpisná blízkost a dodací lhůty by mohly představovat výhodu. Tento segment uživatelů při šetření nespolupracoval. Výrobní odvětví Unie nicméně poskytlo důkazy, že přišlo o několik objednávek kvůli levným čínským nabídkám pro tento segment. To donutilo výrobce v Unii výrazně snížit své ceny, aby zůstali konkurenceschopní. |
| --- | --- |

(198)

Malé a střední nezávislé pivovary většinou nakupují sudy keg podle svých střednědobých a krátkodobých potřeb. Pivovary kontaktují několik výrobců sudů keg s žádostí o cenovou nabídku na požadované množství a dodací lhůtu. Jedná se o velmi důležitý segment pro výrobní odvětví Unie, neboť zeměpisná blízkost a dodací lhůty by mohly představovat výhodu. Tento segment uživatelů při šetření nespolupracoval. Výrobní odvětví Unie nicméně poskytlo důkazy, že přišlo o několik objednávek kvůli levným čínským nabídkám pro tento segment. To donutilo výrobce v Unii výrazně snížit své ceny, aby zůstali konkurenceschopní.

| (199) | Druhá polovina trhu se vyznačuje přítomností pěti hlavních uživatelů, na které připadá více než 50 % prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (z těchto pěti uživatelů mají zřejmě dva největší, AB InBev a Heineken, společný celosvětový podíl na trhu s pivem vyšší než 50 % / 60 %) a alespoň 55 % prodeje dvou čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Výrobní odvětví Unie prokázalo, že tito uživatelé organizovali své nákupy sudů keg na následující rok prostřednictvím přidělování zakázek v soukromých nabídkových řízeních. Pokud jde o prodej nezávislým pivovarům, nabídkové řízení také nutilo konkurenty minimalizovat ceny a přítomnost čínských vyvážejících výrobců, kteří předkládali nabídky s velmi nízkými cenami, přiměla výrobní odvětví Unie se těmto nízkým cenám přizpůsobit a zabránila jim přenést zvýšení nákladů na odběratele. |
| --- | --- |

(199)

Druhá polovina trhu se vyznačuje přítomností pěti hlavních uživatelů, na které připadá více než 50 % prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (z těchto pěti uživatelů mají zřejmě dva největší, AB InBev a Heineken, společný celosvětový podíl na trhu s pivem vyšší než 50 % / 60 %) a alespoň 55 % prodeje dvou čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Výrobní odvětví Unie prokázalo, že tito uživatelé organizovali své nákupy sudů keg na následující rok prostřednictvím přidělování zakázek v soukromých nabídkových řízeních. Pokud jde o prodej nezávislým pivovarům, nabídkové řízení také nutilo konkurenty minimalizovat ceny a přítomnost čínských vyvážejících výrobců, kteří předkládali nabídky s velmi nízkými cenami, přiměla výrobní odvětví Unie se těmto nízkým cenám přizpůsobit a zabránila jim přenést zvýšení nákladů na odběratele.

| (200) | Pokud jde o nabídkové řízení, šetření ukázalo, že hlavní uživatelé jej prováděli zvláštním způsobem. Podmínky nabídkového řízení byly specifické z hlediska cen a poptávaných maximálních množství. Kupující nebyl nijak smluvně vázán nakoupit množství sudů keg, jaké poptával v nabídkovém řízení, zatímco dodavatel měl smluvní závazek dodat toto množství za cenu nabízenou v řízení. Skutečně nakoupená množství ve skutečnosti jen zřídka odpovídala množstvím původně poptávaným v daném nabídkovém řízení. Vítězové nabídkového řízení (tj. dodavatelé sudů keg) byli zároveň povinni respektovat poptávaná množství dodávek za danou cenu a nemohli zohlednit například změny výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(200)

Pokud jde o nabídkové řízení, šetření ukázalo, že hlavní uživatelé jej prováděli zvláštním způsobem. Podmínky nabídkového řízení byly specifické z hlediska cen a poptávaných maximálních množství. Kupující nebyl nijak smluvně vázán nakoupit množství sudů keg, jaké poptával v nabídkovém řízení, zatímco dodavatel měl smluvní závazek dodat toto množství za cenu nabízenou v řízení. Skutečně nakoupená množství ve skutečnosti jen zřídka odpovídala množstvím původně poptávaným v daném nabídkovém řízení. Vítězové nabídkového řízení (tj. dodavatelé sudů keg) byli zároveň povinni respektovat poptávaná množství dodávek za danou cenu a nemohli zohlednit například změny výrobních nákladů.

| (201) | Během posuzovaného období pořádali spolupracující uživatelé v průměru sedm nabídkových řízení ročně. Množství, která byla nakonec nakoupena na základě těchto nabídek, se mezi různými nabídkovými řízeními liší a odpovídají v průměru méně než 60 % poptávaných množství. Kromě toho uživatelé použili cenu dohodnutou během nabídkového řízení jako výchozí bod pro veškerá následná vyjednávání o ceně pro spotový prodej. |
| --- | --- |

(201)

Během posuzovaného období pořádali spolupracující uživatelé v průměru sedm nabídkových řízení ročně. Množství, která byla nakonec nakoupena na základě těchto nabídek, se mezi různými nabídkovými řízeními liší a odpovídají v průměru méně než 60 % poptávaných množství. Kromě toho uživatelé použili cenu dohodnutou během nabídkového řízení jako výchozí bod pro veškerá následná vyjednávání o ceně pro spotový prodej.

| (202) | Nabídkové řízení využívající systém semaforu, který každému účastníkovi (včetně výrobců v Unii a čínských vývozců) naznačuje, jak vysoká nebo nízká je jeho nabídka ve srovnání s ostatními účastníky, se používalo jako nástroj k minimalizaci cen. Přítomnost čínských vývozců s velmi nízkými cenami přinutila výrobní odvětví Unie snížit ceny na neudržitelnou úroveň. Ceny výrobního odvětví Unie při prodeji prostřednictvím nabídkových řízení byly v roce 2020 a během období šetření v průměru o 10 % nižší než při ostatním prodeji, zatímco smlouva podepsaná na konci nabídkového řízení se týkala pouze potenciálních objemů nákupu bez jakékoli jistoty, že bude obdržena objednávka. To potvrzují významné úrovně cenového podbízení a prodeje pod cenou zjištěné při šetření. |
| --- | --- |

(202)

Nabídkové řízení využívající systém semaforu, který každému účastníkovi (včetně výrobců v Unii a čínských vývozců) naznačuje, jak vysoká nebo nízká je jeho nabídka ve srovnání s ostatními účastníky, se používalo jako nástroj k minimalizaci cen. Přítomnost čínských vývozců s velmi nízkými cenami přinutila výrobní odvětví Unie snížit ceny na neudržitelnou úroveň. Ceny výrobního odvětví Unie při prodeji prostřednictvím nabídkových řízení byly v roce 2020 a během období šetření v průměru o 10 % nižší než při ostatním prodeji, zatímco smlouva podepsaná na konci nabídkového řízení se týkala pouze potenciálních objemů nákupu bez jakékoli jistoty, že bude obdržena objednávka. To potvrzují významné úrovně cenového podbízení a prodeje pod cenou zjištěné při šetření.

| (203) | Kromě toho společnost AB InBev ve svém podání ze dne 20. června 2022 odkazovala na „nedávné ceny od dodavatelů sudů keg [z Unie], které [byly] konkurenceschopné vůči cenám čínských dodavatelů“ v období šetření a v roce 2022. To dále potvrzuje, že výrobci v Unii snížili své ceny ve srovnání s dřívějšími roky posuzovaného období, aby zůstali konkurenceschopní vůči čínským cenám. |
| --- | --- |

(203)

Kromě toho společnost AB InBev ve svém podání ze dne 20. června 2022 odkazovala na „nedávné ceny od dodavatelů sudů keg [z Unie], které [byly] konkurenceschopné vůči cenám čínských dodavatelů“ v období šetření a v roce 2022. To dále potvrzuje, že výrobci v Unii snížili své ceny ve srovnání s dřívějšími roky posuzovaného období, aby zůstali konkurenceschopní vůči čínským cenám.

| (204) | Dalším souvisejícím rysem nabídkového řízení bylo, že podstatné množství prodejů bylo nakonec uzavřeno mimo skutečná nabídková řízení na základě následného vyjednávání o ceně opírajícího se o tento „systém semaforu“. To dokazují množství, která výrobní odvětví Unie prodalo prostřednictvím nabídkových řízení, jež byla během posuzovaného období velmi nízká. Tato úroveň se snížila z více než 30 % jejich celkového prodeje v období 2019–2020 na méně než 16 % v období šetření. V praxi uživatelé využili tohoto zvláštního nabídkového řízení a levných dumpingových čínských nabídek ke stlačení cen výrobního odvětví EU na čínskou úroveň a nakonec se na těchto cenách dohodli mimo rámec nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(204)

Dalším souvisejícím rysem nabídkového řízení bylo, že podstatné množství prodejů bylo nakonec uzavřeno mimo skutečná nabídková řízení na základě následného vyjednávání o ceně opírajícího se o tento „systém semaforu“. To dokazují množství, která výrobní odvětví Unie prodalo prostřednictvím nabídkových řízení, jež byla během posuzovaného období velmi nízká. Tato úroveň se snížila z více než 30 % jejich celkového prodeje v období 2019–2020 na méně než 16 % v období šetření. V praxi uživatelé využili tohoto zvláštního nabídkového řízení a levných dumpingových čínských nabídek ke stlačení cen výrobního odvětví EU na čínskou úroveň a nakonec se na těchto cenách dohodli mimo rámec nabídkového řízení.

| (205) | Údaje poskytnuté spolupracujícími uživateli ukazují, že čínští vyvážející výrobci v průběhu posuzovaného období získali v rámci nabídkových řízení v průměru 30 % množství. Jedná se však o konzervativní odhad, protože důkazy ve spisu ukazují, že na jednoho z největších nespolupracujících uživatelů (Heineken) připadalo během období šetření nejméně 30 % množství vyváženého dvěma čínskými výrobci zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(205)

Údaje poskytnuté spolupracujícími uživateli ukazují, že čínští vyvážející výrobci v průběhu posuzovaného období získali v rámci nabídkových řízení v průměru 30 % množství. Jedná se však o konzervativní odhad, protože důkazy ve spisu ukazují, že na jednoho z největších nespolupracujících uživatelů (Heineken) připadalo během období šetření nejméně 30 % množství vyváženého dvěma čínskými výrobci zařazenými do vzorku.

| (206) | V každém případě, jak bylo vysvětleno výše, to, zda byly prodeje formálně uzavřeny v rámci nabídkového řízení či nikoli, nepřineslo žádný rozdíl, pokud jde o dopady dumpingových čínských cen na ceny výrobního odvětví EU a na situaci působící újmu a příslušné příčinné souvislosti. |
| --- | --- |

(206)

V každém případě, jak bylo vysvětleno výše, to, zda byly prodeje formálně uzavřeny v rámci nabídkového řízení či nikoli, nepřineslo žádný rozdíl, pokud jde o dopady dumpingových čínských cen na ceny výrobního odvětví EU a na situaci působící újmu a příslušné příčinné souvislosti.

| (207) | Jak je vysvětleno výše v oddíle 4.3.3, čínské ceny se v letech 2019 a 2020 v porovnání s rokem 2018 snížily a během období šetření znovu vzrostly, dosáhly však jen úrovně z roku 2018. Ve stejném období ceny výrobního odvětví Unie klesly o 9 %, zatímco jeho výrobní náklady vzrostly o 16 %. |
| --- | --- |

(207)

Jak je vysvětleno výše v oddíle 4.3.3, čínské ceny se v letech 2019 a 2020 v porovnání s rokem 2018 snížily a během období šetření znovu vzrostly, dosáhly však jen úrovně z roku 2018. Ve stejném období ceny výrobního odvětví Unie klesly o 9 %, zatímco jeho výrobní náklady vzrostly o 16 %.

| (208) | Cenový tlak vyvíjený dovozem sudů keg z Číny vedl v obou segmentech trhu k tomu, že výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny, aby si alespoň částečně udrželo svůj podíl na trhu, a to navzdory prudkému nárůstu výrobních nákladů. V důsledku toho se ziskovost během posuzovaného období snížila z 12 % na –9 % a všechny finanční ukazatele se zhoršily. |
| --- | --- |

(208)

Cenový tlak vyvíjený dovozem sudů keg z Číny vedl v obou segmentech trhu k tomu, že výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny, aby si alespoň částečně udrželo svůj podíl na trhu, a to navzdory prudkému nárůstu výrobních nákladů. V důsledku toho se ziskovost během posuzovaného období snížila z 12 % na –9 % a všechny finanční ukazatele se zhoršily.

| (209) | Z toho důvodu se dochází k závěru, že pokud jde o časový souběh, zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shoduje s významnou přítomností čínského dovozu za velmi nízké ceny. V podmínkách smršťujícího se trhu a rostoucích výrobních nákladů se čínské ceny trvale podbízely cenám výrobního odvětví Unie a snižovaly cenové úrovně na trhu EU, což mezi oběma prvky zakládá skutečnou a podstatnou příčinnou souvislost. |
| --- | --- |

(209)

Z toho důvodu se dochází k závěru, že pokud jde o časový souběh, zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shoduje s významnou přítomností čínského dovozu za velmi nízké ceny. V podmínkách smršťujícího se trhu a rostoucích výrobních nákladů se čínské ceny trvale podbízely cenám výrobního odvětví Unie a snižovaly cenové úrovně na trhu EU, což mezi oběma prvky zakládá skutečnou a podstatnou příčinnou souvislost.

5.2.   Vliv dalších faktorů

Vliv dalších faktorů

5.2.1.   Pandemie COVID-19 a snížení spotřeby

Pandemie COVID-19 a snížení spotřeby

| (210) | Od roku 2018 byl zaznamenáván dovoz sudů keg z Číny za velmi nízké ceny. Během posuzovaného období byla průměrná cena čínského dovozu v průměru o 24 % nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie. Přitom docházelo k neustálému poklesu cen výrobního odvětví Unie, a to navzdory rostoucím výrobním nákladům. Skutečnost, že pokles spotřeby byl dále prohlouben v důsledku pandemie COVID-19, proto neoslabila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Během tohoto období spotřeba klesla o 66 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie o 71 %, zatímco čínský vývoz klesl pouze o 39 %, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil ze 17 % na 31 %. Jak je pojednáno ve 196. bodě odůvodnění na základě tržních cen dosažitelných na trhu USA, bez čínského dovozu a vyvíjeného cenového tlaku by výrobní odvětví Unie bylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnější úroveň a pokrýt zvýšené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(210)

Od roku 2018 byl zaznamenáván dovoz sudů keg z Číny za velmi nízké ceny. Během posuzovaného období byla průměrná cena čínského dovozu v průměru o 24 % nižší než průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie. Přitom docházelo k neustálému poklesu cen výrobního odvětví Unie, a to navzdory rostoucím výrobním nákladům. Skutečnost, že pokles spotřeby byl dále prohlouben v důsledku pandemie COVID-19, proto neoslabila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Během tohoto období spotřeba klesla o 66 % a objem prodeje výrobního odvětví Unie o 71 %, zatímco čínský vývoz klesl pouze o 39 %, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil ze 17 % na 31 %. Jak je pojednáno ve 196. bodě odůvodnění na základě tržních cen dosažitelných na trhu USA, bez čínského dovozu a vyvíjeného cenového tlaku by výrobní odvětví Unie bylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnější úroveň a pokrýt zvýšené výrobní náklady.

| (211) | Významný pokles spotřeby a využití kapacity významně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Jak je však vysvětleno výše v oddíle 4.4.3.1, i když se výrobnímu odvětví Unie podařilo výrazně snížit své fixní náklady, jeho podíl na celkových nákladech vzrostl na 23 %. Současně se tomuto výrobnímu odvětví také podařilo snížit další strukturální náklady, například na zaměstnanost během období pandemie COVID-19. Toto řízení fixních a jiných strukturálních nákladů během tohoto období umožnilo minimalizaci jejich dopadu na výkonnost odvětví, jak bylo rovněž vysvětleno výše, ale mohlo být kompenzováno pouze částečně kvůli výraznému stlačování cen způsobenému čínským dovozem. |
| --- | --- |

(211)

Významný pokles spotřeby a využití kapacity významně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Jak je však vysvětleno výše v oddíle 4.4.3.1, i když se výrobnímu odvětví Unie podařilo výrazně snížit své fixní náklady, jeho podíl na celkových nákladech vzrostl na 23 %. Současně se tomuto výrobnímu odvětví také podařilo snížit další strukturální náklady, například na zaměstnanost během období pandemie COVID-19. Toto řízení fixních a jiných strukturálních nákladů během tohoto období umožnilo minimalizaci jejich dopadu na výkonnost odvětví, jak bylo rovněž vysvětleno výše, ale mohlo být kompenzováno pouze částečně kvůli výraznému stlačování cen způsobenému čínským dovozem.

5.2.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (212) | Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 15


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v kusech) | 2 364 368 | 1 827 572 | 547 427 | 1 124 371 |
| Index | 100 | 77 | 23 | 48 |
| Průměrná cena ze závodu (EUR/kus) | 66,04 | 62,18 | 58,86 | 63,05 |
| Index | 100 | 94 | 89 | 95 |
| Průměrná cena po dovozu (52) (EUR/kus) | 68,34 | 64,87 | 60,83 | 66,28 |
| Index | 100 | 95 | 89 | 97 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(212)

Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 15

Tabulka 15

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

2018

2019

2020

Období šetření

Objem vývozu (v kusech)

2 364 368

1 827 572

547 427

1 124 371

Index

Index

100

100

77

77

23

23

48

48

Průměrná cena ze závodu (EUR/kus)

66,04

62,18

58,86

63,05

Index

Index

100

100

94

94

89

89

95

95

Průměrná cena po dovozu (52) (EUR/kus)

52

68,34

64,87

60,83

66,28

Index

Index

100

100

95

95

89

89

97

97

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (213) | V průběhu posuzovaného období poklesl objem vývozu výrobního odvětví Unie o 52 %. |
| --- | --- |

(213)

V průběhu posuzovaného období poklesl objem vývozu výrobního odvětví Unie o 52 %.

| (214) | V letech 2018 až 2020 vykazovala vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie spíše podobný trend jako vývoj objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Během této první části posuzovaného období, které pandemie COVID-19 postihla nejvíce, se objem prodeje v Unii i vývozu výrobního odvětví Unie snížil. Objem prodeje na vývoz však v relativním vyjádření klesl méně než prodej na trhu Unie. Kromě toho se vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zjevně začala zotavovat, jakmile byla zrušena omezení související s pandemií COVID-19, přičemž objemy prodeje na vývoz se od roku 2020 do roku 2021 více než zdvojnásobily. Kromě toho byly po celé posuzované období vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie výrazně vyšší než prodejní cena na trhu Unie a trvale převyšovaly jeho výrobní náklady, s výjimkou roku 2020, který byl nejvýznamněji postižen pandemií COVID-19, jež se vztahuje také na polovinu období šetření. Na tomto základě dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že přechodné snížení vývozní výkonnosti k újmě nepřispělo, jelikož úroveň vývozních cen byla dostatečná k tomu, aby výrobní odvětví Unie mohlo být ziskové u většiny svého vývozního prodeje. |
| --- | --- |

(214)

V letech 2018 až 2020 vykazovala vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie spíše podobný trend jako vývoj objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Během této první části posuzovaného období, které pandemie COVID-19 postihla nejvíce, se objem prodeje v Unii i vývozu výrobního odvětví Unie snížil. Objem prodeje na vývoz však v relativním vyjádření klesl méně než prodej na trhu Unie. Kromě toho se vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zjevně začala zotavovat, jakmile byla zrušena omezení související s pandemií COVID-19, přičemž objemy prodeje na vývoz se od roku 2020 do roku 2021 více než zdvojnásobily. Kromě toho byly po celé posuzované období vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie výrazně vyšší než prodejní cena na trhu Unie a trvale převyšovaly jeho výrobní náklady, s výjimkou roku 2020, který byl nejvýznamněji postižen pandemií COVID-19, jež se vztahuje také na polovinu období šetření. Na tomto základě dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že přechodné snížení vývozní výkonnosti k újmě nepřispělo, jelikož úroveň vývozních cen byla dostatečná k tomu, aby výrobní odvětví Unie mohlo být ziskové u většiny svého vývozního prodeje.

5.3.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (215) | Čínské vývozní ceny byly od začátku posuzovaného období v roce 2018 výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie. Šetření ukázalo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 13,1 %. Tato zvýšená přítomnost na trhu při velmi nízkých cenách byla na úkor výrobního odvětví Unie, které bylo během posuzovaného období nuceno snížit prodejní ceny, aby si zachovalo alespoň omezený objem prodeje během pandemie COVID-19 a po ní. To vedlo k negativnímu vývoji hospodářské situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(215)

Čínské vývozní ceny byly od začátku posuzovaného období v roce 2018 výrazně nižší než ceny a náklady výrobního odvětví Unie. Šetření ukázalo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 13,1 %. Tato zvýšená přítomnost na trhu při velmi nízkých cenách byla na úkor výrobního odvětví Unie, které bylo během posuzovaného období nuceno snížit prodejní ceny, aby si zachovalo alespoň omezený objem prodeje během pandemie COVID-19 a po ní. To vedlo k negativnímu vývoji hospodářské situace výrobního odvětví Unie.

| (216) | Komise rozlišila dopady všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu a prověřila je. Vliv pandemie COVID-19 a související pokles spotřeby sudů keg v Unii a po celém světě negativně ovlivnily vývoj výrobního odvětví Unie, byly však považovány za dočasný činitel s omezeným dopadem. Situace výrobního odvětví Unie se zhoršila již před pandemií COVID-19 a dále se zhoršovala až do konce posuzovaného období. |
| --- | --- |

(216)

Komise rozlišila dopady všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu a prověřila je. Vliv pandemie COVID-19 a související pokles spotřeby sudů keg v Unii a po celém světě negativně ovlivnily vývoj výrobního odvětví Unie, byly však považovány za dočasný činitel s omezeným dopadem. Situace výrobního odvětví Unie se zhoršila již před pandemií COVID-19 a dále se zhoršovala až do konce posuzovaného období.

| (217) | Na základě výše uvedeného dospěla Komise k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. |
| --- | --- |

(217)

Na základě výše uvedeného dospěla Komise k závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou.

6.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

ÚROVEŇ OPATŘENÍ

| (218) | Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(218)

Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie.

6.1.   Rozpětí újmy

Rozpětí újmy

| (219) | Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a čl. 7 odst. 2d základního nařízení. |
| --- | --- |

(219)

Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a čl. 7 odst. 2d základního nařízení.

| (220) | V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto činitele: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země, míru ziskovosti potřebnou k pokrytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %. |
| --- | --- |

(220)

V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto činitele: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země, míru ziskovosti potřebnou k pokrytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %.

| (221) | Výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník navrhli, aby byl cílový zisk stanoven mezi 12 % a 20 %, protože podle jejich názoru jde o úroveň potřebnou k financování nezbytných investic do procesů a výrobků a k zajištění dlouhodobé životaschopnosti výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví rovněž prokázalo, že v letech, kdy panovaly běžné podmínky hospodářské soutěže, jeho průměrná ziskovost činila 15 %. |
| --- | --- |

(221)

Výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník navrhli, aby byl cílový zisk stanoven mezi 12 % a 20 %, protože podle jejich názoru jde o úroveň potřebnou k financování nezbytných investic do procesů a výrobků a k zajištění dlouhodobé životaschopnosti výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví rovněž prokázalo, že v letech, kdy panovaly běžné podmínky hospodářské soutěže, jeho průměrná ziskovost činila 15 %.

| (222) | Na základě těchto důkazů se Komise předběžně rozhodla použít ziskové rozpětí ve výši 12 %, což je hodnota na dolní hranici rozsahu číselných údajů upřesněných v předchozím bodě odůvodnění, a přijala tak velmi konzervativní přístup. |
| --- | --- |

(222)

Na základě těchto důkazů se Komise předběžně rozhodla použít ziskové rozpětí ve výši 12 %, což je hodnota na dolní hranici rozsahu číselných údajů upřesněných v předchozím bodě odůvodnění, a přijala tak velmi konzervativní přístup.

| (223) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo ziskové rozpětí předběžně stanoveno na úrovni 12 % v souladu s ustanovením čl. 7 odst. 2c. |
| --- | --- |

(223)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo ziskové rozpětí předběžně stanoveno na úrovni 12 % v souladu s ustanovením čl. 7 odst. 2c.

| (224) | Pokud jde o úroveň investic, výzkumu, vývoje a inovací během posuzovaného období, Komise ověřila poskytnuté informace a dospěla k závěru, že rozdíl mezi investicemi, náklady na výzkum, vývoj a inovace za běžných podmínek hospodářské soutěže, jak je uvedlo výrobní odvětví EU a ověřila Komise, byl již zahrnut do cílového zisku ve výši 12 %. |
| --- | --- |

(224)

Pokud jde o úroveň investic, výzkumu, vývoje a inovací během posuzovaného období, Komise ověřila poskytnuté informace a dospěla k závěru, že rozdíl mezi investicemi, náklady na výzkum, vývoj a inovace za běžných podmínek hospodářské soutěže, jak je uvedlo výrobní odvětví EU a ověřila Komise, byl již zahrnut do cílového zisku ve výši 12 %.

| (225) | Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, použitím výše uvedeného cílového ziskového rozpětí (viz 223. bod odůvodnění) na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření podle jednotlivých typů výrobku. |
| --- | --- |

(225)

Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, použitím výše uvedeného cílového ziskového rozpětí (viz 223. bod odůvodnění) na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření podle jednotlivých typů výrobku.

| (226) | Úroveň rozpětí újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčené zemi zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(226)

Úroveň rozpětí újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčené zemi zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.

| (227) | Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je vymezena stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti.








  Země | Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd. | 77,1  % | 58,8  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 65,3  % | 52,9  % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 72,1  % | 56,3  % |
| Všechny ostatní společnosti | 91,0  % | 112,0  % |

(227)

Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je vymezena stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti.

Země

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Čínská lidová republika

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd.

77,1  %

58,8  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

65,3  %

52,9  %

Ostatní spolupracující společnosti

72,1  %

56,3  %

Všechny ostatní společnosti

91,0  %

112,0  %

6.2.   Závěr ohledně úrovně opatření

Závěr ohledně úrovně opatření

| (228) | Na základě výše uvedeného posouzení by mělo být prozatímní antidumpingové clo stanoveno tak, jak je uvedeno níže, v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení:







  Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd. | 58,8  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 52,9  % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 56,3  % |
| Všechny ostatní společnosti | 91,0  % |

(228)

Na základě výše uvedeného posouzení by mělo být prozatímní antidumpingové clo stanoveno tak, jak je uvedeno níže, v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení:

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Čínská lidová republika

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd.

58,8  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

52,9  %

Ostatní spolupracující společnosti

56,3  %

Všechny ostatní společnosti

91,0  %

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (229) | Poté, co se Komise rozhodla použít čl. 2 odst. 7 základního nařízení, zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření v souladu s článkem 21 základního nařízení. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(229)

Poté, co se Komise rozhodla použít čl. 2 odst. 7 základního nařízení, zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření v souladu s článkem 21 základního nařízení. Zájem Unie byl zjišťován na základě posouzení všech různých příslušných zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (230) | V Unii působí osm společností vyrábějících sudy keg. Přímo zaměstnávají více než 400 pracovníků (v roce 2018 jich bylo více než 800) a sídlí v Rakousku, Česku, Německu, Itálii a ve Španělsku. |
| --- | --- |

(230)

V Unii působí osm společností vyrábějících sudy keg. Přímo zaměstnávají více než 400 pracovníků (v roce 2018 jich bylo více než 800) a sídlí v Rakousku, Česku, Německu, Itálii a ve Španělsku.

| (231) | Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo udržet si podíl na trhu, zvýšit využití kapacity, zvýšit ceny na udržitelnou úroveň a zlepšit ziskovost na úroveň, kterou lze očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(231)

Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo udržet si podíl na trhu, zvýšit využití kapacity, zvýšit ceny na udržitelnou úroveň a zlepšit ziskovost na úroveň, kterou lze očekávat za běžných podmínek hospodářské soutěže.

| (232) | Neuložení opatření by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršení ziskovosti, která je již nyní negativní. Neuložení opatření by mohlo vést k uzavření výrobních zařízení a propouštění, čímž by byla ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(232)

Neuložení opatření by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršení ziskovosti, která je již nyní negativní. Neuložení opatření by mohlo vést k uzavření výrobních zařízení a propouštění, čímž by byla ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie.

| (233) | Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že uložení prozatímních opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(233)

Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že uložení prozatímních opatření je v zájmu výrobního odvětví Unie.

7.2.   Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení

| (234) | Jeden dovozce, který není ve spojení a představuje 1,6 % objemu čínského dovozu, předložil formulář pro výběr vzorku a odpověděl na dotazník. Průměrný zisk spolupracujícího dovozce během období šetření činil 16 %. |
| --- | --- |

(234)

Jeden dovozce, který není ve spojení a představuje 1,6 % objemu čínského dovozu, předložil formulář pro výběr vzorku a odpověděl na dotazník. Průměrný zisk spolupracujícího dovozce během období šetření činil 16 %.

| (235) | Tento dovozce byl proti uložení opatření. Tvrdil, že vzhledem k rostoucí ceně nerezavějící oceli a přepravy by uložení opatření mělo další negativní dopad na jeho ziskovost, což by vedlo k likvidaci společnosti. Uvedená společnost rovněž zdůraznila, že v posledních letech vynaložila z vlastních zdrojů značné investice do výzkumu a vývoje s cílem vyvinout nové duševní vlastnictví, jakož i investice do vývoje nových řešení pro výrobu sudů keg, která by mohla být přínosem pro uživatele v Unii, a že uložení opatření by mohlo tento projekt ukončit. |
| --- | --- |

(235)

Tento dovozce byl proti uložení opatření. Tvrdil, že vzhledem k rostoucí ceně nerezavějící oceli a přepravy by uložení opatření mělo další negativní dopad na jeho ziskovost, což by vedlo k likvidaci společnosti. Uvedená společnost rovněž zdůraznila, že v posledních letech vynaložila z vlastních zdrojů značné investice do výzkumu a vývoje s cílem vyvinout nové duševní vlastnictví, jakož i investice do vývoje nových řešení pro výrobu sudů keg, která by mohla být přínosem pro uživatele v Unii, a že uložení opatření by mohlo tento projekt ukončit.

| (236) | Komise dospěla k závěru, že dovozce pravděpodobně může přenést část antidumpingového cla na konečné uživatele. Dobrá úroveň zisku dovozce rovněž zmírňuje dopad cla na životaschopnost dovozce. Velmi omezená spolupráce pouze jednoho dovozce v tomto šetření naznačuje, že opatření celkově nebudou mít na dovozce vysoce negativní dopad, a proto by nebyl převážen pozitivní účinek opatření na výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(236)

Komise dospěla k závěru, že dovozce pravděpodobně může přenést část antidumpingového cla na konečné uživatele. Dobrá úroveň zisku dovozce rovněž zmírňuje dopad cla na životaschopnost dovozce. Velmi omezená spolupráce pouze jednoho dovozce v tomto šetření naznačuje, že opatření celkově nebudou mít na dovozce vysoce negativní dopad, a proto by nebyl převážen pozitivní účinek opatření na výrobce v Unii.

| (237) | Obchodníci/poskytovatelé služeb, kteří podnikají v oblasti personalizace a individuálního přizpůsobení sudů keg, budou moci v této činnosti pokračovat a soutěžit na základě kladů výrobků, nikoli dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(237)

Obchodníci/poskytovatelé služeb, kteří podnikají v oblasti personalizace a individuálního přizpůsobení sudů keg, budou moci v této činnosti pokračovat a soutěžit na základě kladů výrobků, nikoli dumpingového dovozu.

7.3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (238) | Na počátku se přihlásili dva uživatelé, společnosti Appie a Carlsberg, ve svých odpovědích na dotazník však poskytli pouze omezené informace. Další uživatel, společnost AB InBev, se zaregistrovala jako zúčastněná strana a uvedla připomínky, neposkytla však odpověď na dotazník. Tito uživatelé zastupují pivovary nebo pivovarnické konglomeráty. |
| --- | --- |

(238)

Na počátku se přihlásili dva uživatelé, společnosti Appie a Carlsberg, ve svých odpovědích na dotazník však poskytli pouze omezené informace. Další uživatel, společnost AB InBev, se zaregistrovala jako zúčastněná strana a uvedla připomínky, neposkytla však odpověď na dotazník. Tito uživatelé zastupují pivovary nebo pivovarnické konglomeráty.

| (239) | V pozdější fázi, jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1 výše, se Komise znovu obrátila na hlavní uživatele s žádostí o údaje o jejich dodavatelích a objemech nákupů. Tři uživatelé (společnosti AB InBev, Asahi a Molson Coors) poskytli určité údaje, neodpověděli však na hlavní obsah dotazníku. |
| --- | --- |

(239)

V pozdější fázi, jak je vysvětleno v oddíle 4.3.1 výše, se Komise znovu obrátila na hlavní uživatele s žádostí o údaje o jejich dodavatelích a objemech nákupů. Tři uživatelé (společnosti AB InBev, Asahi a Molson Coors) poskytli určité údaje, neodpověděli však na hlavní obsah dotazníku.

| (240) | Ve svém původním podání se společnost AB InBev postavila proti uložení opatření a tvrdila, že:






  — | cla by vedla ke zvýšení nákladů na sudy keg, což negativně ovlivní hotelové, restaurační a stravovací odvětví, které již bylo výrazně zasaženo pandemií COVID-19, |
| --- | --- | --- |

(240)

Ve svém původním podání se společnost AB InBev postavila proti uložení opatření a tvrdila, že:

—

cla by vedla ke zvýšení nákladů na sudy keg, což negativně ovlivní hotelové, restaurační a stravovací odvětví, které již bylo výrazně zasaženo pandemií COVID-19,

| — | výrobní odvětví Unie nemá dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo celou poptávku po sudech keg v Unii. |
| --- | --- |

—

výrobní odvětví Unie nemá dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo celou poptávku po sudech keg v Unii.

| (241) | Pokud jde o první tvrzení, údaje shromážděné během šetření ukázaly, že hotelové, restaurační a stravovací odvětví nenakupuje od výrobců piva sudy keg, nakupuje pouze jejich obsah (tj. pivo). Hospody a bary platí za sudy keg zálohu, která se vyplácí zpět, když jsou prázdné sudy keg vráceny výrobcům piva. Proto se očekává, že dopad nákladů na sudy keg na ziskovost hotelového, restauračního a stravovacího odvětví bude omezený. |
| --- | --- |

(241)

Pokud jde o první tvrzení, údaje shromážděné během šetření ukázaly, že hotelové, restaurační a stravovací odvětví nenakupuje od výrobců piva sudy keg, nakupuje pouze jejich obsah (tj. pivo). Hospody a bary platí za sudy keg zálohu, která se vyplácí zpět, když jsou prázdné sudy keg vráceny výrobcům piva. Proto se očekává, že dopad nákladů na sudy keg na ziskovost hotelového, restauračního a stravovacího odvětví bude omezený.

| (242) | Pokud jde o druhé tvrzení, výrobní odvětví Unie má zřejmě dostatečnou volnou kapacitu. Na svém vrcholu v roce 2018 činila spotřeba v Unii přibližně 3,2 milionu sudů keg, zatímco výrobní odvětví Unie má celkovou výrobní kapacitu téměř 6,8 milionu sudů keg. I při zahrnutí prodeje na vývoz má výrobní odvětví Unie stále volnou kapacitu ve výši téměř 2 miliony sudů keg. |
| --- | --- |

(242)

Pokud jde o druhé tvrzení, výrobní odvětví Unie má zřejmě dostatečnou volnou kapacitu. Na svém vrcholu v roce 2018 činila spotřeba v Unii přibližně 3,2 milionu sudů keg, zatímco výrobní odvětví Unie má celkovou výrobní kapacitu téměř 6,8 milionu sudů keg. I při zahrnutí prodeje na vývoz má výrobní odvětví Unie stále volnou kapacitu ve výši téměř 2 miliony sudů keg.

| (243) | Vzhledem k dlouhé životnosti (obvykle 30 let) a opětovné plnitelnosti je nákladový dopad sudů keg na nápojový průmysl minimální. |
| --- | --- |

(243)

Vzhledem k dlouhé životnosti (obvykle 30 let) a opětovné plnitelnosti je nákladový dopad sudů keg na nápojový průmysl minimální.

| (244) | Komise proto předběžně dospěla k závěru, že se očekává, že negativní dopady opatření na uživatele budou omezené a nepřeváží nad pozitivním účinkem opatření na výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(244)

Komise proto předběžně dospěla k závěru, že se očekává, že negativní dopady opatření na uživatele budou omezené a nepřeváží nad pozitivním účinkem opatření na výrobce v Unii.

7.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (245) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení opatření na dovoz opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(245)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, z nichž by vyplývalo, že uložení opatření na dovoz opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky v této fázi šetření není v zájmu Unie.

8.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (246) | Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti, úrovně opatření a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(246)

Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti, úrovně opatření a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (247) | Na dovoz opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a dumpingová rozpětí. Výše cla byla stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(247)

Na dovoz opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a dumpingová rozpětí. Výše cla byla stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.

| (248) | Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla vyjádřené na základě ceny CIF na hranici Unie před proclením měly být následující:







  Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd. | 58,8  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 52,9  % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 56,3  % |
| Všechny ostatní společnosti | 91,0  % |

(248)

Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla vyjádřené na základě ceny CIF na hranici Unie před proclením měly být následující:

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Čínská lidová republika

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd.

58,8  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

52,9  %

Ostatní spolupracující společnosti

56,3  %

Všechny ostatní společnosti

91,0  %

| (249) | Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(249)

Sazby antidumpingových cel pro individuální společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění plynoucích z tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto sazby cla jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právními subjekty. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (250) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(250)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (251) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílným celním sazbám hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(251)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílným celním sazbám hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (252) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(252)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (253) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(253)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (254) | Statistické údaje týkající se opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli jsou často vyjádřeny v počtu kusů. V kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (53) však není pro opětovně plnitelné sudy keg z nerezavějící oceli žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nutné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se musí u dovozu dotčeného výrobku kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět i počet kusů. Počet kusů by měl být uváděn u kódů TARIC 7310100010 a 7310299010 za předpokladu, že je tento údaj v souladu s přílohou I nařízení (EHS) č. 2658/87. |
| --- | --- |

(254)

Statistické údaje týkající se opětovně plnitelných sudů keg z nerezavějící oceli jsou často vyjádřeny v počtu kusů. V kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (53) však není pro opětovně plnitelné sudy keg z nerezavějící oceli žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nutné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se musí u dovozu dotčeného výrobku kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět i počet kusů. Počet kusů by měl být uváděn u kódů TARIC 7310100010 a 7310299010 za předpokladu, že je tento údaj v souladu s přílohou I nařízení (EHS) č. 2658/87.

53

9.   CELNÍ EVIDENCE

CELNÍ EVIDENCE

| (255) | Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, Komise nezavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(255)

Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, Komise nezavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku.

10.   INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

| (256) | V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tato informace byla zveřejněna rovněž na internetových stránkách GŘ TRADE. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny. |
| --- | --- |

(256)

V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tato informace byla zveřejněna rovněž na internetových stránkách GŘ TRADE. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny.

| (257) | Společnosti Ningbo Major a Penglai Jinfu společně předložily připomínky k předběžnému poskytnutí informací, v nichž požádaly Komisi, aby prozatímní opatření neuplatňovala. Zdůraznily, že cílové ceny některých typů výrobku neodrážejí podle jejich znalostí očekávané cílové ceny. Tvrdili rovněž, že některé typy výrobku nebyly součástí výpočtu rozpětí újmy a že oddíl obsahující tabulku s informacemi nebyl řádně okomentován. |
| --- | --- |

(257)

Společnosti Ningbo Major a Penglai Jinfu společně předložily připomínky k předběžnému poskytnutí informací, v nichž požádaly Komisi, aby prozatímní opatření neuplatňovala. Zdůraznily, že cílové ceny některých typů výrobku neodrážejí podle jejich znalostí očekávané cílové ceny. Tvrdili rovněž, že některé typy výrobku nebyly součástí výpočtu rozpětí újmy a že oddíl obsahující tabulku s informacemi nebyl řádně okomentován.

| (258) | Komise připomínky podrobně přezkoumala a dospěla k závěru, že se žádná z nich netýkala přesnosti výpočtů, a proto je spolu se všemi ostatními podáními posoudí po zveřejnění prozatímních opatření. |
| --- | --- |

(258)

Komise připomínky podrobně přezkoumala a dospěla k závěru, že se žádná z nich netýkala přesnosti výpočtů, a proto je spolu se všemi ostatními podáními posoudí po zveřejnění prozatímních opatření.

| (259) | Pokud jde o jednotky použité ve zveřejněné tabulce, jak správně poznamenali vyvážející výrobci, jedná se skutečně o kusy, a nikoli o tuny. Některé typy výrobku navíc nebyly zahrnuty do výpočtu rozpětí újmy, protože výrobní odvětví Unie nevyrábělo odpovídající typy výrobku, a proto nebyly pro výpočet rozpětí prodeje pod cenou relevantní. |
| --- | --- |

(259)

Pokud jde o jednotky použité ve zveřejněné tabulce, jak správně poznamenali vyvážející výrobci, jedná se skutečně o kusy, a nikoli o tuny. Některé typy výrobku navíc nebyly zahrnuty do výpočtu rozpětí újmy, protože výrobní odvětví Unie nevyrábělo odpovídající typy výrobku, a proto nebyly pro výpočet rozpětí prodeje pod cenou relevantní.

11.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (260) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(260)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (261) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(261)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz do Unie sudů keg, cisteren, barelů, sudů a podobných nádob, opětovně plnitelných, z nerezavějící oceli, obecně známých jako „opětovně plnitelné sudy keg z nerezavějící oceli“, s tělem přibližně válcovitého tvaru, se stěnou o tloušťce 0,5 mm nebo větší, používaných pro kapaliny jiné než zkapalněný plyn, ropa a ropné produkty, o objemu 4,5 litru nebo více, bez ohledu na typ, konečnou úpravu, kapacitu nebo třídu nerezavějící oceli, též s dalšími součástmi (extraktory, hrdly, horními a dolními dny nebo jakýmikoli jinými součástmi), též barvených či potažených jinými materiály, v současnosti kódů KN ex 7310 10 00 a ex 7310 29 90 (kódy TARIC 7310100010 a 7310299010) a pocházejících z Čínské lidové republiky, s výjimkou hrdel, jehel, narážecích hlav nebo výčepních kohoutů, štítků, ventilů a jiných součástí dovážených odděleně.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd. | 58,8  % | A024 |
| | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 52,9  % | A030 |
| | Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze | 56,3  % | |
| | Všechny ostatní společnosti | 91,0  % | C999 |

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd.

58,8  %

A024

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

52,9  %

A030

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

56,3  %

Všechny ostatní společnosti

91,0  %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodaného na vývoz do Evropské unie, pro který byla vystavena tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Pokud taková faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobkem uvedeným v odst. 1 se do příslušného pole tohoto prohlášení zapíše počet kusů dovezených výrobků, pokud je tento údaj slučitelný s přílohou I nařízení (EHS) č. 2658/87.

6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Zúčastněné strany předloží Komisi své písemné připomínky k tomuto nařízení do 15 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u Komise, tak učiní do 5 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních, tak učiní do 5 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Úředník pro slyšení přezkoumá žádosti podané mimo tuto lhůtu a může případně rozhodnout o jejich přijetí.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. ledna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. C 195, 13.5.2022, s. 24.

2

(3)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2602

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/191 ze dne 16. února 2022 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 36, 17.2.2022, s. 1); prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/95 ze dne 24. ledna 2022, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 16, 25.1.2022, s. 36); prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2239 ze dne 15. prosince 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých velkokapacitních ocelových stožárů pro větrné elektrárny pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 59); prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635 ze dne 16. dubna 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 132, 19.4.2021, s. 145).

4

(5)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 208. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 59. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění a prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 149.–150. bod odůvodnění.

5

(6)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 192. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 46. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění a prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 115.–118. bod odůvodnění.

6

(7)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 193.–194. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 47. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění a prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 119.–122. bod odůvodnění. Zatímco u práva příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, které stanoví čínské právní předpisy, lze mít za to, že odráží příslušná vlastnická práva, další důležitý kanál, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do obchodních rozhodnutí, představují buňky Komunistické strany Číny ve státních i soukromých podnicích. Podle práva obchodních společností ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy strany v souladu se stanovami Komunistické strany Číny) a daná společnost musí vytvořit nezbytné podmínky pro činnost stranické organizace. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny posílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Uvádí se také, že Komunistická strana Číny vyvíjí tlak na soukromé společnosti, aby kladly na první místo „vlastenectví“ a řídily se stranickou disciplínou. V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí. Tato pravidla se běžně uplatňují ve všech oblastech čínského hospodářství, ve všech odvětvích, včetně výrobců výrobku, který je předmětem šetření, a dodavatelů vstupů.

7

(8)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 195.–201. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 48.–52. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění a prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 123.–129. bod odůvodnění.

8

(9)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 202. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 53. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění a prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 130.–133. bod odůvodnění.

9

(10)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 203. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 54. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění a prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 134.–135. bod odůvodnění.

10

(11)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 204. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 55. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění a prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 136.–145. bod odůvodnění.

11

(12)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2017) 483 final/2, 20. 12. 2017, k dispozici na adrese: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

12

(13)  Obchodní komora Evropské unie v Číně, Nadměrná kapacita v Číně: překážka reformního programu strany, k dispozici na adrese: https://www.europeanchamber.com.cn/en/publications-overcapacity-in-china (vyhledáno dne 16. listopadu 2022).

13

(14)  Prováděcí nařízení (EU) 2021/635 a prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/508 ze dne 7. dubna 2020, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Indonésie, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (Úř. věst. L 110, 8.4.2020, s. 3).

14

(15)  Globální fórum pro nadměrnou kapacitu v ocelářství, ministerská zpráva, 20. září 2018.

15

(16)  Zpráva – kapitola 14, s. 358: Na výrobě se soukromé společnosti podílejí 51 % a státní podniky 49 % a na kapacitě se státní podniky podílejí 44 % a soukromé společnosti 56 %.

16

(17)  K dispozici na adrese:www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm; https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e awww.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (vyhledáno dne 28. října 2022).

17

(18)  K dispozici na adrese http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (vyhledáno dne 28. října 2022).

18

(19)  Stejně jako v případě akvizice majoritního podílu ve skupině China Baowu Steel Group v červnu 2019, viz https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (vyhledáno dne 28. října 2022).

19

(20)  Viz: https://www.miit.gov.cn/gzcy/yjzj/art/2020/art_af1bef04b9624997956b2bff6cdb7383.html (vyhledáno dne 16. listopadu 2022).

20

(21)  Viz oddíl IV pododdíl 3 plánu, který je k dispozici na adrese: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (vyhledáno dne 16. listopadu 2022).

21

(22)  Viz 14. pětiletý plán rozvoje ocelářského průmyslu, předmluva.

22

(23)  Viz internetové stránky skupiny, které jsou k dispozici na adrese: http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (vyhledáno dne 7. září 2022).

23

(24)  Viz internetové stránky společnosti, které jsou k dispozici na adrese: https://www.baosteel.com/about/manager (navštíveno dne 7. září 2022).

24

(25)  Shandong Gold Group zprostředkovává, učí se a realizuje ducha 20. celostátního sjezdu Komunistické strany Číny (originální znění v čínštině), tiskový článek k dispozici na internetových stránkách China Gold News: https://www.gold.org.cn/ky1227/kydj/202210/t20221028_193328.html (vyhledáno dne 17. listopadu 2022).

25

(26)  Zpráva, část III, kapitola 14, s. 346 a násl.

26

(27)  Viz 14. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje Čínské lidové republiky a Dlouhodobé cíle do roku 2035, část III, článek VIII, k dispozici na adrese: https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (vyhledáno dne 28. října 2022).

27

(28)  Viz zejména oddíly I a II plánu.

28

(29)  Ustanovení této části jsou velmi podrobná a stanoví náročné cíle do budoucnosti: „V případě železářských a ocelářských podniků, které plánují přesun nebo renovaci na různých místech, by měly orgány státní správy v oblastech, kam nebo odkud se podniky přesunou, posílit komunikaci a koordinaci a převést příslušné ukazatele spotřeby energie a uhlí prostřednictvím trhu obchodování s právy na spotřebu energie s cílem dosáhnout oboustranně výhodné spolupráce a zajistit hladký a řádný průběh projektu. Vybudovat šest charakteristických ocelářských výrobních základen v An-jangu, Ťi-jüanu, Pching-ting-šanu, Sin-jangu, Šang-čchiou, Čou-kchou atd. a zlepšit rozsah, intenzifikaci, specializaci a vysokou kvalitu tohoto průmyslu. V rámci těchto základen bude do roku 2025 řízená kapacita výroby surového železa v An-jangu kontrolována tak, aby se držela pod úrovní 14 milionů tun, a řízená kapacita výroby surové oceli v rámci 15 milionů tun a v základně An-jang společnosti Anyang Iron and Steel Group Co., Ltd. vznikne centrum výroby vysoce kvalitní speciální oceli s kapacitou 8,5 milionu tun; podporovat skupinu Henan Jiyuan Iron and Steel (Group) Co., Ltd. při budování výrobní základny pro tyče a dráty z vysoce kvalitní a speciální oceli a regionální zpracovatelské centrum; podporovat skupiny Angang Group Xinyang Iron and Steel Co., Ltd., Minyuan Iron and Steel Group Co., Ltd., a Henan Angang Zhoukou Iron and Steel Co., Ltd. při budování regionálních železářských a ocelářských komplexů.“

29

(30)  Viz body 2, 8 a 16 tříletého akčního plánu provincie Che-pej týkajícího se rozvoje klastrů v řetězci ocelářského průmyslu 2020–2022.

30

(31)  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2019), schválený vyhláškou Národní komise pro rozvoj a reformy Čínské lidové republiky č. 29 ze dne 27. srpna 2019, k dispozici na adrese: http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (vyhledáno dne 28. října 2022).

31

(32)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635, 134.–135. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/508, 143.–144. bod odůvodnění.

32

(33)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

33

(34)  bvdinfo.com

34

(35)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction

35

(36)  Kód NACE je standardní evropská nomenklatura výrobních hospodářských činností. Průzkum se týkal těchto kódů: 2591 (ocelové sudy a podobné nádoby), 2592 (drobné kovové obaly), 2599 (ostatní kovodělné výrobky), 2829 (stroje a zařízení pro všeobecné účely), 2893 (stroje na výrobu potravin, nápojů a zpracování tabáku).

36

(37)  Databáze Orbis, Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

37

(38)  https://www.mococa.com

38

(39)  https://ilostat.ilo.org/

39

(40)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/

40

(41)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33).

41

(42)  https://ilostat.ilo.org/data/data-catalogue/

42

(43)  S náležitou úpravou o zákonnou neodpracovanou dobu, jako jsou dovolené a státní svátky.

43

(44)  https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee;

44

https://ccbc.org.br/en/publicacoes/artigos-ccbc-en/how-much-do-your-employees-in-brazil-really-cost/; https://bpc-partners.com/inss-brazilian-salaries-benefits/

(45)  https://www.globalpetrolprices.com/Brazil/

45

(46)  https://www.edp.com.br/tarifas-vigentes/

46

(47)  https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/energia-eletrica/publicacoes/informativo-gestao-setor-eletrico

47

(48)  Hodiny ve špičce a mimo špičku a jednotlivé dodatečné náklady uplatňované během období.

48

(49)  https://www.gov.br/mme/pt-br/assuntos/secretarias/energia-eletrica/publicacoes/informativo-gestao-setor-eletrico/informativo-gestao-setor-eletrico-ano-2021.pdf/view

49

(50)  Vzhledem k tomu, že jedinou dostupnou jednotkou množství v databázi Comext a databázi Komise Surveillance je hmotnost, převod množství z tun/kilogramů na jednotky (počet sudů keg) se v průběhu celého šetření při využití uvedených databází prováděl podle vzorce 1 sud keg = 10 kg. Jednalo se o přepočítací koeficient použitý v podnětu a další analýza Komise potvrdila, že 10 kg je přibližně průměrná hmotnost sudu keg na trhu.

50

(51)  Vyšší hodnota pro rok 2 018 se liší od hodnoty uvedené v poznámce ke spisu ze dne 2. září 2022. Důvodem je administrativní chyba zjištěná v součtu údajů od celních orgánů, která byla následně opravena.

51

(52)  Cena ze závodu včetně nákladů souvisejících s dopravou a dovozních cel platných na trhu USA.

52

(53)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1), ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/1998 ze dne 20. září 2022, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 282, 31.10.2022, s. 1).

53

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku

| Země | Název (jméno) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Kingyip - Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd. | A031 |
| | Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd. | A032 |
| | Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd. | A033 |
| | Yantai Toptech Ltd. | A034 |

Země

Název (jméno)

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Kingyip - Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd.

A031

Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd.

A032

Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd.

A033

Yantai Toptech Ltd.

A034

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 12.1.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/77 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/77

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO č. 161/22/KOL

ze dne 6. července 2022

o podpoře v souvislosti s infrastrukturou pouličního osvětlení v Bergenu (Norsko) [2023/101]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),

s ohledem na:

Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), zejména na články 61 a 62,

protokol 26 k Dohodě o EHP,

Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 7 odst. 5 a článek 14 části II tohoto protokolu, a

poté, co vyzval zúčastněné strany k podání připomínek (1), a po jejich zvážení,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTKOVÝ STAV

SKUTKOVÝ STAV

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   STÍŽNOST

| (1) | Dopisem ze dne 11. května 2017 si federace Nelfo (dále jen „stěžovatel“) stěžovala na údajnou státní podporu poskytnutou městem Bergen (dále jen „město“) v souvislosti s pouličním osvětlením u obecních komunikací. Nelfo je odvětvová federace v rámci Konfederace norských podniků („NHO“). Zahrnuje společnosti v Norsku v odvětví elektro, IT, elektronického obchodu, systémové integrátory a výrobce výtahů (2). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 11. května 2017 si federace Nelfo (dále jen „stěžovatel“) stěžovala na údajnou státní podporu poskytnutou městem Bergen (dále jen „město“) v souvislosti s pouličním osvětlením u obecních komunikací. Nelfo je odvětvová federace v rámci Konfederace norských podniků („NHO“). Zahrnuje společnosti v Norsku v odvětví elektro, IT, elektronického obchodu, systémové integrátory a výrobce výtahů (2).

2

| (2) | Údajným příjemcem podpory je společnost BKK AS jednající prostřednictvím různých dceřiných společností (3). V dalším textu budou společnost BKK AS a její dceřiné společnosti společně označovány jako „skupina BKK“. |
| --- | --- |

(2)

Údajným příjemcem podpory je společnost BKK AS jednající prostřednictvím různých dceřiných společností (3). V dalším textu budou společnost BKK AS a její dceřiné společnosti společně označovány jako „skupina BKK“.

3

1.2.   DALŠÍ INFORMACE

| (3) | Dopisem ze dne 1. června 2017 (4) postoupil Kontrolní úřad stížnost norským orgánům. Dopisy ze dne 27. června 2017 a 5. července 2017 (5) podaly norské orgány své připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 1. června 2017 (4) postoupil Kontrolní úřad stížnost norským orgánům. Dopisy ze dne 27. června 2017 a 5. července 2017 (5) podaly norské orgány své připomínky.

4

5

| (4) | E-mailem ze dne 7. září 2017 vyzval Kontrolní úřad norské orgány k podání dalších informací (6). Norské orgány odpověděly e-maily ze dne 8. září 2017 (7) a 12. září 2017 (8). |
| --- | --- |

(4)

E-mailem ze dne 7. září 2017 vyzval Kontrolní úřad norské orgány k podání dalších informací (6). Norské orgány odpověděly e-maily ze dne 8. září 2017 (7) a 12. září 2017 (8).

6

7

8

| (5) | Dne 11. července 2018 zaslal Kontrolní úřad žádost o doplňující informace (9). Dne 17. srpna 2018 se konala videokonference. E-mailem ze dne 28. února 2019 norské orgány předložily další informace (10). |
| --- | --- |

(5)

Dne 11. července 2018 zaslal Kontrolní úřad žádost o doplňující informace (9). Dne 17. srpna 2018 se konala videokonference. E-mailem ze dne 28. února 2019 norské orgány předložily další informace (10).

9

10

1.3.   FORMÁLNÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ

| (6) | Rozhodnutím č. 027/19/KOL (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) zahájil Kontrolní úřad formální vyšetřovací řízení (11). V této fázi zaujal Kontrolní úřad předběžné stanovisko, že tři opatření označená v rozhodnutí o zahájení řízení jako opatření a), b) a c) zřejmě představují státní podporu. Kontrolní úřad dále vyjádřil pochybnosti o souladu této možné státní podpory s fungováním Dohody o EHP. Tato tři opatření jsou popsána níže v oddíle 2. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutím č. 027/19/KOL (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) zahájil Kontrolní úřad formální vyšetřovací řízení (11). V této fázi zaujal Kontrolní úřad předběžné stanovisko, že tři opatření označená v rozhodnutí o zahájení řízení jako opatření a), b) a c) zřejmě představují státní podporu. Kontrolní úřad dále vyjádřil pochybnosti o souladu této možné státní podpory s fungováním Dohody o EHP. Tato tři opatření jsou popsána níže v oddíle 2.

11

| (7) | Norské orgány byly vyzvány, aby se k rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřily do 20. května 2019. Na žádost prodloužil Kontrolní úřad lhůtu do 5. června 2019 (12). |
| --- | --- |

(7)

Norské orgány byly vyzvány, aby se k rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřily do 20. května 2019. Na žádost prodloužil Kontrolní úřad lhůtu do 5. června 2019 (12).

12

| (8) | Dopisem ze dne 5. června 2019 obdržel Kontrolní úřad společné připomínky společností BKK AS a Veilys AS (dále jen „BKK Veilys“) (13). Dopisem ze dne 6. srpna 2019 byly norské orgány vyzvány, aby se k těmto připomínkám do 6. září 2019 vyjádřily (14). |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 5. června 2019 obdržel Kontrolní úřad společné připomínky společností BKK AS a Veilys AS (dále jen „BKK Veilys“) (13). Dopisem ze dne 6. srpna 2019 byly norské orgány vyzvány, aby se k těmto připomínkám do 6. září 2019 vyjádřily (14).

13

14

| (9) | Norské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 5. dubna 2020 (15). Připomínky jsou uvedeny ve dvou dopisech města, a to ze dne 10. května 2019 (16) a 3. dubna 2020 (17). |
| --- | --- |

(9)

Norské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 5. dubna 2020 (15). Připomínky jsou uvedeny ve dvou dopisech města, a to ze dne 10. května 2019 (16) a 3. dubna 2020 (17).

15

16

17

| (10) | Dne 5. února 2021 zaslal Kontrolní úřad norským orgánům další žádost o informace (18). Norské orgány předložily odpověď na tuto žádost dne 12. dubna 2021 (19). |
| --- | --- |

(10)

Dne 5. února 2021 zaslal Kontrolní úřad norským orgánům další žádost o informace (18). Norské orgány předložily odpověď na tuto žádost dne 12. dubna 2021 (19).

18

19

2.   POPIS OPATŘENÍ

POPIS OPATŘENÍ

2.1.   DOTČENÁ INFRASTRUKTURA A PRÁVNÍ SUBJEKTY

| (11) | Infrastruktura pouličního osvětlení u obecních komunikací byla v minulosti ve vlastnictví obecní společnosti s názvem Bergen Lysverker. V roce 1996 však společnost Bergen Lysverker včetně jejího majetku odkoupila společnost BKK DA. Tato společnost byla v té době vlastněna několika obcemi, přičemž většinovým akcionářem bylo město. |
| --- | --- |

(11)

Infrastruktura pouličního osvětlení u obecních komunikací byla v minulosti ve vlastnictví obecní společnosti s názvem Bergen Lysverker. V roce 1996 však společnost Bergen Lysverker včetně jejího majetku odkoupila společnost BKK DA. Tato společnost byla v té době vlastněna několika obcemi, přičemž většinovým akcionářem bylo město.

| (12) | Společnost BKK DA byla později reorganizována na společnost BKK AS (20). Podle veřejně dostupných informací vlastní město 37,75 % akcií. Mezi další akcionáře patří Statkraft Industrial Holding AS a různé obce (21). |
| --- | --- |

(12)

Společnost BKK DA byla později reorganizována na společnost BKK AS (20). Podle veřejně dostupných informací vlastní město 37,75 % akcií. Mezi další akcionáře patří Statkraft Industrial Holding AS a různé obce (21).

20

21

| (13) | Infrastrukturu pouličního osvětlení u obecních komunikací v Bergenu od té doby vlastní a provozují různé dceřiné společnosti BKK AS. Infrastruktura kontrolovaná skupinou BKK je v současné době ve vlastnictví společnosti Veilys AS. Tato společnost vlastní také infrastrukturu pouličního osvětlení u státních silnic, okresních silnic a soukromých cest. |
| --- | --- |

(13)

Infrastrukturu pouličního osvětlení u obecních komunikací v Bergenu od té doby vlastní a provozují různé dceřiné společnosti BKK AS. Infrastruktura kontrolovaná skupinou BKK je v současné době ve vlastnictví společnosti Veilys AS. Tato společnost vlastní také infrastrukturu pouličního osvětlení u státních silnic, okresních silnic a soukromých cest.

| (14) | Podle norských orgánů společnost Veilys AS infrastrukturu pouličního osvětlení sama neprovozuje ani neudržuje. Tyto činnosti místo toho vykonává dceřiná společnost s názvem BKK EnoTek AS (22). |
| --- | --- |

(14)

Podle norských orgánů společnost Veilys AS infrastrukturu pouličního osvětlení sama neprovozuje ani neudržuje. Tyto činnosti místo toho vykonává dceřiná společnost s názvem BKK EnoTek AS (22).

22

| (15) | Jak bude podrobněji popsáno níže, společnost Veilys AS nevlastní celou infrastrukturu pouličního osvětlení u obecních komunikací v Bergenu. Část této infrastruktury je ve vlastnictví města. |
| --- | --- |

(15)

Jak bude podrobněji popsáno níže, společnost Veilys AS nevlastní celou infrastrukturu pouličního osvětlení u obecních komunikací v Bergenu. Část této infrastruktury je ve vlastnictví města.

2.2.   OPATŘENÍ UVEDENÁ VE STÍŽNOSTI

| (16) | Ve stížnosti byla uvedena dvě údajná opatření v rámci státní podpory. Zaprvé stěžovatel uvedl, že město poskytlo společnostem ze skupiny BKK nadměrnou vyrovnávací platbu za údržbu a provoz pouličního osvětlení u obecních komunikací (opatření a)). Zadruhé se stížnost týkala financování 12 000 nových LED svítidel instalovaných na infrastruktuře ve vlastnictví společnosti Veilys AS (opatření b)) (23) ze strany města. |
| --- | --- |

(16)

Ve stížnosti byla uvedena dvě údajná opatření v rámci státní podpory. Zaprvé stěžovatel uvedl, že město poskytlo společnostem ze skupiny BKK nadměrnou vyrovnávací platbu za údržbu a provoz pouličního osvětlení u obecních komunikací (opatření a)). Zadruhé se stížnost týkala financování 12 000 nových LED svítidel instalovaných na infrastruktuře ve vlastnictví společnosti Veilys AS (opatření b)) (23) ze strany města.

23

| (17) | Podle stěžovatele opatření a) a b) znamenají porušování pravidel státní podpory, které trvá od 1. ledna 2016. Jak je uvedeno v bodě 18 rozhodnutí o zahájení řízení, Kontrolní úřad proto omezil své posouzení opatření a) a b) na toto období. |
| --- | --- |

(17)

Podle stěžovatele opatření a) a b) znamenají porušování pravidel státní podpory, které trvá od 1. ledna 2016. Jak je uvedeno v bodě 18 rozhodnutí o zahájení řízení, Kontrolní úřad proto omezil své posouzení opatření a) a b) na toto období.

| (18) | Stěžovatel se domnívá, že provozovat a udržovat pouliční osvětlení za vyrovnávací platbu by bylo ochotno několik dodavatelů. Na základě toho považuje činnosti zahrnující údržbu a provoz za činnosti hospodářské povahy (24). |
| --- | --- |

(18)

Stěžovatel se domnívá, že provozovat a udržovat pouliční osvětlení za vyrovnávací platbu by bylo ochotno několik dodavatelů. Na základě toho považuje činnosti zahrnující údržbu a provoz za činnosti hospodářské povahy (24).

24

| (19) | Pokud se vyrovnávací platba týká služby obecného hospodářského zájmu („SOHZ“), stěžovatel uvádí (25): Zaprvé, že na základě kritérií podle rozsudku ve věci Altmark nelze vyloučit přítomnost státní podpory (26). Zadruhé, že dotčená vyrovnávací platba přesahuje strop de minimis pro SOHZ ve výši 500 000 EUR (27). Zatřetí, že opatření nesplňují požadavky rozhodnutí o SOHZ (28). |
| --- | --- |

(19)

Pokud se vyrovnávací platba týká služby obecného hospodářského zájmu („SOHZ“), stěžovatel uvádí (25): Zaprvé, že na základě kritérií podle rozsudku ve věci Altmark nelze vyloučit přítomnost státní podpory (26). Zadruhé, že dotčená vyrovnávací platba přesahuje strop de minimis pro SOHZ ve výši 500 000 EUR (27). Zatřetí, že opatření nesplňují požadavky rozhodnutí o SOHZ (28).

25

Altmark

26

de minimis

27

28

| (20) | Stěžovatel odhaduje nadměrnou vyrovnávací platbu za údržbu a provoz na 1,12 milionu EUR ročně. Srovnatelné servisní smlouvy údajně stanovují ceny přibližně [...] NOK za svítidlo za rok (29). |
| --- | --- |

(20)

Stěžovatel odhaduje nadměrnou vyrovnávací platbu za údržbu a provoz na 1,12 milionu EUR ročně. Srovnatelné servisní smlouvy údajně stanovují ceny přibližně [...] NOK za svítidlo za rok (29).

29

2.3.   DALŠÍ OPATŘENÍ UVEDENÉ V ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (21) | Platby od města zahrnují vyrovnávací platbu za investiční náklady spojené s infrastrukturou pouličního osvětlení ve vlastnictví společnosti Veilys AS. Tento prvek vyrovnávacího mechanismu byl zahrnut do formálního vyšetřování jako opatření c). Jak je uvedeno v bodě 18 rozhodnutí o zahájení řízení, posouzení opatření c) se neomezuje na období od 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

(21)

Platby od města zahrnují vyrovnávací platbu za investiční náklady spojené s infrastrukturou pouličního osvětlení ve vlastnictví společnosti Veilys AS. Tento prvek vyrovnávacího mechanismu byl zahrnut do formálního vyšetřování jako opatření c). Jak je uvedeno v bodě 18 rozhodnutí o zahájení řízení, posouzení opatření c) se neomezuje na období od 1. ledna 2016.

3.   PŘIPOMÍNKY NORSKÝCH ORGÁNŮ

PŘIPOMÍNKY NORSKÝCH ORGÁNŮ

3.1.   ZÁKLADNÍ INFORMACE

3.1.1.   
  Vztah mezi infrastrukturou pouličního osvětlení a energetickou sítí

Vztah mezi infrastrukturou pouličního osvětlení a energetickou sítí

| (22) | Norské orgány zdůrazňují úzký funkční vztah mezi energetickými sítěmi a infrastrukturami používanými k zajištění pouličního osvětlení. Svítidla pouličního osvětlení a propojovací kabely jsou často připevněny na sloupech inženýrských sítí, na kterých jsou rovněž vedeny napájecí kabely. Infrastruktura v Bergenu tak slouží dvojímu cíli (30). |
| --- | --- |

(22)

Norské orgány zdůrazňují úzký funkční vztah mezi energetickými sítěmi a infrastrukturami používanými k zajištění pouličního osvětlení. Svítidla pouličního osvětlení a propojovací kabely jsou často připevněny na sloupech inženýrských sítí, na kterých jsou rovněž vedeny napájecí kabely. Infrastruktura v Bergenu tak slouží dvojímu cíli (30).

30

| (23) | Až do roku 1991 se nerozlišovalo mezi provozem a údržbou infrastruktury pro energetické účely a pro pouliční osvětlení. Provoz a údržbu této infrastruktury u obecních komunikací zajišťovaly buď obce, nebo místní subjekty ve vlastnictví obcí (31). |
| --- | --- |

(23)

Až do roku 1991 se nerozlišovalo mezi provozem a údržbou infrastruktury pro energetické účely a pro pouliční osvětlení. Provoz a údržbu této infrastruktury u obecních komunikací zajišťovaly buď obce, nebo místní subjekty ve vlastnictví obcí (31).

31

| (24) | S účinkem od roku 1991 však byly trhy s energií v Norsku částečně liberalizovány. V souvislosti s tím byl provoz energetických sítí podřízen regulaci monopolů (32). |
| --- | --- |

(24)

S účinkem od roku 1991 však byly trhy s energií v Norsku částečně liberalizovány. V souvislosti s tím byl provoz energetických sítí podřízen regulaci monopolů (32).

32

| (25) | V rámci tohoto odvětvového režimu jsou vlastníci infrastruktury povinni své infrastruktury provozovat. Jiné subjekty je nesmějí duplikovat. Náklady na provoz a údržbu jsou hrazeny z tarifů (nettleie), které musí odpovídat regulovanému výnosu stanovenému Norským energetickým regulačním úřadem (NVE) (33). |
| --- | --- |

(25)

V rámci tohoto odvětvového režimu jsou vlastníci infrastruktury povinni své infrastruktury provozovat. Jiné subjekty je nesmějí duplikovat. Náklady na provoz a údržbu jsou hrazeny z tarifů (nettleie), které musí odpovídat regulovanému výnosu stanovenému Norským energetickým regulačním úřadem (NVE) (33).

(nettleie

(NVE

33

| (26) | Naopak pro infrastrukturu pouličního osvětlení nebyla na vnitrostátní úrovni zavedena žádná regulace monopolů. U těchto infrastruktur proto struktura vlastnictví a podmínky provozu závisí na místních podmínkách. Služby spojené s provozem a údržbou nabízí na komerčním základě několik subjektů (34). |
| --- | --- |

(26)

Naopak pro infrastrukturu pouličního osvětlení nebyla na vnitrostátní úrovni zavedena žádná regulace monopolů. U těchto infrastruktur proto struktura vlastnictví a podmínky provozu závisí na místních podmínkách. Služby spojené s provozem a údržbou nabízí na komerčním základě několik subjektů (34).

34

3.1.2.   
  Prodej společnosti Bergen Lysverker a úprava budoucích dodávek

Prodej společnosti Bergen Lysverker a úprava budoucích dodávek

| (27) | Cílem procesu v roce 1996 bylo, aby město prodalo společnost Bergen Lysverker včetně veškerého jejího majetku a činností (35). Tento majetek a činnosti se týkaly zejména výroby a distribuce elektřiny. Infrastruktura pouličního osvětlení byla považována za nevýznamný prvek, který nelze prakticky oddělit (36). |
| --- | --- |

(27)

Cílem procesu v roce 1996 bylo, aby město prodalo společnost Bergen Lysverker včetně veškerého jejího majetku a činností (35). Tento majetek a činnosti se týkaly zejména výroby a distribuce elektřiny. Infrastruktura pouličního osvětlení byla považována za nevýznamný prvek, který nelze prakticky oddělit (36).

35

36

| (28) | V písemném shrnutí, které poradce (Rådmannen) předložil městské radě v Bergenu v rámci přípravy rozhodnutí o prodeji, bylo zopakováno, že k podání nabídky byla vyzvána řada společností ve veřejném vlastnictví. Město si rovněž nechalo vypracovat ocenění od společnosti Enskilda Securities (37). |
| --- | --- |

(28)

V písemném shrnutí, které poradce (Rådmannen) předložil městské radě v Bergenu v rámci přípravy rozhodnutí o prodeji, bylo zopakováno, že k podání nabídky byla vyzvána řada společností ve veřejném vlastnictví. Město si rovněž nechalo vypracovat ocenění od společnosti Enskilda Securities (37).

(Rådmannen

37

| (29) | Toto ocenění bylo zohledněno v návrhu zastupitele v městské radě v Bergenu. Při zohlednění čistých závazků uvádělo hodnotu mezi 2,8 a 3,0 miliardami NOK (38). |
| --- | --- |

(29)

Toto ocenění bylo zohledněno v návrhu zastupitele v městské radě v Bergenu. Při zohlednění čistých závazků uvádělo hodnotu mezi 2,8 a 3,0 miliardami NOK (38).

38

| (30) | Případ projednávaný městskou radou v Bergenu dále obsahoval zprávu týkající se synergických efektů. V této zprávě se uvádí, že prodej bude mít dvojí účel. Zaprvé, město by mělo přispět k funkční struktuře dodávek elektřiny v oblasti Bergenu. Zadruhé, prodej by měl městu uvolnit kapitál na základě tržních cen (39). Bylo také zjištěno několik dalších skutečností (40). |
| --- | --- |

(30)

Případ projednávaný městskou radou v Bergenu dále obsahoval zprávu týkající se synergických efektů. V této zprávě se uvádí, že prodej bude mít dvojí účel. Zaprvé, město by mělo přispět k funkční struktuře dodávek elektřiny v oblasti Bergenu. Zadruhé, prodej by měl městu uvolnit kapitál na základě tržních cen (39). Bylo také zjištěno několik dalších skutečností (40).

39

40

| (31) | V bodě 6 kupní smlouvy mezi městem a společností BKK DA byla cena, která měla být zaplacena za společnost Bergen Lysverker, stanovena na 2,619 miliardy NOK. Tato cena vycházela z hrubé ceny ve výši 3,124 miliardy NOK před odečtením dluhů a penzijních závazků (41). |
| --- | --- |

(31)

V bodě 6 kupní smlouvy mezi městem a společností BKK DA byla cena, která měla být zaplacena za společnost Bergen Lysverker, stanovena na 2,619 miliardy NOK. Tato cena vycházela z hrubé ceny ve výši 3,124 miliardy NOK před odečtením dluhů a penzijních závazků (41).

41

| (32) | Mechanismus upravující vyrovnávací platbu za budoucí zajištění pouličního osvětlení a souvisejících služeb byl zahrnut do oddílu 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996 (42). Podle tohoto mechanismu bude společnost BKK DA moci provozovat pouliční osvětlení za tržních podmínek, což mělo znamenat pokrytí nákladů plus investiční náklady na vázaný kapitál ve výši míry návratnosti stanovené NVE pro regulovanou infrastrukturu energetické sítě (43). |
| --- | --- |

(32)

Mechanismus upravující vyrovnávací platbu za budoucí zajištění pouličního osvětlení a souvisejících služeb byl zahrnut do oddílu 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996 (42). Podle tohoto mechanismu bude společnost BKK DA moci provozovat pouliční osvětlení za tržních podmínek, což mělo znamenat pokrytí nákladů plus investiční náklady na vázaný kapitál ve výši míry návratnosti stanovené NVE pro regulovanou infrastrukturu energetické sítě (43).

42

43

| (33) | Hodnota sítě pouličního osvětlení nebyla v kupní smlouvě samostatně určena. V souladu s oddílem 6 však společnost BKK DA provedla hloubkovou analýzu. Ve zprávě účetní firmy, která byla pro tento účel použita, byla účetní hodnota pouličního osvětlení stanovena na 55 milionů NOK (44). |
| --- | --- |

(33)

Hodnota sítě pouličního osvětlení nebyla v kupní smlouvě samostatně určena. V souladu s oddílem 6 však společnost BKK DA provedla hloubkovou analýzu. Ve zprávě účetní firmy, která byla pro tento účel použita, byla účetní hodnota pouličního osvětlení stanovena na 55 milionů NOK (44).

44

3.1.3.   
  Následné smlouvy mezi městem a společnostmi ze skupiny BKK

Následné smlouvy mezi městem a společnostmi ze skupiny BKK

| (34) | Norské orgány předložily smlouvy upravující zajištění pouličního osvětlení a souvisejících služeb u obecních komunikací v Bergenu od roku 2012. Doba trvání smluv byla obvykle dva roky s možností prodloužení o jeden rok (45). |
| --- | --- |

(34)

Norské orgány předložily smlouvy upravující zajištění pouličního osvětlení a souvisejících služeb u obecních komunikací v Bergenu od roku 2012. Doba trvání smluv byla obvykle dva roky s možností prodloužení o jeden rok (45).

45

| (35) | Smlouva na roky 2012 až 2014 byla uzavřena se společností BKK Nett AS. Původně zahrnovala 18 228 svítidel. Z nich 16 082 kontrolovala skupina BKK a 2 146 vlastnilo město. Předpokládalo se však, že počet svítidel se bude v průběhu smlouvy měnit (46). |
| --- | --- |

(35)

Smlouva na roky 2012 až 2014 byla uzavřena se společností BKK Nett AS. Původně zahrnovala 18 228 svítidel. Z nich 16 082 kontrolovala skupina BKK a 2 146 vlastnilo město. Předpokládalo se však, že počet svítidel se bude v průběhu smlouvy měnit (46).

46

| (36) | Úprava vyrovnávací platby je uvedena v oddíle 7 a v dodatku A smlouvy. Cena za údržbu a provoz byla stanovena na [...] NOK bez DPH za svítidlo a rok. Celková roční vyrovnávací platba za údržbu a provoz 18 228 stávajících svítidel by tedy činila [...] NOK (47). |
| --- | --- |

(36)

Úprava vyrovnávací platby je uvedena v oddíle 7 a v dodatku A smlouvy. Cena za údržbu a provoz byla stanovena na [...] NOK bez DPH za svítidlo a rok. Celková roční vyrovnávací platba za údržbu a provoz 18 228 stávajících svítidel by tedy činila [...] NOK (47).

47

| (37) | Vyrovnávací platba za investiční náklady byla stanovena na [...] NOK bez DPH za svítidlo za rok. Jelikož se tento prvek týkal pouze svítidel kontrolovaných skupinou BKK, výsledná roční vyrovnávací platba činila [...] NOK za těchto 16 082 stávajících svítidel (48). |
| --- | --- |

(37)

Vyrovnávací platba za investiční náklady byla stanovena na [...] NOK bez DPH za svítidlo za rok. Jelikož se tento prvek týkal pouze svítidel kontrolovaných skupinou BKK, výsledná roční vyrovnávací platba činila [...] NOK za těchto 16 082 stávajících svítidel (48).

48

| (38) | Smlouva na období 2015 až 2017 byla uzavřena také se společností BKK Nett AS. Při uzavření zahrnovala 18 407 svítidel. Z nich 16 058 kontrolovala skupina BKK, zatímco 2 349 vlastnilo město (49). |
| --- | --- |

(38)

Smlouva na období 2015 až 2017 byla uzavřena také se společností BKK Nett AS. Při uzavření zahrnovala 18 407 svítidel. Z nich 16 058 kontrolovala skupina BKK, zatímco 2 349 vlastnilo město (49).

49

| (39) | Vyrovnávací platba byla stanovena podle stejné struktury jako v předchozí smlouvě, a to v oddíle 7 a v dodatku A smlouvy. Cena za údržbu a provoz byla stanovena na [...] NOK bez DPH za svítidlo a rok. Proto na základě počtu stávajících svítidel, který byl 18 407, činila roční vyrovnávací platba za údržbu a provoz [...] NOK (50). |
| --- | --- |

(39)

Vyrovnávací platba byla stanovena podle stejné struktury jako v předchozí smlouvě, a to v oddíle 7 a v dodatku A smlouvy. Cena za údržbu a provoz byla stanovena na [...] NOK bez DPH za svítidlo a rok. Proto na základě počtu stávajících svítidel, který byl 18 407, činila roční vyrovnávací platba za údržbu a provoz [...] NOK (50).

50

| (40) | Vyrovnávací platba za investiční náklady byla stanovena na stejné jednotkové úrovni, tj. [...] NOK bez DPH, jako v předchozí smlouvě (viz bod (37)). Vzhledem k tomu, že skupina BKK vlastní 16 058 stávajících svítidel, byla roční vyrovnávací platba za investiční náklady vypočtena na [...] NOK (51). |
| --- | --- |

(40)

Vyrovnávací platba za investiční náklady byla stanovena na stejné jednotkové úrovni, tj. [...] NOK bez DPH, jako v předchozí smlouvě (viz bod (37)). Vzhledem k tomu, že skupina BKK vlastní 16 058 stávajících svítidel, byla roční vyrovnávací platba za investiční náklady vypočtena na [...] NOK (51).

51

| (41) | Stávající smlouva byla prodloužena na období od roku 2018. V souladu s dopisem města ze dne 19. června 2017 byla smlouva nejprve prodloužena do 1. července 2018. Město v této souvislosti konstatovalo, že vzhledem ke změně struktury společnosti bude nutné prodlouženou smlouvu uzavřít se společností BKK EnoTek AS (52). |
| --- | --- |

(41)

Stávající smlouva byla prodloužena na období od roku 2018. V souladu s dopisem města ze dne 19. června 2017 byla smlouva nejprve prodloužena do 1. července 2018. Město v této souvislosti konstatovalo, že vzhledem ke změně struktury společnosti bude nutné prodlouženou smlouvu uzavřít se společností BKK EnoTek AS (52).

52

| (42) | Smlouva byla poté prodloužena do 1. ledna 2019. V této souvislosti město poukázalo na probíhající proces, v jehož rámci usiluje o získání pouličních svítidel, které vlastní skupina BKK (53). |
| --- | --- |

(42)

Smlouva byla poté prodloužena do 1. ledna 2019. V této souvislosti město poukázalo na probíhající proces, v jehož rámci usiluje o získání pouličních svítidel, které vlastní skupina BKK (53).

53

| (43) | Skupina BKK v dopise týkajícím se prodloužení vysvětlila, že infrastruktura pouličního osvětlení byla převedena na její dceřinou společnost Veilys AS. Proto město obdrží dvě potvrzení o prodloužení. První potvrzení bude od společnosti Veilys AS a týká se pouličních svítidel, které tato společnost vlastní. Druhé potvrzení bude zasláno společností BKK EnoTek AS za služby poskytnuté v souvislosti s těmi pouličními svítidly, která jsou ve vlastnictví města (54). |
| --- | --- |

(43)

Skupina BKK v dopise týkajícím se prodloužení vysvětlila, že infrastruktura pouličního osvětlení byla převedena na její dceřinou společnost Veilys AS. Proto město obdrží dvě potvrzení o prodloužení. První potvrzení bude od společnosti Veilys AS a týká se pouličních svítidel, které tato společnost vlastní. Druhé potvrzení bude zasláno společností BKK EnoTek AS za služby poskytnuté v souvislosti s těmi pouličními svítidly, která jsou ve vlastnictví města (54).

54

| (44) | Dne 20. prosince 2018 byla smlouva prodloužena za stejných podmínek do 1. ledna 2020. Došlo k tomu v souvislosti s prodloužením dohody o záměru týkající se možného převzetí infrastruktury pouličního osvětlení, kterou vlastní společnost Veilys AS (55), městem. |
| --- | --- |

(44)

Dne 20. prosince 2018 byla smlouva prodloužena za stejných podmínek do 1. ledna 2020. Došlo k tomu v souvislosti s prodloužením dohody o záměru týkající se možného převzetí infrastruktury pouličního osvětlení, kterou vlastní společnost Veilys AS (55), městem.

55

| (45) | Norské orgány nakonec předložily nepodepsané druhé prodloužení dohody o záměru. Podle tohoto dokumentu byla smlouva znovu prodloužena za stejných podmínek. Na základě předložených informací má Kontrolní úřad za to, že tato smlouva je stále platná (56). |
| --- | --- |

(45)

Norské orgány nakonec předložily nepodepsané druhé prodloužení dohody o záměru. Podle tohoto dokumentu byla smlouva znovu prodloužena za stejných podmínek. Na základě předložených informací má Kontrolní úřad za to, že tato smlouva je stále platná (56).

56

| (46) | Kromě smluv týkajících se pouličního osvětlení u obecních komunikací existují také smlouvy týkající se: i) pouličního osvětlení u soukromých komunikací (57); a ii) osvětlení v parcích a u pěších komunikací (58). V souladu s body 19 a 34 rozhodnutí o zahájení řízení nespadají tyto smlouvy do tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(46)

Kromě smluv týkajících se pouličního osvětlení u obecních komunikací existují také smlouvy týkající se: i) pouličního osvětlení u soukromých komunikací (57); a ii) osvětlení v parcích a u pěších komunikací (58). V souladu s body 19 a 34 rozhodnutí o zahájení řízení nespadají tyto smlouvy do tohoto rozhodnutí.

57

58

3.1.4.   
  Zadávání veřejných zakázek na některé provozní a údržbové činnosti

Zadávání veřejných zakázek na některé provozní a údržbové činnosti

| (47) | Na provoz a údržbu pouličního osvětlení a LED svítidel ve vlastnictví města bylo vypsáno zadávací řízení. Poskytování služeb podle této smlouvy bylo zahájeno 1. dubna 2020 (59). |
| --- | --- |

(47)

Na provoz a údržbu pouličního osvětlení a LED svítidel ve vlastnictví města bylo vypsáno zadávací řízení. Poskytování služeb podle této smlouvy bylo zahájeno 1. dubna 2020 (59).

59

| (48) | Podle výzvy k podání nabídek se zakázka týká přibližně 3 100 pouličních svítidel ve vlastnictví města. Kromě toho zahrnuje 12 000 LED svítidel instalovaných na infrastruktuře, kterou vlastní společnost Veilys AS. Dále bylo upřesněno, že tuto infrastrukturu tvořilo j 3 133 svítidel, 2 254 ocelových sloupů/sestav pro vedení, 841 dřevěných sloupů, 12 000 LED svítidel a neznámé množství kabelů (60). |
| --- | --- |

(48)

Podle výzvy k podání nabídek se zakázka týká přibližně 3 100 pouličních svítidel ve vlastnictví města. Kromě toho zahrnuje 12 000 LED svítidel instalovaných na infrastruktuře, kterou vlastní společnost Veilys AS. Dále bylo upřesněno, že tuto infrastrukturu tvořilo j 3 133 svítidel, 2 254 ocelových sloupů/sestav pro vedení, 841 dřevěných sloupů, 12 000 LED svítidel a neznámé množství kabelů (60).

60

| (49) | Z výzvy k podání nabídek dále vyplývá, že doba trvání zakázky je čtyři roky a její odhadovaná hodnota se pohybuje mezi 4 a 6 miliony NOK ročně (bez DPH). Zakázka měla být zadána na základě otevřeného řízení uchazeči s nejnižší cenou (61). |
| --- | --- |

(49)

Z výzvy k podání nabídek dále vyplývá, že doba trvání zakázky je čtyři roky a její odhadovaná hodnota se pohybuje mezi 4 a 6 miliony NOK ročně (bez DPH). Zakázka měla být zadána na základě otevřeného řízení uchazeči s nejnižší cenou (61).

61

| (50) | V zadávacím řízení bylo předloženo šest nabídek (62). Zakázka byla zadána společnosti BKK EnoTek AS za cenu 10 554 689 NOK. Cena u pěti dalších nabídek se pohybovala od 11 930 826 NOK do 26 596 947,50 NOK (63). |
| --- | --- |

(50)

V zadávacím řízení bylo předloženo šest nabídek (62). Zakázka byla zadána společnosti BKK EnoTek AS za cenu 10 554 689 NOK. Cena u pěti dalších nabídek se pohybovala od 11 930 826 NOK do 26 596 947,50 NOK (63).

62

63

| (51) | Úroveň služeb v rámci zadávacího řízení je v zásadě podobná jako v případě smluv popsaných výše v oddíle 3.1.3. Podle těchto smluv však povinnosti dodavatele zahrnují výměnu vadného zařízení. Na základě zadané zakázky (64) má tuto povinnost město. |
| --- | --- |

(51)

Úroveň služeb v rámci zadávacího řízení je v zásadě podobná jako v případě smluv popsaných výše v oddíle 3.1.3. Podle těchto smluv však povinnosti dodavatele zahrnují výměnu vadného zařízení. Na základě zadané zakázky (64) má tuto povinnost město.

64

3.1.5.   
  Vývoj počtu pouličních svítidel

Vývoj počtu pouličních svítidel

| (52) | Smlouvy mezi městem a společnostmi ze skupiny BKK, popsané výše v oddíle 3.1.3, předpokládají, že počet pouličních svítidel se bude v průběhu času měnit. Na základě nejnovější dostupné dokumentace norské úřady v dopise ze dne 12. dubna 2021 vysvětlily, že počet pouličních svítidel ve vlastnictví města se zvýšil na 4 219. Celkový počet pouličních svítidel ve vlastnictví společnosti Veilys AS v té době činil 27 748 (65). Dále město, jak již bylo uvedeno, zakoupilo 12 000 LED svítidel, která byla instalována na infrastrukturu vlastněnou společností Veilys AS (66). |
| --- | --- |

(52)

Smlouvy mezi městem a společnostmi ze skupiny BKK, popsané výše v oddíle 3.1.3, předpokládají, že počet pouličních svítidel se bude v průběhu času měnit. Na základě nejnovější dostupné dokumentace norské úřady v dopise ze dne 12. dubna 2021 vysvětlily, že počet pouličních svítidel ve vlastnictví města se zvýšil na 4 219. Celkový počet pouličních svítidel ve vlastnictví společnosti Veilys AS v té době činil 27 748 (65). Dále město, jak již bylo uvedeno, zakoupilo 12 000 LED svítidel, která byla instalována na infrastrukturu vlastněnou společností Veilys AS (66).

65

66

3.1.6.   
  Činnosti v rámci skupiny BKK

Činnosti v rámci skupiny BKK

| (53) | Norské úřady předložily přehled o platbách města společnostem ze skupiny BKK. Kromě plateb v rámci dotčených opatření hradilo město i další činnosti mimo jejich rámec. Tyto platby se týkají dodávek energie a souvisejících služeb. Některé služby, které jsou odměňovány mimo rámec dotčených opatření, jsou poskytovány v soutěži s jinými dodavateli (67). |
| --- | --- |

(53)

Norské úřady předložily přehled o platbách města společnostem ze skupiny BKK. Kromě plateb v rámci dotčených opatření hradilo město i další činnosti mimo jejich rámec. Tyto platby se týkají dodávek energie a souvisejících služeb. Některé služby, které jsou odměňovány mimo rámec dotčených opatření, jsou poskytovány v soutěži s jinými dodavateli (67).

67

| (54) | Z internetových stránek skupiny BKK je zřejmé, že kromě činností, za které platíměsto, působí společnosti této skupiny na řadě dalších trhů. Skupina je prezentována jako největší skupina v oblasti obnovitelných zdrojů energie v západním Norsku. Služby, které nabízí, zahrnují mimo jiné nabíjecí zařízení pro automobily, lodě a čluny, služby týkající se zřizování a modernizace infrastruktur, mimo jiné v oblasti datových center, telekomunikací a akvakultury, a také služby související s internetem týkající se optického internetu, ukládání dat a tzv. internetu věcí (68). |
| --- | --- |

(54)

Z internetových stránek skupiny BKK je zřejmé, že kromě činností, za které platíměsto, působí společnosti této skupiny na řadě dalších trhů. Skupina je prezentována jako největší skupina v oblasti obnovitelných zdrojů energie v západním Norsku. Služby, které nabízí, zahrnují mimo jiné nabíjecí zařízení pro automobily, lodě a čluny, služby týkající se zřizování a modernizace infrastruktur, mimo jiné v oblasti datových center, telekomunikací a akvakultury, a také služby související s internetem týkající se optického internetu, ukládání dat a tzv. internetu věcí (68).

68

| (55) | Norské orgány nemají k dispozici přímé důkazy o tom, že by vyrovnávací platba vyplácená městem za pouliční osvětlení u obecních komunikací byla využívána ke křížovému subvencování jiných hospodářských činností. K převodu infrastruktury pouličního osvětlení na společnost Veilys AS došlo částečně proto, aby se křížovému subvencování zabránilo. Křížové subvencování však nelze vzhledem k nedostatku podkladů vyloučit (69). |
| --- | --- |

(55)

Norské orgány nemají k dispozici přímé důkazy o tom, že by vyrovnávací platba vyplácená městem za pouliční osvětlení u obecních komunikací byla využívána ke křížovému subvencování jiných hospodářských činností. K převodu infrastruktury pouličního osvětlení na společnost Veilys AS došlo částečně proto, aby se křížovému subvencování zabránilo. Křížové subvencování však nelze vzhledem k nedostatku podkladů vyloučit (69).

69

| (56) | Norské úřady rovněž zdůraznily, že činnosti související s pouličním osvětlením v rámci skupiny BKK se neomezují pouze na město. Společnost Veilys AS totiž dostává vyrovnávací platby i od jiných veřejných subjektů za pouliční osvětlení, které vlastní u jejich veřejných komunikací (70). |
| --- | --- |

(56)

Norské úřady rovněž zdůraznily, že činnosti související s pouličním osvětlením v rámci skupiny BKK se neomezují pouze na město. Společnost Veilys AS totiž dostává vyrovnávací platby i od jiných veřejných subjektů za pouliční osvětlení, které vlastní u jejich veřejných komunikací (70).

70

3.2.   OBECNÉ PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (57) | Norské orgány se domnívají, že Kontrolní úřad neuvedl dostatečné důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení. V důsledku toho se město dostalo do situace právní nejistoty (71). |
| --- | --- |

(57)

Norské orgány se domnívají, že Kontrolní úřad neuvedl dostatečné důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení. V důsledku toho se město dostalo do situace právní nejistoty (71).

71

| (58) | S ohledem na to, že město pouliční osvětlení nakupuje, norské orgány zpochybňují rozlišení mezi opatřeními a) a c). Je však správné, že vyrovnávací platba odráží různé prvky (72). |
| --- | --- |

(58)

S ohledem na to, že město pouliční osvětlení nakupuje, norské orgány zpochybňují rozlišení mezi opatřeními a) a c). Je však správné, že vyrovnávací platba odráží různé prvky (72).

72

| (59) | Norské orgány tvrdí, že právní kvalifikace musí zohledňovat kontext, v němž je činnost vykonávána. Jediným účelem zajištění pouličního osvětlení je sloužit široké veřejnosti (73) a poskytování této služby probíhá v souladu s norským zákonem o pozemních komunikacích (74). |
| --- | --- |

(59)

Norské orgány tvrdí, že právní kvalifikace musí zohledňovat kontext, v němž je činnost vykonávána. Jediným účelem zajištění pouličního osvětlení je sloužit široké veřejnosti (73) a poskytování této služby probíhá v souladu s norským zákonem o pozemních komunikacích (74).

73

74

| (60) | Podle § 20 tohoto zákona jsou obce odpovědné za provoz a údržbu obecních komunikací. Zákon sice obcím neukládá povinnost zajistit pouliční osvětlení nebo zajistit pouliční osvětlení na určité úrovni, ale tato činnost je v souladu s jeho cílem, kterým je bezpečnost silničního provozu (75). Při plánování, výstavbě a modernizaci komunikací se město dále řídí normou (veinormalen) norské Správy veřejných komunikací (Statens vegvesen). Tato norma obsahuje specifikace týkající se existence pouličního osvětlení (76). |
| --- | --- |

(60)

Podle § 20 tohoto zákona jsou obce odpovědné za provoz a údržbu obecních komunikací. Zákon sice obcím neukládá povinnost zajistit pouliční osvětlení nebo zajistit pouliční osvětlení na určité úrovni, ale tato činnost je v souladu s jeho cílem, kterým je bezpečnost silničního provozu (75). Při plánování, výstavbě a modernizaci komunikací se město dále řídí normou (veinormalen) norské Správy veřejných komunikací (Statens vegvesen). Tato norma obsahuje specifikace týkající se existence pouličního osvětlení (76).

75

(veinormalen

(Statens vegvesen

76

| (61) | S ohledem na tyto faktory norské orgány tvrdí, že vyrovnávací platba je poskytována s ohledem na nehospodářské činnosti. Norské orgány se domnívají, že jejich stanovisko podporuje rozsudek ve věci Selex (77) (78). |
| --- | --- |

(61)

S ohledem na tyto faktory norské orgány tvrdí, že vyrovnávací platba je poskytována s ohledem na nehospodářské činnosti. Norské orgány se domnívají, že jejich stanovisko podporuje rozsudek ve věci Selex (77) (78).

Selex

77

78

| (62) | Norské orgány dále odkazují na pokyny k pojmu státní podpora (79). Tvrdí, že odstavec 17 o veřejných pravomocích a orgánech veřejné moci potvrzuje, že zajištění pouličního osvětlení nemá hospodářskou povahu (80). V každém případě by měly být činnosti sledující cíle veřejné bezpečnosti klasifikovány stejně jako nehospodářské činnosti prováděné pro sociální, kulturní, vzdělávací a pedagogické účely (81). |
| --- | --- |

(62)

Norské orgány dále odkazují na pokyny k pojmu státní podpora (79). Tvrdí, že odstavec 17 o veřejných pravomocích a orgánech veřejné moci potvrzuje, že zajištění pouličního osvětlení nemá hospodářskou povahu (80). V každém případě by měly být činnosti sledující cíle veřejné bezpečnosti klasifikovány stejně jako nehospodářské činnosti prováděné pro sociální, kulturní, vzdělávací a pedagogické účely (81).

79

80

81

| (63) | Pokud se Kontrolní úřad domnívá, že existuje trh s pouličním osvětlením, je tento trh charakterizován dvěma nedostatky. Za prvé, infrastruktura pouličního osvětlení představuje přirozený monopol, který musí být umístěn u příslušných komunikací. Za druhé, pouliční osvětlení je veřejným statkem, který je spojen s problémem „parazitování“ (82). |
| --- | --- |

(63)

Pokud se Kontrolní úřad domnívá, že existuje trh s pouličním osvětlením, je tento trh charakterizován dvěma nedostatky. Za prvé, infrastruktura pouličního osvětlení představuje přirozený monopol, který musí být umístěn u příslušných komunikací. Za druhé, pouliční osvětlení je veřejným statkem, který je spojen s problémem „parazitování“ (82).

82

| (64) | Vlastnictví infrastruktury dává skupině BKK tržní sílu vůči městu. Není prakticky možné, aby město u svých komunikací nezajistilo pouliční osvětlení. Město také nemůže vlastníkovi infrastruktury nařizovat, jakým způsobem a za jakých podmínek má služby související s infrastrukturou pořizovat (83). |
| --- | --- |

(64)

Vlastnictví infrastruktury dává skupině BKK tržní sílu vůči městu. Není prakticky možné, aby město u svých komunikací nezajistilo pouliční osvětlení. Město také nemůže vlastníkovi infrastruktury nařizovat, jakým způsobem a za jakých podmínek má služby související s infrastrukturou pořizovat (83).

83

| (65) | Ačkoli jsou pro stanovení tržních cen běžně k dispozici alternativní metody k zadávacímu řízení, Kontrolní úřad podle norských orgánů nezohlednil specifické okolnosti případu. Subjekt, který nakupuje od monopolu, nemá právní nárok na získání služeb za podmínek, které považuje za přiměřené. Tento škodlivý účinek monopolní moci lze napravit pouze prosazováním práva hospodářské soutěže nebo regulací cen (84). |
| --- | --- |

(65)

Ačkoli jsou pro stanovení tržních cen běžně k dispozici alternativní metody k zadávacímu řízení, Kontrolní úřad podle norských orgánů nezohlednil specifické okolnosti případu. Subjekt, který nakupuje od monopolu, nemá právní nárok na získání služeb za podmínek, které považuje za přiměřené. Tento škodlivý účinek monopolní moci lze napravit pouze prosazováním práva hospodářské soutěže nebo regulací cen (84).

84

3.3.   KONKRÉTNÍ PŘIPOMÍNKY K OPATŘENÍ A) – PROVOZ A ÚDRŽBA

| (66) | Pro stanovení úrovně vyrovnávací platby v dotčeném období mohla být použita nařízení o indexech. Norské úřady však nejsou schopny uvést jednoznačnou odpověď (85). |
| --- | --- |

(66)

Pro stanovení úrovně vyrovnávací platby v dotčeném období mohla být použita nařízení o indexech. Norské úřady však nejsou schopny uvést jednoznačnou odpověď (85).

85

| (67) | Pokud jde o možnosti porovnání výše vyrovnávací platby s vyrovnávacími platbami v jiných oblastech, norské orgány zdůrazňují, že externí poskytovatel služeb údržby a provozu nebude nést investiční náklady spojené s infrastrukturou, kterou nevlastní. Při porovnávání výše vyrovnávací platby s vyrovnávací platbou, kterou platí veřejné subjekty za infrastrukturu, kterou samy vlastní, je proto třeba vyloučit vyrovnávací platbu za investiční náklady (opatření c)). V roce 2020 město zaplatilo za provoz a údržbu jednoho svítidla [...] NOK (86). |
| --- | --- |

(67)

Pokud jde o možnosti porovnání výše vyrovnávací platby s vyrovnávacími platbami v jiných oblastech, norské orgány zdůrazňují, že externí poskytovatel služeb údržby a provozu nebude nést investiční náklady spojené s infrastrukturou, kterou nevlastní. Při porovnávání výše vyrovnávací platby s vyrovnávací platbou, kterou platí veřejné subjekty za infrastrukturu, kterou samy vlastní, je proto třeba vyloučit vyrovnávací platbu za investiční náklady (opatření c)). V roce 2020 město zaplatilo za provoz a údržbu jednoho svítidla [...] NOK (86).

86

| (68) | Pokud jde o tvrzení stěžovatele, že služby provozu a údržby byly poskytovány za [...] NOK za svítidlo ročně, norské orgány je považují za nedoložené. Stěžovatel také použil jako referenční jinou zeměpisnou oblast (87). |
| --- | --- |

(68)

Pokud jde o tvrzení stěžovatele, že služby provozu a údržby byly poskytovány za [...] NOK za svítidlo ročně, norské orgány je považují za nedoložené. Stěžovatel také použil jako referenční jinou zeměpisnou oblast (87).

87

| (69) | Norské orgány však předložily údaje z databáze KOSTRA o nákladech velkých norských obcí vynaložených na pouliční osvětlení (88). Tyto údaje ukazují celkové roční náklady na jedno svítidlo, včetně nákladů na elektřinu, v období let 2016 až 2019. Jak je patrné z níže uvedené tabulky, náklady, které vynaložilo město, byly nejvyšší zaznamenané (89).

  Tabulka 1 – Náklady velkých norských obcí na pouliční osvětlení (NOK) |
| --- | --- |

(69)

Norské orgány však předložily údaje z databáze KOSTRA o nákladech velkých norských obcí vynaložených na pouliční osvětlení (88). Tyto údaje ukazují celkové roční náklady na jedno svítidlo, včetně nákladů na elektřinu, v období let 2016 až 2019. Jak je patrné z níže uvedené tabulky, náklady, které vynaložilo město, byly nejvyšší zaznamenané (89).

88

89

Tabulka 1 – Náklady velkých norských obcí na pouliční osvětlení (NOK)

Tabulka 1 – Náklady velkých norských obcí na pouliční osvětlení (NOK)

Image 1

| (70) | Vyrovnávací platba mohla obsahovat prvek nadměrné vyrovnávací platby a město postupem času zpochybnilo to, co považuje za vysoké ceny. Norské orgány se dále domnívají, že zajištění pouličního osvětlení mělo být účetně odděleno od ostatních činností (90). |
| --- | --- |

(70)

Vyrovnávací platba mohla obsahovat prvek nadměrné vyrovnávací platby a město postupem času zpochybnilo to, co považuje za vysoké ceny. Norské orgány se dále domnívají, že zajištění pouličního osvětlení mělo být účetně odděleno od ostatních činností (90).

90

3.4.   KONKRÉTNÍ PŘIPOMÍNKY K OPATŘENÍ B) – FINANCOVÁNÍ 12 000 LED SVÍTIDEL

| (71) | Městská rada v Bergenu se v roce 2017 rozhodla pořídit 12 000 LED svítidel pro instalaci do infrastruktury pouličního osvětlení u obecních komunikací. Vzhledem ke svému rozsahu a povaze se tato modernizace vymykala smlouvám se skupinou BKK (91). |
| --- | --- |

(71)

Městská rada v Bergenu se v roce 2017 rozhodla pořídit 12 000 LED svítidel pro instalaci do infrastruktury pouličního osvětlení u obecních komunikací. Vzhledem ke svému rozsahu a povaze se tato modernizace vymykala smlouvám se skupinou BKK (91).

91

| (72) | Cílem investice byla i) ochrana životního prostředí a ii) snížení nákladů na elektřinu (92). Snížení nákladů na elektřinu bude přínosem přímo pro město, protože elektřina není ve smlouvách se skupinou BKK zahrnuta (93). |
| --- | --- |

(72)

Cílem investice byla i) ochrana životního prostředí a ii) snížení nákladů na elektřinu (92). Snížení nákladů na elektřinu bude přínosem přímo pro město, protože elektřina není ve smlouvách se skupinou BKK zahrnuta (93).

92

93

| (73) | Zakázka byla zadána na základě otevřeného zadávacího řízení za cenu 60 milionů NOK. Instalace proběhla do konce roku 2019 (94). Město si LED svítidla ponechá ve svém vlastnictví (95). |
| --- | --- |

(73)

Zakázka byla zadána na základě otevřeného zadávacího řízení za cenu 60 milionů NOK. Instalace proběhla do konce roku 2019 (94). Město si LED svítidla ponechá ve svém vlastnictví (95).

94

95

| (74) | Náklady na jedno svítidlo činily v roce 2018 1 899 NOK a v roce 2019 2 039 NOK. Náklady na projekt a instalaci činily [...] NOK na jedno svítidlo. Vzhledem k tomu, že úspory nákladů na elektřinu se odhadují na [...] NOK na svítidlo ročně, očekává město návratnost svých investičních nákladů do 7 až 10 let (96). |
| --- | --- |

(74)

Náklady na jedno svítidlo činily v roce 2018 1 899 NOK a v roce 2019 2 039 NOK. Náklady na projekt a instalaci činily [...] NOK na jedno svítidlo. Vzhledem k tomu, že úspory nákladů na elektřinu se odhadují na [...] NOK na svítidlo ročně, očekává město návratnost svých investičních nákladů do 7 až 10 let (96).

96

| (75) | Jak je vysvětleno v oddíle 3.1.4, údržba LED svítidel byla zadána v zadávacím řízení společně s údržbou zbývající infrastruktury ve vlastnictví města. V rámci této smlouvy město zaznamenává úspory nákladů, které se odrážejí v delší životnosti LED svítidel (97). Město rovněž očekává, že bude jednat o úpravách smlouvy, která se týká infrastruktury ve vlastnictví společnosti Veilys AS (98). |
| --- | --- |

(75)

Jak je vysvětleno v oddíle 3.1.4, údržba LED svítidel byla zadána v zadávacím řízení společně s údržbou zbývající infrastruktury ve vlastnictví města. V rámci této smlouvy město zaznamenává úspory nákladů, které se odrážejí v delší životnosti LED svítidel (97). Město rovněž očekává, že bude jednat o úpravách smlouvy, která se týká infrastruktury ve vlastnictví společnosti Veilys AS (98).

97

98

3.5.   KONKRÉTNÍ PŘIPOMÍNKY K OPATŘENÍ C) – INVESTIČNÍ NÁKLADY

| (76) | Norské orgány považují za běžnou praxi, že externí vlastník infrastruktury, která slouží k produkci veřejného statku, má nárok na náhradu investičních nákladů. Pro srovnání, pokud veřejný subjekt, který financuje zajištění pouličního osvětlení, vlastní infrastrukturu sám, nese investiční náklady spojené s touto infrastrukturou veřejný subjekt jako vlastník infrastruktury (99). |
| --- | --- |

(76)

Norské orgány považují za běžnou praxi, že externí vlastník infrastruktury, která slouží k produkci veřejného statku, má nárok na náhradu investičních nákladů. Pro srovnání, pokud veřejný subjekt, který financuje zajištění pouličního osvětlení, vlastní infrastrukturu sám, nese investiční náklady spojené s touto infrastrukturou veřejný subjekt jako vlastník infrastruktury (99).

99

| (77) | Vyrovnávací platba za investiční náklady byla stanovena na základě podmínek uvedených v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996. Tento mechanismus stanoví, jak je uvedeno v oddíle 3.1.2, že skupina BKK má nárok na investiční náklady na vázaný kapitál ve výši míry návratnosti stanovené NVE pro regulovanou infrastrukturu energetické sítě (100). |
| --- | --- |

(77)

Vyrovnávací platba za investiční náklady byla stanovena na základě podmínek uvedených v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996. Tento mechanismus stanoví, jak je uvedeno v oddíle 3.1.2, že skupina BKK má nárok na investiční náklady na vázaný kapitál ve výši míry návratnosti stanovené NVE pro regulovanou infrastrukturu energetické sítě (100).

100

| (78) | Tato zásada byla dále poněkud upřesněna (101). V bodě 6 smlouvy z roku 1998 bylo stanoveno, že vyrovnávací platba by měla pokrýt odpisy a úroky související s kapitálem investovaným do infrastruktury pouličního osvětlení v době uzavření této smlouvy. Měly by být rovněž zahrnuty odpisy a úroky související s budoucími investicemi, které si město objedná. Tento přístup byl zachován i v následujících smlouvách (102). |
| --- | --- |

(78)

Tato zásada byla dále poněkud upřesněna (101). V bodě 6 smlouvy z roku 1998 bylo stanoveno, že vyrovnávací platba by měla pokrýt odpisy a úroky související s kapitálem investovaným do infrastruktury pouličního osvětlení v době uzavření této smlouvy. Měly by být rovněž zahrnuty odpisy a úroky související s budoucími investicemi, které si město objedná. Tento přístup byl zachován i v následujících smlouvách (102).

101

102

| (79) | Město a skupina BKK se však neshodly na způsobu výpočtu investičních nákladů. Sporné prvky se týkaly zejména toho, jaká pořizovací cena by měla být při výpočtech použita a jak by měly být zohledněny odpisy. |
| --- | --- |

(79)

Město a skupina BKK se však neshodly na způsobu výpočtu investičních nákladů. Sporné prvky se týkaly zejména toho, jaká pořizovací cena by měla být při výpočtech použita a jak by měly být zohledněny odpisy.

| (80) | V této souvislosti norské orgány odkazují na zprávu, kterou v roce 2002 předložila společnost BKK Nett AS. Podle norských orgánů tato zpráva odrážela profil odpisů v souladu s kupní smlouvou z roku 1996 (103). |
| --- | --- |

(80)

V této souvislosti norské orgány odkazují na zprávu, kterou v roce 2002 předložila společnost BKK Nett AS. Podle norských orgánů tato zpráva odrážela profil odpisů v souladu s kupní smlouvou z roku 1996 (103).

103

| (81) | V roce 2003 však město zpochybnilo způsob, jakým společnost BKK Nett AS stanovila kapitálový základ, a zejména odpisy. Dopisem ze dne 18. února 2004 poskytla společnost BKK Nett AS vysvětlení, v němž mimo jiné uvedla, že investiční náklady byly stanoveny na základě běžných kritérií (104). |
| --- | --- |

(81)

V roce 2003 však město zpochybnilo způsob, jakým společnost BKK Nett AS stanovila kapitálový základ, a zejména odpisy. Dopisem ze dne 18. února 2004 poskytla společnost BKK Nett AS vysvětlení, v němž mimo jiné uvedla, že investiční náklady byly stanoveny na základě běžných kritérií (104).

104

| (82) | Společnost BKK Nett AS dále popsala základ svých výpočtů v dopise ze dne 30. března 2004. Podle společnosti BKK Nett AS by hodnota infrastrukturních aktiv měla být stanovena na 81,6 milionu NOK na základě odborného ocenění reprodukční hodnoty (105). |
| --- | --- |

(82)

Společnost BKK Nett AS dále popsala základ svých výpočtů v dopise ze dne 30. března 2004. Podle společnosti BKK Nett AS by hodnota infrastrukturních aktiv měla být stanovena na 81,6 milionu NOK na základě odborného ocenění reprodukční hodnoty (105).

105

| (83) | Město s tímto přístupem nesouhlasilo a domnívalo se, že hodnota aktiv by měla vycházet z účetní hodnoty. Město požadovalo, aby byla odpovídajícím způsobem upravena vyrovnávací platba (106). |
| --- | --- |

(83)

Město s tímto přístupem nesouhlasilo a domnívalo se, že hodnota aktiv by měla vycházet z účetní hodnoty. Město požadovalo, aby byla odpovídajícím způsobem upravena vyrovnávací platba (106).

106

| (84) | Dopisem ze dne 4. srpna 2004 společnost BKK Nett AS tuto žádost odmítla. Společnost BKK Nett AS přitom zdůraznila, že mechanismus stanovený v kupní smlouvě z roku 1996 předpokládá, že na vázaný kapitál by se měla použít míra návratnosti určená NVE. Společnost BKK Nett AS dále zopakovala své stanovisko, že výši vázaného kapitálu je vhodné určit na základě odborného ocenění reprodukční hodnoty majetku (107). Tato metoda vedla téměř ke zdvojnásobení kapitálového základu ve srovnání s hodnotou, která by vyplývala z účetní hodnoty. Výše vyrovnávací platby je dodnes mnohem vyšší, než kdyby se vypočítávala na základě účetní hodnoty (108). |
| --- | --- |

(84)

Dopisem ze dne 4. srpna 2004 společnost BKK Nett AS tuto žádost odmítla. Společnost BKK Nett AS přitom zdůraznila, že mechanismus stanovený v kupní smlouvě z roku 1996 předpokládá, že na vázaný kapitál by se měla použít míra návratnosti určená NVE. Společnost BKK Nett AS dále zopakovala své stanovisko, že výši vázaného kapitálu je vhodné určit na základě odborného ocenění reprodukční hodnoty majetku (107). Tato metoda vedla téměř ke zdvojnásobení kapitálového základu ve srovnání s hodnotou, která by vyplývala z účetní hodnoty. Výše vyrovnávací platby je dodnes mnohem vyšší, než kdyby se vypočítávala na základě účetní hodnoty (108).

107

108

| (85) | Podobně jako v případě vyrovnávací platby za provoz a údržbu (opatření a)) norské orgány neuvedly jednoznačnou odpověď na otázku, jak byla výše vyrovnávací platby stanovena. Kontrolu ztěžuje neexistence oddělených účtů (109). Ve zprávě o hloubkové kontrole společnosti Veilys AS (110) auditoři uvedli, že získali omezený přehled o nákladech spojených se smlouvou s městem (111). |
| --- | --- |

(85)

Podobně jako v případě vyrovnávací platby za provoz a údržbu (opatření a)) norské orgány neuvedly jednoznačnou odpověď na otázku, jak byla výše vyrovnávací platby stanovena. Kontrolu ztěžuje neexistence oddělených účtů (109). Ve zprávě o hloubkové kontrole společnosti Veilys AS (110) auditoři uvedli, že získali omezený přehled o nákladech spojených se smlouvou s městem (111).

109

110

111

| (86) | Norské orgány se proto domnívají, že dotčeným společnostem ve skupině BKK mohla být poskytnuta nadměrná vyrovnávací platba. Údaje z databáze KOSTRA uvedené výše v odstavci (69) takovou nadměrnou vyrovnávací platbu naznačují (112). |
| --- | --- |

(86)

Norské orgány se proto domnívají, že dotčeným společnostem ve skupině BKK mohla být poskytnuta nadměrná vyrovnávací platba. Údaje z databáze KOSTRA uvedené výše v odstavci (69) takovou nadměrnou vyrovnávací platbu naznačují (112).

112

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

4.1.   PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI BKK VEILYS

4.1.1.   
  Základní informace

Základní informace

| (87) | Podle dohody z roku 1996 odkoupila společnost BKK DA aktiva a činnosti společnosti Bergen Lysverker. Tím se zavázala dále zajišťovat pouliční osvětlení a převzala odpovědnost za provoz a údržbu infrastruktury (113). |
| --- | --- |

(87)

Podle dohody z roku 1996 odkoupila společnost BKK DA aktiva a činnosti společnosti Bergen Lysverker. Tím se zavázala dále zajišťovat pouliční osvětlení a převzala odpovědnost za provoz a údržbu infrastruktury (113).

113

| (88) | Stejně jako norské orgány se společnost BKK Veilys domnívá, že budoucí ekonomickou vyrovnávací platbu za zajišťování pouličního osvětlení upravuje oddíl 7 písm. c) kupní smlouvy. V oddíle 7 písm. c) se stanoví zaprvé, že skupina BKK má nárok na vyrovnávací platbu za provoz a údržbu infrastruktury, a zadruhé, že má nárok na vyrovnávací platbu za vázaný kapitál. Toto ustanovení sloužilo jako základ pro následné smlouvy (114). |
| --- | --- |

(88)

Stejně jako norské orgány se společnost BKK Veilys domnívá, že budoucí ekonomickou vyrovnávací platbu za zajišťování pouličního osvětlení upravuje oddíl 7 písm. c) kupní smlouvy. V oddíle 7 písm. c) se stanoví zaprvé, že skupina BKK má nárok na vyrovnávací platbu za provoz a údržbu infrastruktury, a zadruhé, že má nárok na vyrovnávací platbu za vázaný kapitál. Toto ustanovení sloužilo jako základ pro následné smlouvy (114).

114

| (89) | Veškeré smlouvy a operace týkající se infrastruktury pouličního osvětlení kontrolované skupinou BKK se realizují v rámci stoprocentně vlastněné dceřiné společnosti Veilys AS. Tyto činnosti zahrnují přibližně 50 000 pouličních svítidel, včetně dotčených pouličních svítidel u obecních komunikací ve městě (115). |
| --- | --- |

(89)

Veškeré smlouvy a operace týkající se infrastruktury pouličního osvětlení kontrolované skupinou BKK se realizují v rámci stoprocentně vlastněné dceřiné společnosti Veilys AS. Tyto činnosti zahrnují přibližně 50 000 pouličních svítidel, včetně dotčených pouličních svítidel u obecních komunikací ve městě (115).

115

4.1.2.   
  Obecné připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení

Obecné připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení

| (90) | Vyrovnávací platba se týká veřejné infrastruktury, která neslouží k nabízení zboží nebo služeb na trhu. Opatření proto nespadají do oblasti působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP (116). |
| --- | --- |

(90)

Vyrovnávací platba se týká veřejné infrastruktury, která neslouží k nabízení zboží nebo služeb na trhu. Opatření proto nespadají do oblasti působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP (116).

116

| (91) | V tomto ohledu rozhodnutí o zahájení řízení dostatečně neodráží skutečnost, že infrastruktura je ve vlastnictví společnosti Veilys AS. Vzhledem k tomu, že společnost Veilys AS je jediným možným dodavatelem a město jediným možným odběratelem, vyrovnávací platba neplyne podniku (117). |
| --- | --- |

(91)

V tomto ohledu rozhodnutí o zahájení řízení dostatečně neodráží skutečnost, že infrastruktura je ve vlastnictví společnosti Veilys AS. Vzhledem k tomu, že společnost Veilys AS je jediným možným dodavatelem a město jediným možným odběratelem, vyrovnávací platba neplyne podniku (117).

117

| (92) | V žádném případě nedochází k nadměrné vyrovnávací platbě. Pokud je zajišťování pouličního osvětlení službou obecného hospodářského zájmu, jsou splněna kritéria podle rozsudku ve věci Altmark (118). |
| --- | --- |

(92)

V žádném případě nedochází k nadměrné vyrovnávací platbě. Pokud je zajišťování pouličního osvětlení službou obecného hospodářského zájmu, jsou splněna kritéria podle rozsudku ve věci Altmark (118).

Altmark

118

4.1.3.   
  Konkrétní připomínky k opatření a) – provoz a údržba

Konkrétní připomínky k opatření a) – provoz a údržba

| (93) | Podle společnosti BKK Veilys odráží vyrovnávací platba základní náklady a úroveň úplaty ve srovnatelných smlouvách. Nedošlo k žádné nadměrné vyrovnávací platbě (119). |
| --- | --- |

(93)

Podle společnosti BKK Veilys odráží vyrovnávací platba základní náklady a úroveň úplaty ve srovnatelných smlouvách. Nedošlo k žádné nadměrné vyrovnávací platbě (119).

119

| (94) | Pokud jde o srovnávací analýzu, společnost BKK Veilys považuje cenovou úroveň uvedenou ve stížnosti za nepodloženou. Dále je třeba přihlédnout ke zvláštnostem případu. Dotčené smlouvy mají formát pevné ceny za svítidlo a zahrnují plný rozsah služeb. To znamená, že společnost BKK Veilys nese riziko nepříznivých událostí, jako jsou extrémní povětrnostní podmínky, a odpovědnost za veškerý provoz a údržbu. Provoz v městských oblastech s hustým provozem a dalšími rušivými vlivy je také dražší (120). |
| --- | --- |

(94)

Pokud jde o srovnávací analýzu, společnost BKK Veilys považuje cenovou úroveň uvedenou ve stížnosti za nepodloženou. Dále je třeba přihlédnout ke zvláštnostem případu. Dotčené smlouvy mají formát pevné ceny za svítidlo a zahrnují plný rozsah služeb. To znamená, že společnost BKK Veilys nese riziko nepříznivých událostí, jako jsou extrémní povětrnostní podmínky, a odpovědnost za veškerý provoz a údržbu. Provoz v městských oblastech s hustým provozem a dalšími rušivými vlivy je také dražší (120).

120

4.1.4.   
  Konkrétní připomínky k opatření b) – financování 12 000 LED svítidel

Konkrétní připomínky k opatření b) – financování 12 000 LED svítidel

| (95) | Společnost BKK Veilys odmítá, že by financování 12 000 LED svítidel představovalo státní podporu. |
| --- | --- |

(95)

Společnost BKK Veilys odmítá, že by financování 12 000 LED svítidel představovalo státní podporu.

| (96) | Pokud je společnosti BKK Veilys známo, město zakoupilo svítidla za cenu 2 000 NOK za jedno svítidlo. Náklady na projekt, instalaci a dokumentaci činily [...] NOK za svítidlo. |
| --- | --- |

(96)

Pokud je společnosti BKK Veilys známo, město zakoupilo svítidla za cenu 2 000 NOK za jedno svítidlo. Náklady na projekt, instalaci a dokumentaci činily [...] NOK za svítidlo.

| (97) | Na základě těchto údajů činily náklady na modernizaci [...] NOK za svítidlo. To odpovídá přibližně [...] násobku ročních investičních nákladů, za něž město poskytuje vyrovnávací platbu. Modernizace spočívající v instalaci 12 000 LED svítidel tedy byla mnohem nákladnější, než jaká by mohla být provedena na základě této vyrovnávací platby (121). |
| --- | --- |

(97)

Na základě těchto údajů činily náklady na modernizaci [...] NOK za svítidlo. To odpovídá přibližně [...] násobku ročních investičních nákladů, za něž město poskytuje vyrovnávací platbu. Modernizace spočívající v instalaci 12 000 LED svítidel tedy byla mnohem nákladnější, než jaká by mohla být provedena na základě této vyrovnávací platby (121).

121

| (98) | LED svítidla dále zajistí městu významné úspory nákladů na energii. Podle informací, které má společnost BKK Veilys k dispozici, byly úspory nákladů odhadnuty na 450 NOK na svítidlo za rok. To znamená, že se městu investice vrátí za méně než 7 let (122). |
| --- | --- |

(98)

LED svítidla dále zajistí městu významné úspory nákladů na energii. Podle informací, které má společnost BKK Veilys k dispozici, byly úspory nákladů odhadnuty na 450 NOK na svítidlo za rok. To znamená, že se městu investice vrátí za méně než 7 let (122).

122

4.1.5.   
  Konkrétní připomínky k opatření c) – vyrovnávací platba za investiční náklady

Konkrétní připomínky k opatření c) – vyrovnávací platba za investiční náklady

| (99) | Podle společnosti BKK Veilys se vyrovnávací platba týká nehospodářských činností. Prvek týkající se investičních nákladů by měl být vnímán jako poplatek za přístup k infrastruktuře (123). |
| --- | --- |

(99)

Podle společnosti BKK Veilys se vyrovnávací platba týká nehospodářských činností. Prvek týkající se investičních nákladů by měl být vnímán jako poplatek za přístup k infrastruktuře (123).

123

| (100) | V každém případě vyrovnávací platba za investiční náklady neposkytuje společnosti BKK Veilys ekonomickou výhodu. Náklady na zřízení svítidla činí přibližně 20 000 NOK a dalších 10 000 až 50 000 NOK na přípravné práce. Minimální náklady na zřízení 16 058 pouličních svítidel ve vlastnictví společnosti BKK Veilys proto dosahují 500 000 000 NOK (124). |
| --- | --- |

(100)

V každém případě vyrovnávací platba za investiční náklady neposkytuje společnosti BKK Veilys ekonomickou výhodu. Náklady na zřízení svítidla činí přibližně 20 000 NOK a dalších 10 000 až 50 000 NOK na přípravné práce. Minimální náklady na zřízení 16 058 pouličních svítidel ve vlastnictví společnosti BKK Veilys proto dosahují 500 000 000 NOK (124).

124

| (101) | Z toho vyplývá, že vyrovnávací platba za investiční náklady není neúměrná. Infrastruktura pouličního osvětlení je spravována tak, aby byl zachován její technický standard (125). |
| --- | --- |

(101)

Z toho vyplývá, že vyrovnávací platba za investiční náklady není neúměrná. Infrastruktura pouličního osvětlení je spravována tak, aby byl zachován její technický standard (125).

125

II.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

5.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

5.1.   SOUVISLOSTI

| (102) | Čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP zní takto:

  „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“ |
| --- | --- |

(102)

Čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP zní takto:

„Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

| (103) | Aby se opatření považovalo za státní podporu, je tedy nutné, aby byly splněny tyto kumulativní podmínky: i) opatření musí být poskytnuto státem nebo ze státních prostředků; ii) musí poskytovat podniku výhodu; iii) zvýhodňuje určité podniky (selektivita) a iv) hrozí, že naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod. Jak již bylo uvedeno výše, Kontrolní úřad vydal pokyny o pojmu státní podpora (126). |
| --- | --- |

(103)

Aby se opatření považovalo za státní podporu, je tedy nutné, aby byly splněny tyto kumulativní podmínky: i) opatření musí být poskytnuto státem nebo ze státních prostředků; ii) musí poskytovat podniku výhodu; iii) zvýhodňuje určité podniky (selektivita) a iv) hrozí, že naruší hospodářskou soutěž a ovlivní obchod. Jak již bylo uvedeno výše, Kontrolní úřad vydal pokyny o pojmu státní podpora (126).

126

| (104) | Na základě obdržených připomínek považuje Kontrolní úřad za vhodné nejprve posoudit, zda podniku plynula vyrovnávací platba podle opatření a) a c). V případě kladné odpovědi na tuto otázku a pokud financování LED svítidel (opatření b)) přineslo výhodu stejným subjektům, by tato výhoda plynula také podniku. |
| --- | --- |

(104)

Na základě obdržených připomínek považuje Kontrolní úřad za vhodné nejprve posoudit, zda podniku plynula vyrovnávací platba podle opatření a) a c). V případě kladné odpovědi na tuto otázku a pokud financování LED svítidel (opatření b)) přineslo výhodu stejným subjektům, by tato výhoda plynula také podniku.

5.2.   POJEM PODNIKU

5.2.1.   
  Právní zkouška

Právní zkouška

| (105) | Pojem podnik zahrnuje každý subjekt vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na tom, jaký je jeho právní status a způsob financování (127). Hospodářskou činností je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na trhu (128). |
| --- | --- |

(105)

Pojem podnik zahrnuje každý subjekt vykonávající hospodářskou činnost nezávisle na tom, jaký je jeho právní status a způsob financování (127). Hospodářskou činností je jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na trhu (128).

127

128

| (106) | V rozporu s tvrzením stěžovatele není rozhodující, zda by určitou činnost mohl v zásadě vykonávat soukromý subjekt. Spíše je třeba zjistit konkrétní okolnosti, za kterých je činnost vykonávána (129). V tomto ohledu je třeba ověřit, zda je daná činnost vzhledem ke své povaze, cíli a pravidlům, která se na ni vztahují, spojena s výkonem veřejné moci nebo zda má hospodářskou povahu, která odůvodňuje použití soutěžních pravidel EHP (130). |
| --- | --- |

(106)

V rozporu s tvrzením stěžovatele není rozhodující, zda by určitou činnost mohl v zásadě vykonávat soukromý subjekt. Spíše je třeba zjistit konkrétní okolnosti, za kterých je činnost vykonávána (129). V tomto ohledu je třeba ověřit, zda je daná činnost vzhledem ke své povaze, cíli a pravidlům, která se na ni vztahují, spojena s výkonem veřejné moci nebo zda má hospodářskou povahu, která odůvodňuje použití soutěžních pravidel EHP (130).

129

130

| (107) | Existence trhu pro danou činnost se může v jednotlivých státech EHP lišit v závislosti na vnitrostátních podmínkách (131). Klasifikace dané činnosti se může v průběhu času měnit také v důsledku politických rozhodnutí nebo ekonomického vývoje. |
| --- | --- |

(107)

Existence trhu pro danou činnost se může v jednotlivých státech EHP lišit v závislosti na vnitrostátních podmínkách (131). Klasifikace dané činnosti se může v průběhu času měnit také v důsledku politických rozhodnutí nebo ekonomického vývoje.

131

| (108) | Pokud jde o subjekty, které vykonávají více činností, musí být právní klasifikace provedena pro každou činnost zvlášť. Skutečnost, že je subjekt pověřen výkonem veřejné moci, proto nebrání tomu, aby byl klasifikován jako podnik, pokud jde o ostatní činnosti (132). Pokud však hospodářskou činnost nelze oddělit od výkonu veřejné moci, klasifikují se činnosti jako celek jako nehospodářské (133). |
| --- | --- |

(108)

Pokud jde o subjekty, které vykonávají více činností, musí být právní klasifikace provedena pro každou činnost zvlášť. Skutečnost, že je subjekt pověřen výkonem veřejné moci, proto nebrání tomu, aby byl klasifikován jako podnik, pokud jde o ostatní činnosti (132). Pokud však hospodářskou činnost nelze oddělit od výkonu veřejné moci, klasifikují se činnosti jako celek jako nehospodářské (133).

132

133

| (109) | Z judikatury Soudního dvora ESVO vyplývá, že pro určení toho, zda jsou činnosti v kontextu státní podpory hospodářské, je podstatný pojem „služby“ ve smyslu základních svobod. Jak vyplývá z prvního odstavce článku 37 Dohody o EHP, za „služby“ ve smyslu této dohody se považují pouze služby zpravidla poskytované za úplatu (134). |
| --- | --- |

(109)

Z judikatury Soudního dvora ESVO vyplývá, že pro určení toho, zda jsou činnosti v kontextu státní podpory hospodářské, je podstatný pojem „služby“ ve smyslu základních svobod. Jak vyplývá z prvního odstavce článku 37 Dohody o EHP, za „služby“ ve smyslu této dohody se považují pouze služby zpravidla poskytované za úplatu (134).

134

| (110) | Základní charakteristikou „úplaty“ je, že představuje protihodnotu za danou službu (135). Kromě toho se poskytovatel a příjemce služby obvykle na úplatě dohodnou (136). |
| --- | --- |

(110)

Základní charakteristikou „úplaty“ je, že představuje protihodnotu za danou službu (135). Kromě toho se poskytovatel a příjemce služby obvykle na úplatě dohodnou (136).

135

136

| (111) | Pojem „služby“ je třeba chápat také ve světle druhého odstavce článku 37 Dohody o EHP (137). Podle tohoto ustanovení „služby“ zahrnují zejména činnosti průmyslové nebo obchodní povahy a řemeslné činnosti a činnosti v oblasti svobodných povolání. |
| --- | --- |

(111)

Pojem „služby“ je třeba chápat také ve světle druhého odstavce článku 37 Dohody o EHP (137). Podle tohoto ustanovení „služby“ zahrnují zejména činnosti průmyslové nebo obchodní povahy a řemeslné činnosti a činnosti v oblasti svobodných povolání.

137

| (112) | Z ustálené judikatury vyplývá, že povaha činnosti musí být zjišťována s ohledem na odvětví, v němž se uskutečňuje, a na způsob, jakým je toto odvětví organizováno. |
| --- | --- |

(112)

Z ustálené judikatury vyplývá, že povaha činnosti musí být zjišťována s ohledem na odvětví, v němž se uskutečňuje, a na způsob, jakým je toto odvětví organizováno.

| (113) | V oblasti vzdělávání se například financování vzdělávání poskytovaného v rámci vnitrostátního systému nepovažuje za protiplnění za službu, pokud jsou splněny dvě podmínky. Zaprvé, stát se při vytváření a udržování vzdělávacího systému nesnaží o výdělečnou činnost, ale spíše o plnění svých povinností vůči obyvatelstvu. Zadruhé, vzdělávací systém je obecně financován z veřejných prostředků, a nikoli z plateb uživatelů (138). |
| --- | --- |

(113)

V oblasti vzdělávání se například financování vzdělávání poskytovaného v rámci vnitrostátního systému nepovažuje za protiplnění za službu, pokud jsou splněny dvě podmínky. Zaprvé, stát se při vytváření a udržování vzdělávacího systému nesnaží o výdělečnou činnost, ale spíše o plnění svých povinností vůči obyvatelstvu. Zadruhé, vzdělávací systém je obecně financován z veřejných prostředků, a nikoli z plateb uživatelů (138).

138

| (114) | Na základě podobné argumentace bylo v případě obecních mateřských škol v Norsku shledáno, že chybí prvek úplaty. Obecní mateřské školy proto nebyly v rámci státní podpory považovány za podniky (139). |
| --- | --- |

(114)

Na základě podobné argumentace bylo v případě obecních mateřských škol v Norsku shledáno, že chybí prvek úplaty. Obecní mateřské školy proto nebyly v rámci státní podpory považovány za podniky (139).

139

| (115) | Pokud jde o odvětví zdravotnictví, Soudní dvůr ESVO rozhodl, že povaha poskytování podpůrných služeb v oblasti zadávání veřejných zakázek, informačních a komunikačních technologií a archivace musí být určena podle následného využití služeb. Pokud se podpůrné služby neposkytují na trhu, ale v rámci národního zdravotnického systému zřízeného na základě solidarity, má jejich poskytování nehospodářskou povahu (140). |
| --- | --- |

(115)

Pokud jde o odvětví zdravotnictví, Soudní dvůr ESVO rozhodl, že povaha poskytování podpůrných služeb v oblasti zadávání veřejných zakázek, informačních a komunikačních technologií a archivace musí být určena podle následného využití služeb. Pokud se podpůrné služby neposkytují na trhu, ale v rámci národního zdravotnického systému zřízeného na základě solidarity, má jejich poskytování nehospodářskou povahu (140).

140

5.2.2.   
  Použití právní zkoušky na daný případ

Použití právní zkoušky na daný případ

| (116) | Jak je uvedeno výše v odstavcích (53) a (54), společnosti skupiny BKK vykonávají hospodářskou činnost na řadě trhů. |
| --- | --- |

(116)

Jak je uvedeno výše v odstavcích (53) a (54), společnosti skupiny BKK vykonávají hospodářskou činnost na řadě trhů.

| (117) | Podle Soudního dvora je možné, aby podnik vykonával jak hospodářskou, tak nehospodářskou činnost. Je to však podmíněno vedením odděleného účetnictví pro různé finanční prostředky, které obdrží, aby se vyloučilo riziko křížového subvencování jeho hospodářských činností prostřednictvím veřejných prostředků obdržených na nehospodářské činnosti (141). Proto je třeba vyloučit jakékoli riziko křížového subvencování, aby bylo možné veřejné financování považovat za financování nehospodářských činností. |
| --- | --- |

(117)

Podle Soudního dvora je možné, aby podnik vykonával jak hospodářskou, tak nehospodářskou činnost. Je to však podmíněno vedením odděleného účetnictví pro různé finanční prostředky, které obdrží, aby se vyloučilo riziko křížového subvencování jeho hospodářských činností prostřednictvím veřejných prostředků obdržených na nehospodářské činnosti (141). Proto je třeba vyloučit jakékoli riziko křížového subvencování, aby bylo možné veřejné financování považovat za financování nehospodářských činností.

141

| (118) | V daném případě nebyly Kontrolnímu úřadu předloženy argumenty, že byly zavedeny dostatečné záruky, které by účinně a vhodně oddělovaly příjmy a náklady v rámci dotčených smluv od jiných hospodářských činností. Norské orgány naopak uvedly, že měly být zavedeny záruky a že křížové subvencování nelze vyloučit (142). |
| --- | --- |

(118)

V daném případě nebyly Kontrolnímu úřadu předloženy argumenty, že byly zavedeny dostatečné záruky, které by účinně a vhodně oddělovaly příjmy a náklady v rámci dotčených smluv od jiných hospodářských činností. Norské orgány naopak uvedly, že měly být zavedeny záruky a že křížové subvencování nelze vyloučit (142).

142

| (119) | Na tomto základě a bez ohledu na to, zda jsou činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, ekonomické povahy, musí Kontrolní úřad dospět k závěru, že vyrovnávací platba podle opatření a) a c) plynula podniku. |
| --- | --- |

(119)

Na tomto základě a bez ohledu na to, zda jsou činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, ekonomické povahy, musí Kontrolní úřad dospět k závěru, že vyrovnávací platba podle opatření a) a c) plynula podniku.

| (120) | S ohledem na předložené argumenty však Kontrolní úřad rovněž posoudí, zda jsou činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, v rámci dotčených opatření samy o sobě hospodářské. Kontrolní úřad nejprve posoudí ty činnosti týkající se pouličního osvětlení, které vlastnily společnosti ze skupiny BKK. |
| --- | --- |

(120)

S ohledem na předložené argumenty však Kontrolní úřad rovněž posoudí, zda jsou činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, v rámci dotčených opatření samy o sobě hospodářské. Kontrolní úřad nejprve posoudí ty činnosti týkající se pouličního osvětlení, které vlastnily společnosti ze skupiny BKK.

| (121) | Jak bylo zopakováno výše v odstavcích (59)–(60), norské orgány odkazují na povinnosti obcí podle § 20 norského zákona o pozemních komunikacích, které se týkají provozu a údržby obecních komunikací. I když § 20 obcím neukládá povinnost zajistit pouliční osvětlení nebo zajistit pouliční osvětlení na určité úrovni, přispívá tato činnost k cíli, kterým je bezpečnost silničního provozu. Kromě toho se při plánování, výstavbě a modernizaci komunikací město řídí normou (veinormalen) norské Správy veřejných komunikací (Statens vegvesen). Tato norma obsahuje specifikace týkající se existence pouličního osvětlení (143). |
| --- | --- |

(121)

Jak bylo zopakováno výše v odstavcích (59)–(60), norské orgány odkazují na povinnosti obcí podle § 20 norského zákona o pozemních komunikacích, které se týkají provozu a údržby obecních komunikací. I když § 20 obcím neukládá povinnost zajistit pouliční osvětlení nebo zajistit pouliční osvětlení na určité úrovni, přispívá tato činnost k cíli, kterým je bezpečnost silničního provozu. Kromě toho se při plánování, výstavbě a modernizaci komunikací město řídí normou (veinormalen) norské Správy veřejných komunikací (Statens vegvesen). Tato norma obsahuje specifikace týkající se existence pouličního osvětlení (143).

(veinormalen

(Statens vegvesen

143

| (122) | Na základě těchto skutečností norské orgány tvrdí, jak je uvedeno v odstavci (61), že jejich stanovisko, že činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, jsou nehospodářské, podporuje rozsudek ve věci Selex (144). Dále, jak je uvedeno v odstavci (62), se norské orgány odvolávají na odstavec 17 o výkonu veřejné moci a veřejných orgánech v pokynech o pojmu státní podpora (145). Norské orgány tvrdí, že činnosti sledující cíle veřejné bezpečnosti by v každém případě měly být klasifikovány stejně jako nehospodářské činnosti prováděné pro sociální, kulturní, vzdělávací a pedagogické účely. |
| --- | --- |

(122)

Na základě těchto skutečností norské orgány tvrdí, jak je uvedeno v odstavci (61), že jejich stanovisko, že činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, jsou nehospodářské, podporuje rozsudek ve věci Selex (144). Dále, jak je uvedeno v odstavci (62), se norské orgány odvolávají na odstavec 17 o výkonu veřejné moci a veřejných orgánech v pokynech o pojmu státní podpora (145). Norské orgány tvrdí, že činnosti sledující cíle veřejné bezpečnosti by v každém případě měly být klasifikovány stejně jako nehospodářské činnosti prováděné pro sociální, kulturní, vzdělávací a pedagogické účely.

Selex

144

145

| (123) | Jak již bylo stanoveno, při určování, zda má činnost hospodářskou povahu, je nutné zjistit konkrétní okolnosti, za kterých je činnost vykonávána (146). V daném případě je přirozeným východiskem pro toto posouzení platný právní rámec, pokud jde o zajišťování pouličního osvětlení u obecních komunikací v Norsku, jakož i specifické okolnosti v Bergenu. |
| --- | --- |

(123)

Jak již bylo stanoveno, při určování, zda má činnost hospodářskou povahu, je nutné zjistit konkrétní okolnosti, za kterých je činnost vykonávána (146). V daném případě je přirozeným východiskem pro toto posouzení platný právní rámec, pokud jde o zajišťování pouličního osvětlení u obecních komunikací v Norsku, jakož i specifické okolnosti v Bergenu.

146

| (124) | Pokud jde o právní rámec platný v Norsku, právní předpisy a normy, na které se norské orgány odvolávají, prostě stanoví, že obce jsou odpovědné za provoz obecních silničních infrastruktur a že je třeba splnit požadavky na existenci pouličního osvětlení, aby komunikace splňovaly normu (veinormalen) norské Správy veřejných komunikací (Statens vegvesen). Jak je však uvedeno výše, § 20 norského zákona o pozemních komunikacích obcím neukládá povinnost zajistit pouliční osvětlení nebo zajistit pouliční osvětlení na určité úrovni. Dále nic nebrání tomu, aby obce uzavíraly smlouvy s komerčními subjekty na (části) provozu a údržby obecních komunikací jako hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o právní rámec platný v Norsku, právní předpisy a normy, na které se norské orgány odvolávají, prostě stanoví, že obce jsou odpovědné za provoz obecních silničních infrastruktur a že je třeba splnit požadavky na existenci pouličního osvětlení, aby komunikace splňovaly normu (veinormalen) norské Správy veřejných komunikací (Statens vegvesen). Jak je však uvedeno výše, § 20 norského zákona o pozemních komunikacích obcím neukládá povinnost zajistit pouliční osvětlení nebo zajistit pouliční osvětlení na určité úrovni. Dále nic nebrání tomu, aby obce uzavíraly smlouvy s komerčními subjekty na (části) provozu a údržby obecních komunikací jako hospodářské činnosti.

(veinormalen

(Statens vegvesen

| (125) | Pokud jde o specifické okolnosti v Bergenu, Kontrolní úřad poznamenává, že důsledkem zahrnutí infrastruktury pouličního osvětlení při prodeji společnosti Bergen Lysverker bylo, že se společnost BKK DA stala jediným dostupným dodavatelem na dotčených obecních komunikacích. Společnost BKK DA získala tuto pozici v soutěži pěti dalších uchazečů. |
| --- | --- |

(125)

Pokud jde o specifické okolnosti v Bergenu, Kontrolní úřad poznamenává, že důsledkem zahrnutí infrastruktury pouličního osvětlení při prodeji společnosti Bergen Lysverker bylo, že se společnost BKK DA stala jediným dostupným dodavatelem na dotčených obecních komunikacích. Společnost BKK DA získala tuto pozici v soutěži pěti dalších uchazečů.

| (126) | Kromě toho, jak je popsáno v odstavci (32), zahrnoval oddíl 7 písm. c) kupní smlouvy mechanismus upravující budoucí ekonomickou vyrovnávací platbu. Tento mechanismus umožňuje regulovanou úroveň výnosů. |
| --- | --- |

(126)

Kromě toho, jak je popsáno v odstavci (32), zahrnoval oddíl 7 písm. c) kupní smlouvy mechanismus upravující budoucí ekonomickou vyrovnávací platbu. Tento mechanismus umožňuje regulovanou úroveň výnosů.

| (127) | Proto se Kontrolní úřad domnívá, že prodejem infrastruktury pouličního osvětlení v kombinaci se zavedením mechanismu vyrovnávací platby, který umožňuje regulovanou úroveň výnosů, Město vytvořilo trh pro poskytování dotčených služeb městu jako hospodářské činnosti. Skutečnost, že infrastruktura byla jedinečné povahy, což vedlo k tomu, že se její kupující stal jediným dostupným dodavatelem, sama o sobě neznamená, že dotčené společnosti skupiny BKK neposkytovaly služby na trhu. Společnost BKK DA také získala své výhradní postavení v soutěži pěti dalších uchazečů. |
| --- | --- |

(127)

Proto se Kontrolní úřad domnívá, že prodejem infrastruktury pouličního osvětlení v kombinaci se zavedením mechanismu vyrovnávací platby, který umožňuje regulovanou úroveň výnosů, Město vytvořilo trh pro poskytování dotčených služeb městu jako hospodářské činnosti. Skutečnost, že infrastruktura byla jedinečné povahy, což vedlo k tomu, že se její kupující stal jediným dostupným dodavatelem, sama o sobě neznamená, že dotčené společnosti skupiny BKK neposkytovaly služby na trhu. Společnost BKK DA také získala své výhradní postavení v soutěži pěti dalších uchazečů.

| (128) | Tento názor potvrzuje i postup skupiny BKK a města v souvislosti s následnými smlouvami, které byly uzavírány v pravidelných intervalech. Skupina BKK se snažila maximalizovat svůj zisk prostřednictvím výkladu smluvních podmínek a zdůrazňovala, že podniká na komerční bázi s cílem vytvářet hodnoty pro své akcionáře (147). Na druhé straně město vystupovalo tak, že jedná s komerčním prodejcem. Norské orgány totiž poukázaly na tržní sílu, kterou má skupina BKK jako vlastník infrastruktury. |
| --- | --- |

(128)

Tento názor potvrzuje i postup skupiny BKK a města v souvislosti s následnými smlouvami, které byly uzavírány v pravidelných intervalech. Skupina BKK se snažila maximalizovat svůj zisk prostřednictvím výkladu smluvních podmínek a zdůrazňovala, že podniká na komerční bázi s cílem vytvářet hodnoty pro své akcionáře (147). Na druhé straně město vystupovalo tak, že jedná s komerčním prodejcem. Norské orgány totiž poukázaly na tržní sílu, kterou má skupina BKK jako vlastník infrastruktury.

147

| (129) | Jak vyplývá z mnoha stížností podaných norské komisi pro stížnosti na veřejné zakázky (KOFA), služby týkající se údržby a provozu pouličního osvětlení jsou navíc nabízeny různými dodavateli na komerčním základě (148). Proto když město vyhlásilo výběrové řízení na tyto služby, obdrželo nabídky od několika dodavatelů, jak je popsáno v oddíle 3.1.4. |
| --- | --- |

(129)

Jak vyplývá z mnoha stížností podaných norské komisi pro stížnosti na veřejné zakázky (KOFA), služby týkající se údržby a provozu pouličního osvětlení jsou navíc nabízeny různými dodavateli na komerčním základě (148). Proto když město vyhlásilo výběrové řízení na tyto služby, obdrželo nabídky od několika dodavatelů, jak je popsáno v oddíle 3.1.4.

(KOFA

148

| (130) | Kontrolní úřad proto konstatuje, že poskytování služeb údržby a provozu za úplatu bylo v Norsku a v oblasti Bergenu skutečně běžnou praxí. To také ukazuje, že tyto činnosti byly hospodářské povahy. |
| --- | --- |

(130)

Kontrolní úřad proto konstatuje, že poskytování služeb údržby a provozu za úplatu bylo v Norsku a v oblasti Bergenu skutečně běžnou praxí. To také ukazuje, že tyto činnosti byly hospodářské povahy.

| (131) | Pokud jde o vyrovnávací platbu za údržbu a provoz pouličního osvětlení ve vlastnictví města, ze smluvních podmínek nevyplývá, že by tyto činnosti měly být klasifikovány odlišně. S výjimkou toho, že neexistují žádné investiční náklady, za něž by měla být poskytnuta vyrovnávací platba, byly podmínky do 1. dubna 2020 stejné jako v případě pouličních svítidel kontrolovaných skupinou BKK. Od 1. dubna 2020 jsou služby poskytovány podle obchodní smlouvy uzavřené na základě soutěžního řízení (149). |
| --- | --- |

(131)

Pokud jde o vyrovnávací platbu za údržbu a provoz pouličního osvětlení ve vlastnictví města, ze smluvních podmínek nevyplývá, že by tyto činnosti měly být klasifikovány odlišně. S výjimkou toho, že neexistují žádné investiční náklady, za něž by měla být poskytnuta vyrovnávací platba, byly podmínky do 1. dubna 2020 stejné jako v případě pouličních svítidel kontrolovaných skupinou BKK. Od 1. dubna 2020 jsou služby poskytovány podle obchodní smlouvy uzavřené na základě soutěžního řízení (149).

149

| (132) | Pokud jde o odkaz norských orgánů na rozsudek ve věci Selex (150), je třeba připomenout, že tato věc se týkala činností prováděných Evropskou organizací pro bezpečnost letového provozu („Eurocontrol“). Eurocontrol byl založen různými evropskými státy na základě Mezinárodní úmluvy o spolupráci při zajišťování bezpečnosti letového provozu (151). |
| --- | --- |

(132)

Pokud jde o odkaz norských orgánů na rozsudek ve věci Selex (150), je třeba připomenout, že tato věc se týkala činností prováděných Evropskou organizací pro bezpečnost letového provozu („Eurocontrol“). Eurocontrol byl založen různými evropskými státy na základě Mezinárodní úmluvy o spolupráci při zajišťování bezpečnosti letového provozu (151).

Selex

150

151

| (133) | V odvolacím řízení Soudní dvůr zopakoval svůj závěr z předchozího řízení, že činnosti Eurocontrolu jsou ve svém souhrnu svou povahou, cílem a pravidly, kterým podléhají, spojeny s výkonem veřejné moci v oblasti kontroly a dohledu nad vzdušným prostorem. Tento závěr se týkal i pomoci, kterou Eurocontrol poskytoval vnitrostátním správním orgánům zejména v souvislosti se zadávacími řízeními na pořízení vybavení a systémů v oblasti řízení letového provozu (152). |
| --- | --- |

(133)

V odvolacím řízení Soudní dvůr zopakoval svůj závěr z předchozího řízení, že činnosti Eurocontrolu jsou ve svém souhrnu svou povahou, cílem a pravidly, kterým podléhají, spojeny s výkonem veřejné moci v oblasti kontroly a dohledu nad vzdušným prostorem. Tento závěr se týkal i pomoci, kterou Eurocontrol poskytoval vnitrostátním správním orgánům zejména v souvislosti se zadávacími řízeními na pořízení vybavení a systémů v oblasti řízení letového provozu (152).

152

| (134) | S ohledem na posouzení uvedené v bodech (123)–(131)proto Kontrolní úřad tvrdí, že se projednávaná věc podstatně liší od rozsudku ve věci Selex. Je třeba také připomenout, že ve věci Selex Soudní dvůr skutečně uvedl, že skutečnost, že subjekt je ziskový, je známkou toho, že činnost má hospodářskou povahu (153). |
| --- | --- |

(134)

S ohledem na posouzení uvedené v bodech (123)–(131)proto Kontrolní úřad tvrdí, že se projednávaná věc podstatně liší od rozsudku ve věci Selex. Je třeba také připomenout, že ve věci Selex Soudní dvůr skutečně uvedl, že skutečnost, že subjekt je ziskový, je známkou toho, že činnost má hospodářskou povahu (153).

Selex

Selex

153

| (135) | Kontrolní úřad rovněž nemůže souhlasit s tím, že činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba v rámci opatření a) a c), se týkají veřejné moci nebo orgánu veřejné moci ve smyslu bodu 17 pokynů k pojmu státní podpora (154). Situace je spíše taková, že město poskytovalo vyrovnávací platbu dodavateli, který funguje na komerčním a ekonomickém základě. Situace je tedy obdobná situaci, kdy obec zadává stavební práce související s výstavbou nebo údržbou obecních komunikací komerčnímu dodavateli. |
| --- | --- |

(135)

Kontrolní úřad rovněž nemůže souhlasit s tím, že činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba v rámci opatření a) a c), se týkají veřejné moci nebo orgánu veřejné moci ve smyslu bodu 17 pokynů k pojmu státní podpora (154). Situace je spíše taková, že město poskytovalo vyrovnávací platbu dodavateli, který funguje na komerčním a ekonomickém základě. Situace je tedy obdobná situaci, kdy obec zadává stavební práce související s výstavbou nebo údržbou obecních komunikací komerčnímu dodavateli.

154

| (136) | Stejně tak Kontrolní úřad není přesvědčen o tom, že by činnosti sledující cíle veřejné bezpečnosti měly být klasifikovány stejně jako nehospodářské činnosti prováděné pro sociální, kulturní, vzdělávací a pedagogické účely. Z judikatury nelze dovodit, že činnosti jsou samy o sobě nehospodářské, protože sledují určitý cíl. Za tímto účelem je nutné zjistit, jak již bylo uvedeno, konkrétní okolnosti, za nichž je činnost vykonávána. Například činnosti údržby týkající se veřejného majetku mohou být jednoznačně prováděny na ekonomickém základě, i když jsou nezbytné pro bezpečnost uživatelů. |
| --- | --- |

(136)

Stejně tak Kontrolní úřad není přesvědčen o tom, že by činnosti sledující cíle veřejné bezpečnosti měly být klasifikovány stejně jako nehospodářské činnosti prováděné pro sociální, kulturní, vzdělávací a pedagogické účely. Z judikatury nelze dovodit, že činnosti jsou samy o sobě nehospodářské, protože sledují určitý cíl. Za tímto účelem je nutné zjistit, jak již bylo uvedeno, konkrétní okolnosti, za nichž je činnost vykonávána. Například činnosti údržby týkající se veřejného majetku mohou být jednoznačně prováděny na ekonomickém základě, i když jsou nezbytné pro bezpečnost uživatelů.

5.2.3.   
  Závěr

Závěr

| (137) | Na základě výše uvedeného dospěl Kontrolní úřad k závěru, že vyrovnávací platba podle opatření a) a c) plynula podniku. Pokud financování LED svítidel (opatření b)) přineslo výhodu stejným subjektům, tato výhoda plynula také podniku. |
| --- | --- |

(137)

Na základě výše uvedeného dospěl Kontrolní úřad k závěru, že vyrovnávací platba podle opatření a) a c) plynula podniku. Pokud financování LED svítidel (opatření b)) přineslo výhodu stejným subjektům, tato výhoda plynula také podniku.

5.3.   EXISTENCE STÁTNÍCH PROSTŘEDKŮ

| (138) | Aby opatření představovalo státní podporu, musí být poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Pojem státní zdroje zahrnuje i zdroje regionálních subjektů působících pod úrovní státu (155). |
| --- | --- |

(138)

Aby opatření představovalo státní podporu, musí být poskytnuto státem nebo ze státních prostředků. Pojem státní zdroje zahrnuje i zdroje regionálních subjektů působících pod úrovní státu (155).

155

| (139) | Všechna opatření jsou financována z rozpočtu Města. Zahrnují tedy spotřebu státních prostředků. |
| --- | --- |

(139)

Všechna opatření jsou financována z rozpočtu Města. Zahrnují tedy spotřebu státních prostředků.

5.4.   ZVÝHODNĚNÍ

5.4.1.   
  Úvod

Úvod

| (140) | Zvýhodněním ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik za běžných tržních podmínek nemohl získat (156). Výhodu tedy mohou představovat nejen pozitivní přínosy, jako jsou subvence, půjčky nebo přímé investice, ale také intervence, které nejsou subvencemi v pravém slova smyslu, ale mají stejnou povahu a stejné účinky (157). V souladu s tím nelze mít za to, že opatření nespadá do zákazu státní podpory jen proto, že má formu dohody obsahující vzájemné závazky (158). |
| --- | --- |

(140)

Zvýhodněním ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik za běžných tržních podmínek nemohl získat (156). Výhodu tedy mohou představovat nejen pozitivní přínosy, jako jsou subvence, půjčky nebo přímé investice, ale také intervence, které nejsou subvencemi v pravém slova smyslu, ale mají stejnou povahu a stejné účinky (157). V souladu s tím nelze mít za to, že opatření nespadá do zákazu státní podpory jen proto, že má formu dohody obsahující vzájemné závazky (158).

156

157

158

5.4.2.   
  Na základě podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark nelze vyloučit zvýhodnění

Na základě podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark nelze vyloučit zvýhodnění

5.4.2.1.   Podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark

Podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark

| (141) | Pro vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby poskytovanou podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (dále jen „SOHZ“) existuje zvláštní judikatura. Z rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark vyplývá, že v takových případech lze vyloučit existenci zvýhodnění ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, pokud jsou splněny následující čtyři kumulativní podmínky (159):






  i. | „Zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány. |
| --- | --- | --- |

(141)

Pro vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby poskytovanou podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (dále jen „SOHZ“) existuje zvláštní judikatura. Z rozsudku Soudního dvora ve věci Altmark vyplývá, že v takových případech lze vyloučit existenci zvýhodnění ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, pokud jsou splněny následující čtyři kumulativní podmínky (159):

Altmark

159

i.

„Zaprvé, podnik-příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasně definovány.

| ii. | Zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem [...]. |
| --- | --- |

ii.

Zadruhé, parametry, na jejichž základě je vyrovnání vypočteno, musí být předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem [...].

| iii. | Zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností. |
| --- | --- |

iii.

Zatřetí, vyrovnání nemůže přesahovat meze toho, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených k plnění povinností veřejné služby se zohledněním příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.

| iv. | Začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený [...], vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příslušných příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.“ |
| --- | --- |

iv.

Začtvrté, není-li výběr podniku, který má být pověřen plněním povinností veřejné služby, učiněn v rámci řízení o zadání veřejné zakázky umožňujícího vybrat zájemce schopného poskytovat tyto služby za nejmenších nákladů pro územně správní celek, musí být úroveň nutného vyrovnání určena na základě analýzy nákladů, které by průměrný podnik, správně řízený a přiměřeně vybavený [...], vynaložil při plnění těchto povinností se zohledněním příslušných příjmů, které se k nim vztahují, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.“

| (142) | Kontrolní úřad zveřejnil soubor pokynů k uplatňování pravidel státní podpory na vyrovnávací platby poskytované za služby obecného hospodářského zájmu (160). Podmínkami stanovenými v rozsudku ve věci Altmark se zabývá oddíl 3 těchto pokynů. |
| --- | --- |

(142)

Kontrolní úřad zveřejnil soubor pokynů k uplatňování pravidel státní podpory na vyrovnávací platby poskytované za služby obecného hospodářského zájmu (160). Podmínkami stanovenými v rozsudku ve věci Altmark se zabývá oddíl 3 těchto pokynů.

160

Altmark

5.4.2.2.   Uplatnění podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark na daný případ

Uplatnění podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark

| (143) | Podle první podmínky musí být od podniku-příjemce vyžadováno plnění jasně definovaných povinností veřejné služby. |
| --- | --- |

(143)

Podle první podmínky musí být od podniku-příjemce vyžadováno plnění jasně definovaných povinností veřejné služby.

| (144) | Podle Soudního dvora je účelem této podmínky zajistit transparentnost a právní jistotu. Je třeba určit, za prvé, zda má podnik-příjemce skutečně povinnosti veřejné služby, které má plnit, a za druhé, zda jsou tyto povinnosti jasně definovány ve vnitrostátním právu. Proto musí být splněna minimální kritéria, pokud jde o existenci jednoho nebo více aktů veřejné moci, které dostatečně přesně vymezují povahu, dobu trvání a rozsah povinností veřejné služby uložených pověřenému podniku (pověřeným podnikům) (161). |
| --- | --- |

(144)

Podle Soudního dvora je účelem této podmínky zajistit transparentnost a právní jistotu. Je třeba určit, za prvé, zda má podnik-příjemce skutečně povinnosti veřejné služby, které má plnit, a za druhé, zda jsou tyto povinnosti jasně definovány ve vnitrostátním právu. Proto musí být splněna minimální kritéria, pokud jde o existenci jednoho nebo více aktů veřejné moci, které dostatečně přesně vymezují povahu, dobu trvání a rozsah povinností veřejné služby uložených pověřenému podniku (pověřeným podnikům) (161).

161

| (145) | V souladu s tím Soudní dvůr potvrdil rozsudek Tribunálu, který konstatoval, že vzhledem k absenci jasné definice dotčené služby obecného hospodářského zájmu ve vnitrostátním právu nebyla splněna první podmínka stanovená v rozsudku ve věci Altmark. Toto zjištění nemohlo být zpochybněno existencí selhání trhu na dotčeném trhu a tím, že služba mohla být definována jako služba obecného hospodářského zájmu. Uvedené okolnosti nebyly relevantní pro určení, zda byly dotyčným podnikům skutečně svěřeny povinnosti veřejné služby veřejným aktem a zda byly tyto povinnosti v daném aktu jasně definovány (162). |
| --- | --- |

(145)

V souladu s tím Soudní dvůr potvrdil rozsudek Tribunálu, který konstatoval, že vzhledem k absenci jasné definice dotčené služby obecného hospodářského zájmu ve vnitrostátním právu nebyla splněna první podmínka stanovená v rozsudku ve věci Altmark. Toto zjištění nemohlo být zpochybněno existencí selhání trhu na dotčeném trhu a tím, že služba mohla být definována jako služba obecného hospodářského zájmu. Uvedené okolnosti nebyly relevantní pro určení, zda byly dotyčným podnikům skutečně svěřeny povinnosti veřejné služby veřejným aktem a zda byly tyto povinnosti v daném aktu jasně definovány (162).

Altmark

162

| (146) | Z ustálené judikatury dále vyplývá, že aby bylo možné podnik považovat za podnik pověřený službou obecného hospodářského zájmu, musí tak být učiněno aktem orgánu veřejné moci (163). Tyto pověřovací akty mohou zahrnovat smlouvy, pokud vycházejí z veřejné moci a jsou závazné (164). Skutečnost, že je služba upravena veřejnoprávní smlouvou, však nestačí k tomu, aby bez dalšího upřesnění měla charakter SOHZ (165). |
| --- | --- |

(146)

Z ustálené judikatury dále vyplývá, že aby bylo možné podnik považovat za podnik pověřený službou obecného hospodářského zájmu, musí tak být učiněno aktem orgánu veřejné moci (163). Tyto pověřovací akty mohou zahrnovat smlouvy, pokud vycházejí z veřejné moci a jsou závazné (164). Skutečnost, že je služba upravena veřejnoprávní smlouvou, však nestačí k tomu, aby bez dalšího upřesnění měla charakter SOHZ (165).

163

164

165

| (147) | Podstatnou otázkou tedy není, zda město mohlo pověřit společnosti ze skupiny BKK službami obecného hospodářského zájmu zahrnujícími dotčené služby, ale zda tak skutečně učinilo. |
| --- | --- |

(147)

Podstatnou otázkou tedy není, zda město mohlo pověřit společnosti ze skupiny BKK službami obecného hospodářského zájmu zahrnujícími dotčené služby, ale zda tak skutečně učinilo.

| (148) | Přirozeným východiskem pro posouzení této skutečnosti je to, že ani norské orgány, ani společnost BKK Veilys neuvedly, že by skupině BKK byla svěřena služba obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(148)

Přirozeným východiskem pro posouzení této skutečnosti je to, že ani norské orgány, ani společnost BKK Veilys neuvedly, že by skupině BKK byla svěřena služba obecného hospodářského zájmu.

| (149) | Jak je patrné z výše uvedených oddílů 3 a 4, norské orgány ve svých připomínkách vůbec neodkázaly na zákon týkající se služeb obecného hospodářského zájmu. Společnost BKK Veilys pouze tvrdila, že pokud je zajišťování pouličního osvětlení službou obecného hospodářského zájmu, pak jsou splněny podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark. Z toho vyplývá v souladu s předběžným zjištěním v rozhodnutí o zahájení řízení, že společnosti skupiny BKK neměly a nemají v souvislosti s opatřeními závazek veřejné služby (166). |
| --- | --- |

(149)

Jak je patrné z výše uvedených oddílů 3 a 4, norské orgány ve svých připomínkách vůbec neodkázaly na zákon týkající se služeb obecného hospodářského zájmu. Společnost BKK Veilys pouze tvrdila, že pokud je zajišťování pouličního osvětlení službou obecného hospodářského zájmu, pak jsou splněny podmínky stanovené v rozsudku ve věci Altmark. Z toho vyplývá v souladu s předběžným zjištěním v rozhodnutí o zahájení řízení, že společnosti skupiny BKK neměly a nemají v souvislosti s opatřeními závazek veřejné služby (166).

Altmark

166

| (150) | Tento názor dále podporují smlouvy poskytnuté norskými orgány. |
| --- | --- |

(150)

Tento názor dále podporují smlouvy poskytnuté norskými orgány.

| (151) | Jak je vysvětleno výše v oddíle 3, kupní smlouva z roku 1996 se vyznačovala tím, že město prodalo a společnost BKK DA získala podnik. Smlouva sice obsahovala ujednání o budoucí dodávce pouličního osvětlení a souvisejících služeb, ale z předložené dokumentace nevyplývá, že by město ve smyslu judikatury svěřilo společnosti BKK DA povinnosti veřejné služby. |
| --- | --- |

(151)

Jak je vysvětleno výše v oddíle 3, kupní smlouva z roku 1996 se vyznačovala tím, že město prodalo a společnost BKK DA získala podnik. Smlouva sice obsahovala ujednání o budoucí dodávce pouličního osvětlení a souvisejících služeb, ale z předložené dokumentace nevyplývá, že by město ve smyslu judikatury svěřilo společnosti BKK DA povinnosti veřejné služby.

| (152) | Totéž platí pro následné smlouvy se společnostmi ze skupiny BKK. Pokud jde o činnosti týkající se pouličního osvětlení, které kontroluje skupina BKK, odráží se v nich, že město nakupuje od prodejce, který kontroluje nezbytný vstup, na rozdíl od pověření povinnostmi veřejné služby. Co se týká údržby a provozu těch pouličních svítidel, která jsou ve vlastnictví města, byla pořízena jako vstup do zajišťování pouličního osvětleníměstem prostřednictvím této infrastruktury. Obě skupiny činností byly zahrnuty do smluv bez jakéhokoli ustanovení, vysvětlení nebo údaje o tom, že společnosti skupiny BKK byly pověřeny službou obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(152)

Totéž platí pro následné smlouvy se společnostmi ze skupiny BKK. Pokud jde o činnosti týkající se pouličního osvětlení, které kontroluje skupina BKK, odráží se v nich, že město nakupuje od prodejce, který kontroluje nezbytný vstup, na rozdíl od pověření povinnostmi veřejné služby. Co se týká údržby a provozu těch pouličních svítidel, která jsou ve vlastnictví města, byla pořízena jako vstup do zajišťování pouličního osvětleníměstem prostřednictvím této infrastruktury. Obě skupiny činností byly zahrnuty do smluv bez jakéhokoli ustanovení, vysvětlení nebo údaje o tom, že společnosti skupiny BKK byly pověřeny službou obecného hospodářského zájmu.

5.4.2.3.   Závěr

Závěr

| (153) | Na základě výše uvedených úvah Kontrolní úřad potvrzuje své předběžné zjištění z rozhodnutí o zahájení řízení. Pokud jde o tato tři opatření, společnosti skupiny BKK neměly a nemají závazek veřejné služby. Proto nelze na základě podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark vyloučit zvýhodnění. |
| --- | --- |

(153)

Na základě výše uvedených úvah Kontrolní úřad potvrzuje své předběžné zjištění z rozhodnutí o zahájení řízení. Pokud jde o tato tři opatření, společnosti skupiny BKK neměly a nemají závazek veřejné služby. Proto nelze na základě podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark vyloučit zvýhodnění.

Altmark

5.4.3.   
  Zásada subjektu v tržním hospodářství

Zásada subjektu v tržním hospodářství

5.4.3.1.   Souvislosti

Souvislosti

| (154) | Hospodářské transakce prováděné veřejnoprávními subjekty se považují za transakce, které neposkytují jejich protějšku výhodu, a tudíž nepředstavují státní podporu, jsou-li prováděny v souladu s běžnými tržními podmínkami. Tato otázka souladu s trhem se posuzuje podle zásady subjektu v tržním hospodářství („MEOP“). |
| --- | --- |

(154)

Hospodářské transakce prováděné veřejnoprávními subjekty se považují za transakce, které neposkytují jejich protějšku výhodu, a tudíž nepředstavují státní podporu, jsou-li prováděny v souladu s běžnými tržními podmínkami. Tato otázka souladu s trhem se posuzuje podle zásady subjektu v tržním hospodářství („MEOP“).

| (155) | Při posuzování stavu podle této zásady je rozhodující, zda veřejnoprávní subjekt jednal stejně, jak by v podobné situaci jednal subjekt v tržním hospodářství (167). Proto je třeba zohlednit pouze zisky a závazky spojené s úlohou jako hospodářského subjektu, a nikoliv orgánu veřejné moci (168). |
| --- | --- |

(155)

Při posuzování stavu podle této zásady je rozhodující, zda veřejnoprávní subjekt jednal stejně, jak by v podobné situaci jednal subjekt v tržním hospodářství (167). Proto je třeba zohlednit pouze zisky a závazky spojené s úlohou jako hospodářského subjektu, a nikoliv orgánu veřejné moci (168).

167

168

| (156) | Otázka, zda transakce zahrnuje státní podporu, musí být řešena s ohledem na stav existující v době, kdy bylo o transakci rozhodnuto (169). To, co představuje běžnou úplatu, tedy vyplývá z faktorů, které by podnik jednající za běžných tržních podmínek vzal v úvahu při stanovení úplaty (170). |
| --- | --- |

(156)

Otázka, zda transakce zahrnuje státní podporu, musí být řešena s ohledem na stav existující v době, kdy bylo o transakci rozhodnuto (169). To, co představuje běžnou úplatu, tedy vyplývá z faktorů, které by podnik jednající za běžných tržních podmínek vzal v úvahu při stanovení úplaty (170).

169

170

| (157) | Kontrolní úřad je povinen provést komplexní ekonomické posouzení při použití zásady subjektu v tržním hospodářství (171). Toto posouzení musí být provedeno na základě objektivních a ověřitelných důkazů, které jsou k dispozici (172). |
| --- | --- |

(157)

Kontrolní úřad je povinen provést komplexní ekonomické posouzení při použití zásady subjektu v tržním hospodářství (171). Toto posouzení musí být provedeno na základě objektivních a ověřitelných důkazů, které jsou k dispozici (172).

171

172

| (158) | V souladu s tím, co je uvedeno ve stížnosti, Kontrolní úřad dále posoudí, zda byla skupině BKK poskytnuta vyrovnávací platba za údržbu a provoz nad rámec tržních sazeb (opatření a)). Poté Kontrolní úřad posoudí, zda jí financování 12 000 LED svítidel (opatření b)) přineslo výhodu. |
| --- | --- |

(158)

V souladu s tím, co je uvedeno ve stížnosti, Kontrolní úřad dále posoudí, zda byla skupině BKK poskytnuta vyrovnávací platba za údržbu a provoz nad rámec tržních sazeb (opatření a)). Poté Kontrolní úřad posoudí, zda jí financování 12 000 LED svítidel (opatření b)) přineslo výhodu.

| (159) | Nakonec se Kontrolní úřad bude zabývat vyrovnávací platbou za investiční náklady (opatření c)). Při tomto posuzování Kontrolní úřad zváží zaprvé, zda byla vyrovnávací platba za investiční náklady přiměřená běžné tržní praxi. Zadruhé, Kontrolní úřad posoudí, zda byly skupině BKK tyto náklady kompenzovány nad rámec tržních sazeb. |
| --- | --- |

(159)

Nakonec se Kontrolní úřad bude zabývat vyrovnávací platbou za investiční náklady (opatření c)). Při tomto posuzování Kontrolní úřad zváží zaprvé, zda byla vyrovnávací platba za investiční náklady přiměřená běžné tržní praxi. Zadruhé, Kontrolní úřad posoudí, zda byly skupině BKK tyto náklady kompenzovány nad rámec tržních sazeb.

5.4.4.   
  Opatření a) – provoz a údržba

Opatření a) – provoz a údržba

5.4.4.1.   Vyplacená vyrovnávací platba za infrastrukturu ve vlastnictví společnosti BKK

Vyplacená vyrovnávací platba za infrastrukturu ve vlastnictví společnosti BKK

| (160) | Během formálního vyšetřovacího řízení obdržel Kontrolní úřad další informace o prodeji společnosti Bergen Lysverker ze strany města. |
| --- | --- |

(160)

Během formálního vyšetřovacího řízení obdržel Kontrolní úřad další informace o prodeji společnosti Bergen Lysverker ze strany města.

| (161) | Jak je uvedeno v oddíle 3.1.2, město v roce 1996 prodalo obecní podnik Bergen Lysverker, včetně jeho majetku a činností, společnosti BKK DA. Ačkoli společnost BKK DA získala podnik Bergen Lysverker na základě zadávacího řízení, jednalo se rovněž o interní převod dceřiné společnosti. Společnost BKK DA byla v té době plně pod kontrolou města. |
| --- | --- |

(161)

Jak je uvedeno v oddíle 3.1.2, město v roce 1996 prodalo obecní podnik Bergen Lysverker, včetně jeho majetku a činností, společnosti BKK DA. Ačkoli společnost BKK DA získala podnik Bergen Lysverker na základě zadávacího řízení, jednalo se rovněž o interní převod dceřiné společnosti. Společnost BKK DA byla v té době plně pod kontrolou města.

| (162) | Mechanismus upravující vyrovnávací platbu za budoucí zajištění pouličního osvětlení prostřednictvím infrastruktury, kterou koupila společnost BKK DA, byl stanoven v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996. Jak vyplývá z informací uvedených v oddílech 3.1.2 a 4.1.1, norské orgány a společnost BKK Veilys souhlasí s tím, že byly a jsou tímto ustanovením při stanovení vyrovnávací platby vázány. |
| --- | --- |

(162)

Mechanismus upravující vyrovnávací platbu za budoucí zajištění pouličního osvětlení prostřednictvím infrastruktury, kterou koupila společnost BKK DA, byl stanoven v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996. Jak vyplývá z informací uvedených v oddílech 3.1.2 a 4.1.1, norské orgány a společnost BKK Veilys souhlasí s tím, že byly a jsou tímto ustanovením při stanovení vyrovnávací platby vázány.

| (163) | Otázka, zda transakce zahrnuje státní podporu, musí být řešena, jak již bylo uvedeno, s ohledem na stav existující v době, kdy bylo o transakci rozhodnuto (173). Pokud byl tedy mechanismus vyrovnávací platby v kupní smlouvě z roku 1996 stanoven tak, že v době svého vzniku omezoval budoucí výši vyrovnávací platby na tržní sazby, vyrovnávací platba následně vypočtená v souladu s tímto mechanismem nepředstavuje výhodu (174). |
| --- | --- |

(163)

Otázka, zda transakce zahrnuje státní podporu, musí být řešena, jak již bylo uvedeno, s ohledem na stav existující v době, kdy bylo o transakci rozhodnuto (173). Pokud byl tedy mechanismus vyrovnávací platby v kupní smlouvě z roku 1996 stanoven tak, že v době svého vzniku omezoval budoucí výši vyrovnávací platby na tržní sazby, vyrovnávací platba následně vypočtená v souladu s tímto mechanismem nepředstavuje výhodu (174).

173

174

| (164) | Nejprve je tedy třeba posoudit, zda byl vyrovnávací mechanismus navržen tak, aby omezoval budoucí úplatu na tržní sazby. Pokud je odpověď na tuto otázku kladná, je třeba posoudit, zda byl mechanismus skutečně dodržen. |
| --- | --- |

(164)

Nejprve je tedy třeba posoudit, zda byl vyrovnávací mechanismus navržen tak, aby omezoval budoucí úplatu na tržní sazby. Pokud je odpověď na tuto otázku kladná, je třeba posoudit, zda byl mechanismus skutečně dodržen.

| (165) | Ve věci týkající se toho, zda je úplata za pomoc, kterou poskytovala francouzská pošta La Poste své dceřiné společnosti SFMI-Chronopost (dále jen „Chronopost“), v souladu s trhem, Soudní dvůr zdůraznil, že služby poskytované společnosti Chronopost jsou neoddělitelně spjaty s jedinečnou poštovní sítí spravovanou společností La Poste. Protože tato síť nebyla vytvořena na základě obchodních hledisek, nemohl by ji vytvořit soukromý podnik, pokud by neintervenoval stát (175). |
| --- | --- |

(165)

Ve věci týkající se toho, zda je úplata za pomoc, kterou poskytovala francouzská pošta La Poste své dceřiné společnosti SFMI-Chronopost (dále jen „Chronopost“), v souladu s trhem, Soudní dvůr zdůraznil, že služby poskytované společnosti Chronopost jsou neoddělitelně spjaty s jedinečnou poštovní sítí spravovanou společností La Poste. Protože tato síť nebyla vytvořena na základě obchodních hledisek, nemohl by ji vytvořit soukromý podnik, pokud by neintervenoval stát (175).

La Poste

SFMI-Chronopost

175

| (166) | Soudní dvůr dospěl k závěru, že v této situaci mohou náklady vynaložené společností La Poste v souvislosti s poskytováním dotčených služeb představovat objektivní a ověřitelné prvky, na jejichž základě je třeba posuzovat soulad úplaty s trhem. Existenci výhody lze vyloučit, pokud zaprvé účtovaná cena řádně pokrývá dodatečné variabilní náklady vzniklé při poskytování služeb, přiměřený příspěvek na fixní náklady a přiměřenou návratnost kapitálových investic a zadruhé nic nenasvědčuje tomu, že by tyto prvky byly nesprávně odhadnuty nebo stanoveny svévolně (176). |
| --- | --- |

(166)

Soudní dvůr dospěl k závěru, že v této situaci mohou náklady vynaložené společností La Poste v souvislosti s poskytováním dotčených služeb představovat objektivní a ověřitelné prvky, na jejichž základě je třeba posuzovat soulad úplaty s trhem. Existenci výhody lze vyloučit, pokud zaprvé účtovaná cena řádně pokrývá dodatečné variabilní náklady vzniklé při poskytování služeb, přiměřený příspěvek na fixní náklady a přiměřenou návratnost kapitálových investic a zadruhé nic nenasvědčuje tomu, že by tyto prvky byly nesprávně odhadnuty nebo stanoveny svévolně (176).

176

| (167) | Tento případ se rovněž týká služeb neoddělitelně spojených s jedinečnou sítí, která nebyla vybudována na základě komerčního přístupu a kterou by soukromý podnik nevytvořil bez zásahu státu. Navíc byla společnost BKK DA v době uzavření kupní smlouvy totiž plně ve vlastnictví Města. |
| --- | --- |

(167)

Tento případ se rovněž týká služeb neoddělitelně spojených s jedinečnou sítí, která nebyla vybudována na základě komerčního přístupu a kterou by soukromý podnik nevytvořil bez zásahu státu. Navíc byla společnost BKK DA v době uzavření kupní smlouvy totiž plně ve vlastnictví Města.

| (168) | Z těchto důvodů považuje Kontrolní úřad situaci, která panovala v době, kdy byl v kupní smlouvě z roku 1996 stanoven vyrovnávací mechanismus, za srovnatelnou se situací, kterou posuzoval Soudní dvůr ve věci Chronopost. Pokud tedy tento vyrovnávací mechanismus splňuje ustanovení ve věci Chronopostu, považuje jej Kontrolní úřad za odpovídající tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(168)

Z těchto důvodů považuje Kontrolní úřad situaci, která panovala v době, kdy byl v kupní smlouvě z roku 1996 stanoven vyrovnávací mechanismus, za srovnatelnou se situací, kterou posuzoval Soudní dvůr ve věci Chronopost. Pokud tedy tento vyrovnávací mechanismus splňuje ustanovení ve věci Chronopostu, považuje jej Kontrolní úřad za odpovídající tržním podmínkám.

Chronopost.

Chronopostu

| (169) | Z oddílu 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996 vyplývá, jak je uvedeno v oddíle 3.1.2, že vyrovnávací platba by měla pokrýt provozní náklady společnosti BKK plus regulovaný výnos z vázaného kapitálu. Pokud jde o prvek týkající se údržby a provozu, umožňuje tento mechanismus pouze pokrytí nákladů. Kontrolní úřad navíc neobdržel žádné informace, které by naznačovaly, že by náklady, které jsou stanoveny nesprávně nebo svévolně, například v důsledku uměle nízké míry účinnosti nebo nevhodného rozdělení nepřímých nákladů, byly způsobilé ke kompenzaci. Z těchto důvodů Kontrolní úřad konstatuje, že prvek ve vyrovnávacím mechanismu týkající se údržby a provozu je v souladu s ustanoveními ve věci Chronopost. |
| --- | --- |

(169)

Z oddílu 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996 vyplývá, jak je uvedeno v oddíle 3.1.2, že vyrovnávací platba by měla pokrýt provozní náklady společnosti BKK plus regulovaný výnos z vázaného kapitálu. Pokud jde o prvek týkající se údržby a provozu, umožňuje tento mechanismus pouze pokrytí nákladů. Kontrolní úřad navíc neobdržel žádné informace, které by naznačovaly, že by náklady, které jsou stanoveny nesprávně nebo svévolně, například v důsledku uměle nízké míry účinnosti nebo nevhodného rozdělení nepřímých nákladů, byly způsobilé ke kompenzaci. Z těchto důvodů Kontrolní úřad konstatuje, že prvek ve vyrovnávacím mechanismu týkající se údržby a provozu je v souladu s ustanoveními ve věci Chronopost.

Chronopost

| (170) | Pokud jde o druhou otázku, zda byl dodržen vyrovnávací mechanismus obsažený v kupní smlouvě z roku 1996, racionální soukromý hospodářský subjekt by s ohledem na příslušné částky investoval dostatečné prostředky, aby zajistil jeho dodržení. To by zahrnovalo kontrolu základu cen předloženého skupinou BKK, včetně způsobu stanovení přímých a nepřímých nákladů. Kontrolní úřad je dále přesvědčen, že soukromý kupující by zahájil právní kroky, pokud by jednal s dodavatelem, který by nebyl ochoten doložit, že jeho ceny jsou v souladu s dohodnutým vyrovnávacím mechanismem. |
| --- | --- |

(170)

Pokud jde o druhou otázku, zda byl dodržen vyrovnávací mechanismus obsažený v kupní smlouvě z roku 1996, racionální soukromý hospodářský subjekt by s ohledem na příslušné částky investoval dostatečné prostředky, aby zajistil jeho dodržení. To by zahrnovalo kontrolu základu cen předloženého skupinou BKK, včetně způsobu stanovení přímých a nepřímých nákladů. Kontrolní úřad je dále přesvědčen, že soukromý kupující by zahájil právní kroky, pokud by jednal s dodavatelem, který by nebyl ochoten doložit, že jeho ceny jsou v souladu s dohodnutým vyrovnávacím mechanismem.

| (171) | Jak je popsáno v oddíle 3.3, město zpochybnilo to, co považuje za vysoké ceny ze strany skupiny BKK. Město dále připustilo, že nemůže vyloučit, že výše vyrovnávací platby představuje nadměrnou kompenzaci a že chybějící dokumentace o základu účtovaných cen je problematická. Město navíc tyto obavy mělo po celé období, na které se vztahuje formální vyšetřovací řízení. |
| --- | --- |

(171)

Jak je popsáno v oddíle 3.3, město zpochybnilo to, co považuje za vysoké ceny ze strany skupiny BKK. Město dále připustilo, že nemůže vyloučit, že výše vyrovnávací platby představuje nadměrnou kompenzaci a že chybějící dokumentace o základu účtovaných cen je problematická. Město navíc tyto obavy mělo po celé období, na které se vztahuje formální vyšetřovací řízení.

| (172) | Pokud jde o informace předložené společností BKK Veilys, uvedené v oddíle 4.1.3, neobsahují žádné podrobnosti týkající se základu účtovaných cen. Tyto údaje zejména neuvádějí přímé a nepřímé náklady spojené s činnostmi týkajícími se provozu a údržby a způsob jejich stanovení. Pokud jde o nepřímé náklady, chybí informace o tom, jaký alokační mechanismus je použit a proč je považován za vhodný. Tato nekonkrétnost svědčí o tom, že vyrovnávací mechanismus v kupní smlouvě z roku 1996 nebyl dodržen. |
| --- | --- |

(172)

Pokud jde o informace předložené společností BKK Veilys, uvedené v oddíle 4.1.3, neobsahují žádné podrobnosti týkající se základu účtovaných cen. Tyto údaje zejména neuvádějí přímé a nepřímé náklady spojené s činnostmi týkajícími se provozu a údržby a způsob jejich stanovení. Pokud jde o nepřímé náklady, chybí informace o tom, jaký alokační mechanismus je použit a proč je považován za vhodný. Tato nekonkrétnost svědčí o tom, že vyrovnávací mechanismus v kupní smlouvě z roku 1996 nebyl dodržen.

| (173) | Pokud jde o údaje z databáze KOSTRA uvedené v odstavci (69), tyto údaje představují celkové náklady jednotlivých obcí na jedno svítidlo za rok, včetně elektrické energie. Z údajů vyplývá, že v celém období 2015–2019 mělo město nejvyšší evidované náklady z deseti zastoupených větších obcí. |
| --- | --- |

(173)

Pokud jde o údaje z databáze KOSTRA uvedené v odstavci (69), tyto údaje představují celkové náklady jednotlivých obcí na jedno svítidlo za rok, včetně elektrické energie. Z údajů vyplývá, že v celém období 2015–2019 mělo město nejvyšší evidované náklady z deseti zastoupených větších obcí.

| (174) | Rozdíly v nákladech mezi obcemi mohou být způsobeny několika faktory, jak je vysvětleno v odstavcích (67)–(68) a (94) výše. Norské orgány ani společnost BKK Veilys však neposkytly informace, které by dokládaly, že výše nákladů v databázi KOSTRA je oprávněná. Společnost BKK Veilys pouze tvrdila, že náklady v Bergenu ovlivňují určité faktory, aniž by to blíže doložila. |
| --- | --- |

(174)

Rozdíly v nákladech mezi obcemi mohou být způsobeny několika faktory, jak je vysvětleno v odstavcích (67)–(68) a (94) výše. Norské orgány ani společnost BKK Veilys však neposkytly informace, které by dokládaly, že výše nákladů v databázi KOSTRA je oprávněná. Společnost BKK Veilys pouze tvrdila, že náklady v Bergenu ovlivňují určité faktory, aniž by to blíže doložila.

| (175) | Kontrolní úřad se proto domnívá, že údaje z databáze KOSTRA naznačují, že skupina BKK obdržela nadměrnou vyrovnávací platba. Číselné údaje však nejsou dostatečně podrobné, aby bylo možné vyvodit závěr, do jaké míry se nadměrná vyrovnávací platba týká údržby a provozu (opatření a)) nebo investičních nákladů (opatření c)). |
| --- | --- |

(175)

Kontrolní úřad se proto domnívá, že údaje z databáze KOSTRA naznačují, že skupina BKK obdržela nadměrnou vyrovnávací platba. Číselné údaje však nejsou dostatečně podrobné, aby bylo možné vyvodit závěr, do jaké míry se nadměrná vyrovnávací platba týká údržby a provozu (opatření a)) nebo investičních nákladů (opatření c)).

| (176) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti souhrn předložených informací naznačuje, že vyrovnávací platba s největší pravděpodobností překročila úroveň odpovídající mechanismu uvedenému v kupní smlouvě z roku 1996. To svědčí o tom, že město nepřijalo nezbytná opatření, aby zajistilo dodržování tohoto mechanismu. Město tedy nejednalo jako soukromý kupující. |
| --- | --- |

(176)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti souhrn předložených informací naznačuje, že vyrovnávací platba s největší pravděpodobností překročila úroveň odpovídající mechanismu uvedenému v kupní smlouvě z roku 1996. To svědčí o tom, že město nepřijalo nezbytná opatření, aby zajistilo dodržování tohoto mechanismu. Město tedy nejednalo jako soukromý kupující.

5.4.4.2.   Vyrovnávací platba za infrastrukturu ve vlastnictví města

Vyrovnávací platba za infrastrukturu ve vlastnictví města

| (177) | Jak je popsáno v oddílech 3.1.3, 3.1.4 a 3.1.5, město vlastnilo a nadále vlastní řadu pouličních svítidel u svých obecních komunikací. Jak je dále uvedeno v oddíle 3.1.4, údržba a provoz této infrastruktury ve vlastnictví města je s účinkem od 1. dubna 2020 prováděna na základě smlouvy, kterou město zadalo v zadávacím řízení. |
| --- | --- |

(177)

Jak je popsáno v oddílech 3.1.3, 3.1.4 a 3.1.5, město vlastnilo a nadále vlastní řadu pouličních svítidel u svých obecních komunikací. Jak je dále uvedeno v oddíle 3.1.4, údržba a provoz této infrastruktury ve vlastnictví města je s účinkem od 1. dubna 2020 prováděna na základě smlouvy, kterou město zadalo v zadávacím řízení.

| (178) | Jak dokládá výzva k podání nabídky na tuto zakázku, město mohlo údržbu a provoz infrastruktury ve svém vlastnictví nakoupit od jakéhokoli ochotného poskytovatele a nebylo vázáno žádným předem stanoveným vyrovnávacím mechanismem. Kontrolní úřad proto bude vyrovnávací platby vyplacené v souvislosti s těmito činnostmi posuzovat odděleně. |
| --- | --- |

(178)

Jak dokládá výzva k podání nabídky na tuto zakázku, město mohlo údržbu a provoz infrastruktury ve svém vlastnictví nakoupit od jakéhokoli ochotného poskytovatele a nebylo vázáno žádným předem stanoveným vyrovnávacím mechanismem. Kontrolní úřad proto bude vyrovnávací platby vyplacené v souvislosti s těmito činnostmi posuzovat odděleně.

| (179) | Z informací uvedených v oddíle 3.1.4 vyplývá, že zadání zakázky proběhlo na základě soutěžního, transparentního, nediskriminačního a nepodmíněného řízení v souladu s právními předpisy o zadávání veřejných zakázek platnými v EHP. Rozhodnutí o zadání zakázky bylo založeno na nejnižší ceně a nic nenasvědčuje tomu, že by převažující tržní sazba byla ve skutečnosti nižší než cena dosažená. Na základě toho Kontrolní úřad konstatuje, že vyrovnávací platba vyplacená za údržbu a provoz na základě vysoutěžené smlouvy neposkytla skupině BKK výhodu (177). |
| --- | --- |

(179)

Z informací uvedených v oddíle 3.1.4 vyplývá, že zadání zakázky proběhlo na základě soutěžního, transparentního, nediskriminačního a nepodmíněného řízení v souladu s právními předpisy o zadávání veřejných zakázek platnými v EHP. Rozhodnutí o zadání zakázky bylo založeno na nejnižší ceně a nic nenasvědčuje tomu, že by převažující tržní sazba byla ve skutečnosti nižší než cena dosažená. Na základě toho Kontrolní úřad konstatuje, že vyrovnávací platba vyplacená za údržbu a provoz na základě vysoutěžené smlouvy neposkytla skupině BKK výhodu (177).

177

| (180) | Pokud jde o vyrovnávací platbu za činnosti provedené před 1. dubnem 2020, Kontrolní úřad konstatuje, že město sice vnímalo úroveň ceny jako vysokou, ale neprověřilo, zda by služby nebylo možné pořídit za nižší náklady od jiného dodavatele. Namísto toho souhlasilo s tím, aby byla použita stejná cena za pouliční svítidlo jako u infrastruktury kontrolované skupinou BKK. Kontrolní úřad proto konstatuje, že město nepostupovalo tak, jak by postupoval soukromý kupující. |
| --- | --- |

(180)

Pokud jde o vyrovnávací platbu za činnosti provedené před 1. dubnem 2020, Kontrolní úřad konstatuje, že město sice vnímalo úroveň ceny jako vysokou, ale neprověřilo, zda by služby nebylo možné pořídit za nižší náklady od jiného dodavatele. Namísto toho souhlasilo s tím, aby byla použita stejná cena za pouliční svítidlo jako u infrastruktury kontrolované skupinou BKK. Kontrolní úřad proto konstatuje, že město nepostupovalo tak, jak by postupoval soukromý kupující.

| (181) | Co se týče výše vyrovnávací platby, ta byla na jedno pouliční svítidlo stejná, jak bylo uvedeno, jako u svítidel kontrolovaných skupinou BKK. Jak je zmíněno v bodě (176), ze všech předložených informací vyplývá, že úroveň vyrovnávací platby překročila úroveň povolenou mechanismem vycházejícím z nákladů uvedeným v kupní smlouvě z roku 1996. To také naznačuje, že město zaplatilo více, než kdyby si služby objednalo na volném trhu. |
| --- | --- |

(181)

Co se týče výše vyrovnávací platby, ta byla na jedno pouliční svítidlo stejná, jak bylo uvedeno, jako u svítidel kontrolovaných skupinou BKK. Jak je zmíněno v bodě (176), ze všech předložených informací vyplývá, že úroveň vyrovnávací platby překročila úroveň povolenou mechanismem vycházejícím z nákladů uvedeným v kupní smlouvě z roku 1996. To také naznačuje, že město zaplatilo více, než kdyby si služby objednalo na volném trhu.

| (182) | Z předložených informací nevyplývá nic, co by svědčilo o opaku. Jak je uvedeno v odstavcích (173) až (175), údaje z databáze KOSTRA skutečně naznačují, že skupině BKK byla poskytnuta nadměrná vyrovnávací platba. Číselné údaje však nejsou dostatečně podrobné, aby bylo možné vyvodit závěr, do jaké míry se nadměrná vyrovnávací platba týká údržby a provozu (opatření a)) nebo investičních nákladů (opatření c)). |
| --- | --- |

(182)

Z předložených informací nevyplývá nic, co by svědčilo o opaku. Jak je uvedeno v odstavcích (173) až (175), údaje z databáze KOSTRA skutečně naznačují, že skupině BKK byla poskytnuta nadměrná vyrovnávací platba. Číselné údaje však nejsou dostatečně podrobné, aby bylo možné vyvodit závěr, do jaké míry se nadměrná vyrovnávací platba týká údržby a provozu (opatření a)) nebo investičních nákladů (opatření c)).

| (183) | Kontrolní úřad dále zvážil výsledek zadávacího řízení na služby poskytované od 1. dubna 2020. Jak je však uvedeno v odstavci (48), vysoutěžená smlouva zahrnovala také 12 000 LED svítidel instalovaných v síti vlastněné společností BKK. Podmínky dosažené na základě vysoutěžené smlouvy proto nepředstavují smysluplný srovnávací ukazatel, pokud jde o ceny, které byly dříve účtovány za pouliční osvětlení ve vlastnictví města. |
| --- | --- |

(183)

Kontrolní úřad dále zvážil výsledek zadávacího řízení na služby poskytované od 1. dubna 2020. Jak je však uvedeno v odstavci (48), vysoutěžená smlouva zahrnovala také 12 000 LED svítidel instalovaných v síti vlastněné společností BKK. Podmínky dosažené na základě vysoutěžené smlouvy proto nepředstavují smysluplný srovnávací ukazatel, pokud jde o ceny, které byly dříve účtovány za pouliční osvětlení ve vlastnictví města.

| (184) | Kontrolní úřad proto musí učinit závěr na základě zbývajících dostupných informací. Jak je uvedeno v odstavcích (180)–(182), ze souhrnu těchto informací vyplývá, že skupině BKK byla poskytnuta nadměrná vyrovnávací platba i v souvislosti s pouličním osvětlením ve vlastnictví města. |
| --- | --- |

(184)

Kontrolní úřad proto musí učinit závěr na základě zbývajících dostupných informací. Jak je uvedeno v odstavcích (180)–(182), ze souhrnu těchto informací vyplývá, že skupině BKK byla poskytnuta nadměrná vyrovnávací platba i v souvislosti s pouličním osvětlením ve vlastnictví města.

5.4.4.3.   Závěr

Závěr

| (185) | Na základě výše uvedeného posouzení dospěl Kontrolní úřad k závěru, že skupina BKK obdržela nadměrnou vyrovnávací platbu za údržbu a provoz pouličního osvětlení u obecních komunikací v Bergenu. Pokud jde o pouliční osvětlení ve vlastnictví skupiny BKK, je tato nadměrná vyrovnávací platba poskytována i nadále. Pokud jde o pouliční osvětlení ve vlastnictví města, nadměrná vyrovnávací platba se omezuje na činnosti prováděné do 1. dubna 2020. |
| --- | --- |

(185)

Na základě výše uvedeného posouzení dospěl Kontrolní úřad k závěru, že skupina BKK obdržela nadměrnou vyrovnávací platbu za údržbu a provoz pouličního osvětlení u obecních komunikací v Bergenu. Pokud jde o pouliční osvětlení ve vlastnictví skupiny BKK, je tato nadměrná vyrovnávací platba poskytována i nadále. Pokud jde o pouliční osvětlení ve vlastnictví města, nadměrná vyrovnávací platba se omezuje na činnosti prováděné do 1. dubna 2020.

| (186) | Předložené informace sice prokazují, že byla poskytnuta výhoda, ale neumožňují, aby Kontrolní úřad určil její výši. To se odráží v inkasním příkazu uvedeném níže v oddíle 10. |
| --- | --- |

(186)

Předložené informace sice prokazují, že byla poskytnuta výhoda, ale neumožňují, aby Kontrolní úřad určil její výši. To se odráží v inkasním příkazu uvedeném níže v oddíle 10.

5.4.5.   
  Opatření b) – financování 12 000 LED svítidel

Opatření b) – financování 12 000 LED svítidel

| (187) | Jak vyplývá z informací uvedených výše v oddílech 3.4 a 4.1.4, LED svítidla pořídilo město od externího dodavatele. Jejich vlastnictví nebylo a nebude převedeno na skupinu BKK. Nebyla tedy poskytnuta žádná výhoda tím, že si město neponechalo vlastnické právo k LED svítidlům. |
| --- | --- |

(187)

Jak vyplývá z informací uvedených výše v oddílech 3.4 a 4.1.4, LED svítidla pořídilo město od externího dodavatele. Jejich vlastnictví nebylo a nebude převedeno na skupinu BKK. Nebyla tedy poskytnuta žádná výhoda tím, že si město neponechalo vlastnické právo k LED svítidlům.

| (188) | Norské orgány a společnost BKK Veilys dále objasnily, že nákup LED svítidel představoval mimořádnou modernizaci, kterou společnost BKK Veilys nebyla povinna provést. Z těchto důvodů lze dospět k závěru, že tím, že město osvobodilo společnost BKK Veilys od poplatků, které měla podle podmínek smlouvy (smluv) nést, nebyla poskytnuta žádná výhoda. |
| --- | --- |

(188)

Norské orgány a společnost BKK Veilys dále objasnily, že nákup LED svítidel představoval mimořádnou modernizaci, kterou společnost BKK Veilys nebyla povinna provést. Z těchto důvodů lze dospět k závěru, že tím, že město osvobodilo společnost BKK Veilys od poplatků, které měla podle podmínek smlouvy (smluv) nést, nebyla poskytnuta žádná výhoda.

| (189) | Pokud jde o provoz a údržbu LED svítidel, tyto úkoly byly zahrnuty do samostatné servisní smlouvy, která byla vysoutěžena. Z důvodů uvedených v odstavci (179) neposkytla vyrovnávací platba podle této smlouvy skupině BKK žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(189)

Pokud jde o provoz a údržbu LED svítidel, tyto úkoly byly zahrnuty do samostatné servisní smlouvy, která byla vysoutěžena. Z důvodů uvedených v odstavci (179) neposkytla vyrovnávací platba podle této smlouvy skupině BKK žádnou výhodu.

| (190) | Na základě výše uvedených skutečností Kontrolní úřad konstatuje, že financování 12 000 LED svítidel (opatření b)) samo o sobě neposkytlo společnostem ve skupině BKK výhodu. Na základě důvodů uvedených níže v odstavcích (191) a (192) však Kontrolní úřad zdůrazňuje, že při stanovení výše nadměrné vyrovnávací platby podle opatření a) a c) je nutné zohlednit instalaci LED svítidel. |
| --- | --- |

(190)

Na základě výše uvedených skutečností Kontrolní úřad konstatuje, že financování 12 000 LED svítidel (opatření b)) samo o sobě neposkytlo společnostem ve skupině BKK výhodu. Na základě důvodů uvedených níže v odstavcích (191) a (192) však Kontrolní úřad zdůrazňuje, že při stanovení výše nadměrné vyrovnávací platby podle opatření a) a c) je nutné zohlednit instalaci LED svítidel.

| (191) | Pokud jejich instalace snížila náklady na provoz a údržbu, aniž by to vedlo ke snížení vyrovnávací platby v souladu s mechanismem vycházejícím z nákladů v kupní smlouvě z roku 1996, jednalo by se o nadměrnou vyrovnávací platbu v rámci opatření a). Kontrolní úřad v této souvislosti poznamenává, že ačkoli vysoutěžená smlouva zahrnuje provoz a údržbu LED svítidel, zdá se, že skupina BKK dostává podle smlouvy popsané v odstavci (45) ještě vyrovnávací platbu za údržbu a provoz infrastruktury, na níž jsou tato svítidla instalována. Navíc se zdá, že výše vyrovnávací platby zůstala stejná jako v době, kdy smlouva zahrnovala i svítidla, která byla nahrazena LED svítidly (178). |
| --- | --- |

(191)

Pokud jejich instalace snížila náklady na provoz a údržbu, aniž by to vedlo ke snížení vyrovnávací platby v souladu s mechanismem vycházejícím z nákladů v kupní smlouvě z roku 1996, jednalo by se o nadměrnou vyrovnávací platbu v rámci opatření a). Kontrolní úřad v této souvislosti poznamenává, že ačkoli vysoutěžená smlouva zahrnuje provoz a údržbu LED svítidel, zdá se, že skupina BKK dostává podle smlouvy popsané v odstavci (45) ještě vyrovnávací platbu za údržbu a provoz infrastruktury, na níž jsou tato svítidla instalována. Navíc se zdá, že výše vyrovnávací platby zůstala stejná jako v době, kdy smlouva zahrnovala i svítidla, která byla nahrazena LED svítidly (178).

178

| (192) | Pokud jde o opatření c), je třeba při stanovení správné výše vyrovnávací platby podle ustanovení o výnosech v kupní smlouvě z roku 1996 zohlednit, že LED svítidla jsou ve vlastnictví města. Vzhledem k tomu, že LED svítidla jsou ve vlastnictví města, nelze je zahrnout do kapitálového základu, který je předmětem vyrovnávací platby. Dále měla být z tohoto kapitálového základu vyjmuta veškerá zbývající hodnota svítidel, která byla nahrazena LED svítidly. |
| --- | --- |

(192)

Pokud jde o opatření c), je třeba při stanovení správné výše vyrovnávací platby podle ustanovení o výnosech v kupní smlouvě z roku 1996 zohlednit, že LED svítidla jsou ve vlastnictví města. Vzhledem k tomu, že LED svítidla jsou ve vlastnictví města, nelze je zahrnout do kapitálového základu, který je předmětem vyrovnávací platby. Dále měla být z tohoto kapitálového základu vyjmuta veškerá zbývající hodnota svítidel, která byla nahrazena LED svítidly.

5.4.6.   
  Opatření c) – vyrovnávací platba za investiční náklady

Opatření c) – vyrovnávací platba za investiční náklady

5.4.6.1.   Úvod

Úvod

| (193) | Jak je vysvětleno v oddíle 3.1.2, druhým prvkem mechanismu stanoveného v kupní smlouvě z roku 1996 je vyrovnávací platba za investiční náklady. Jak je dále uvedeno v oddíle 3.5, investiční náklady související s infrastrukturou jsou jednou z několika složek nákladů spojených se zajištěním pouličního osvětlení. Pokud by tedy město vlastnilo infrastrukturu samo, neslo by tyto investiční náklady přímo. Naopak v případě, že je pouliční osvětlení zajištěno s využitím infrastruktury ve vlastnictví jiného právního subjektu, připadají investiční náklady tomuto subjektu. Na základě těchto nových informací považuje Kontrolní úřad za přiměřené běžné praxi nahradit vlastníkovi infrastruktury investiční náklady. |
| --- | --- |

(193)

Jak je vysvětleno v oddíle 3.1.2, druhým prvkem mechanismu stanoveného v kupní smlouvě z roku 1996 je vyrovnávací platba za investiční náklady. Jak je dále uvedeno v oddíle 3.5, investiční náklady související s infrastrukturou jsou jednou z několika složek nákladů spojených se zajištěním pouličního osvětlení. Pokud by tedy město vlastnilo infrastrukturu samo, neslo by tyto investiční náklady přímo. Naopak v případě, že je pouliční osvětlení zajištěno s využitím infrastruktury ve vlastnictví jiného právního subjektu, připadají investiční náklady tomuto subjektu. Na základě těchto nových informací považuje Kontrolní úřad za přiměřené běžné praxi nahradit vlastníkovi infrastruktury investiční náklady.

| (194) | Podle mechanismu obsaženého v kupní smlouvě z roku 1996 má skupina BKK nárok na investiční náklady na vázaný kapitál ve výši míry návratnosti stanovené NVE pro regulovanou infrastrukturu energetické sítě. Stejně jako v případě vyrovnávací platby za údržbu a provoz pouličního osvětlení ve vlastnictví společnosti BKK má Kontrolní úřad za to, že pokud byl tento prvek vyrovnávacího mechanismu navržen způsobem, který v době uzavření kupní smlouvy omezoval budoucí úplatu na tržní sazby, vyrovnávací platba následně vypočtená v souladu s ním nepředstavuje výhodu (179). |
| --- | --- |

(194)

Podle mechanismu obsaženého v kupní smlouvě z roku 1996 má skupina BKK nárok na investiční náklady na vázaný kapitál ve výši míry návratnosti stanovené NVE pro regulovanou infrastrukturu energetické sítě. Stejně jako v případě vyrovnávací platby za údržbu a provoz pouličního osvětlení ve vlastnictví společnosti BKK má Kontrolní úřad za to, že pokud byl tento prvek vyrovnávacího mechanismu navržen způsobem, který v době uzavření kupní smlouvy omezoval budoucí úplatu na tržní sazby, vyrovnávací platba následně vypočtená v souladu s ním nepředstavuje výhodu (179).

179

| (195) | Podle rozsudku ve věci Chronopost, jak je uvedeno v bodě (166), je kritériem pro posouzení nákladů kapitálu to, zda výnos přesahuje přiměřenou návratnost investovaného kapitálu. Otázkou, kterou je třeba posoudit, je tedy zaprvé to, zda úprava v kupní smlouvě z roku 1996 umožňuje přiměřený, a nikoli nadměrný výnos. Pokud je odpověď na tuto otázku kladná, je třeba zvážit, zda bylo toto omezení při stanovení výše vyrovnávací platby dodrženo. |
| --- | --- |

(195)

Podle rozsudku ve věci Chronopost, jak je uvedeno v bodě (166), je kritériem pro posouzení nákladů kapitálu to, zda výnos přesahuje přiměřenou návratnost investovaného kapitálu. Otázkou, kterou je třeba posoudit, je tedy zaprvé to, zda úprava v kupní smlouvě z roku 1996 umožňuje přiměřený, a nikoli nadměrný výnos. Pokud je odpověď na tuto otázku kladná, je třeba zvážit, zda bylo toto omezení při stanovení výše vyrovnávací platby dodrženo.

Chronopost

| (196) | Úprava návratnosti kapitálu v kupní smlouvě z roku 1996 se skládá ze dvou prvků: i) úrokové sazby a ii) kapitálového základu, na který se sazba použije. Výsledná částka představuje oportunitní náklady kapitálu a pokrývá jak náklady na financování vlastním kapitálem, tak na dluhové financování. |
| --- | --- |

(196)

Úprava návratnosti kapitálu v kupní smlouvě z roku 1996 se skládá ze dvou prvků: i) úrokové sazby a ii) kapitálového základu, na který se sazba použije. Výsledná částka představuje oportunitní náklady kapitálu a pokrývá jak náklady na financování vlastním kapitálem, tak na dluhové financování.

| (197) | Úvodem Kontrolní úřad poznamenává, že koncepce oportunitních nákladů kapitálu je obecně přijímaná a je v souladu s kritériem přiměřené návratnosti investovaného kapitálu. Kontrolní úřad proto přistoupí k posouzení obou prvků úpravy (úrokové sazby a kapitálového základu). |
| --- | --- |

(197)

Úvodem Kontrolní úřad poznamenává, že koncepce oportunitních nákladů kapitálu je obecně přijímaná a je v souladu s kritériem přiměřené návratnosti investovaného kapitálu. Kontrolní úřad proto přistoupí k posouzení obou prvků úpravy (úrokové sazby a kapitálového základu).

5.4.6.2.   Úroková sazba

Úroková sazba

| (198) | Jak bylo uvedeno v oddíle 3.1.1, energetické sítě jsou přirozenými monopoly a v Norsku podléhají regulaci specifické pro dané odvětví. V souladu s tímto režimem stanoví NVE svou referenční sazbu tak, aby umožnila vlastníkům infrastruktury přiměřenou návratnost investic (180). |
| --- | --- |

(198)

Jak bylo uvedeno v oddíle 3.1.1, energetické sítě jsou přirozenými monopoly a v Norsku podléhají regulaci specifické pro dané odvětví. V souladu s tímto režimem stanoví NVE svou referenční sazbu tak, aby umožnila vlastníkům infrastruktury přiměřenou návratnost investic (180).

180

| (199) | NVE odhaduje sazbu ročně pomocí metodiky váženého průměru nákladů kapitálu („WACC“). Vstupní parametry pro odhad WACC provedený úřadem NVE zahrnují několik tržních faktorů specifických pro odvětví energetických sítí. Jedná se zejména o parametr equity beta, odvětvové úvěrové prémie a optimální kapitálovou strukturu. Referenční míra se v posledním desetiletí pohybovala mezi 5–7 % (181). |
| --- | --- |

(199)

NVE odhaduje sazbu ročně pomocí metodiky váženého průměru nákladů kapitálu („WACC“). Vstupní parametry pro odhad WACC provedený úřadem NVE zahrnují několik tržních faktorů specifických pro odvětví energetických sítí. Jedná se zejména o parametr equity beta, odvětvové úvěrové prémie a optimální kapitálovou strukturu. Referenční míra se v posledním desetiletí pohybovala mezi 5–7 % (181).

181

| (200) | Podle NVE se provozování energetické sítě vyznačuje stabilními a předvídatelnými příjmy a obecně se považuje za málo rizikové. Parametr equity beta ve WACC se proto odhaduje podle kótovaných společností s regulovanými toky příjmů, jako jsou různí poskytovatelé služeb veřejných sítí (182). |
| --- | --- |

(200)

Podle NVE se provozování energetické sítě vyznačuje stabilními a předvídatelnými příjmy a obecně se považuje za málo rizikové. Parametr equity beta ve WACC se proto odhaduje podle kótovaných společností s regulovanými toky příjmů, jako jsou různí poskytovatelé služeb veřejných sítí (182).

182

| (201) | Koncepce oportunitních nákladů kapitálu je, jak bylo uvedeno výše, v souladu s kritériem, že účtovaná cena by měla umožnit přiměřenou návratnost investovaného kapitálu. Koncepce WACC je navíc standardní metodou pro odhad těchto nákladů. |
| --- | --- |

(201)

Koncepce oportunitních nákladů kapitálu je, jak bylo uvedeno výše, v souladu s kritériem, že účtovaná cena by měla umožnit přiměřenou návratnost investovaného kapitálu. Koncepce WACC je navíc standardní metodou pro odhad těchto nákladů.

| (202) | Vhodný WACC u služeb posuzovaných v tomto případě by však měl odrážet oportunitní náklady investic do infrastruktury pouličního osvětlení. Vhodný WACC by proto měl odrážet riziko spojené s touto činností. |
| --- | --- |

(202)

Vhodný WACC u služeb posuzovaných v tomto případě by však měl odrážet oportunitní náklady investic do infrastruktury pouličního osvětlení. Vhodný WACC by proto měl odrážet riziko spojené s touto činností.

| (203) | Podobně jako v případě energetických sítí představuje dotčená infrastruktura pouličního osvětlení přirozený monopol se značnou životností. Vzhledem ke stálé poptávce po pouličním osvětlení ze strany města je riziko výkyvů příjmů nízké. Vzhledem k tomu, že za elektřinu platí město, lze navíc očekávat, že také náklady budou stabilní. |
| --- | --- |

(203)

Podobně jako v případě energetických sítí představuje dotčená infrastruktura pouličního osvětlení přirozený monopol se značnou životností. Vzhledem ke stálé poptávce po pouličním osvětlení ze strany města je riziko výkyvů příjmů nízké. Vzhledem k tomu, že za elektřinu platí město, lze navíc očekávat, že také náklady budou stabilní.

| (204) | Tyto faktory naznačují, že použití referenční sazby NVE představuje u provozu infrastruktury pouličního osvětlení vhodný zástupný indikátor požadovaného tržního výnosu. Kontrolní úřad neobdržel žádné informace, které by naznačovaly opak. |
| --- | --- |

(204)

Tyto faktory naznačují, že použití referenční sazby NVE představuje u provozu infrastruktury pouličního osvětlení vhodný zástupný indikátor požadovaného tržního výnosu. Kontrolní úřad neobdržel žádné informace, které by naznačovaly opak.

| (205) | Proto Kontrolní úřad konstatuje, že ustanovení o použití referenční sazby NVE bylo v souladu s přiměřenou úrovní výnosů, a tedy v souladu s kritérii ve věci Chronopost. Jak je však patrné z níže uvedeného posouzení kapitálového základu, z předložených informací nelze zjistit, jak byla vyrovnávací platba v praxi vypočtena. |
| --- | --- |

(205)

Proto Kontrolní úřad konstatuje, že ustanovení o použití referenční sazby NVE bylo v souladu s přiměřenou úrovní výnosů, a tedy v souladu s kritérii ve věci Chronopost. Jak je však patrné z níže uvedeného posouzení kapitálového základu, z předložených informací nelze zjistit, jak byla vyrovnávací platba v praxi vypočtena.

Chronopost

5.4.6.3.   Kapitálový základ

Kapitálový základ

| (206) | Kupní smlouva z roku 1996 neupřesňuje metodiku, která se má použít pro stanovení vázaného kapitálu, jenž tvoří kapitálový základ. Z jejího znění však nevyplývá, že by skupina BKK měla nárok na nadměrnou úroveň výnosů ve formě monopolní renty. Naopak, v regulovaných odvětvích se obvykle používají mechanismy „cost plus“, jako je mechanismus obsažený v kupní smlouvě, aby se zajistila přiměřená úroveň vyrovnávací platby. Z těchto důvodů má Kontrolní úřad za to, že ustanovení, že na vázaný kapitál se použije referenční sazba NVE, znamená, že kapitálový základ musí být stanoven vhodným způsobem zajišťujícím přiměřenou úroveň výnosů. Tento prvek je tedy rovněž v souladu s kritérii ve věci Chronopost. |
| --- | --- |

(206)

Kupní smlouva z roku 1996 neupřesňuje metodiku, která se má použít pro stanovení vázaného kapitálu, jenž tvoří kapitálový základ. Z jejího znění však nevyplývá, že by skupina BKK měla nárok na nadměrnou úroveň výnosů ve formě monopolní renty. Naopak, v regulovaných odvětvích se obvykle používají mechanismy „cost plus“, jako je mechanismus obsažený v kupní smlouvě, aby se zajistila přiměřená úroveň vyrovnávací platby. Z těchto důvodů má Kontrolní úřad za to, že ustanovení, že na vázaný kapitál se použije referenční sazba NVE, znamená, že kapitálový základ musí být stanoven vhodným způsobem zajišťujícím přiměřenou úroveň výnosů. Tento prvek je tedy rovněž v souladu s kritérii ve věci Chronopost.

Chronopost

| (207) | Pokud jde o otázku, jak byl tento mechanismus uplatňován, však předložené informace neuvádějí, jak byly vypočteny způsobilé investiční náklady. Norské orgány nebyly schopny poskytnout konkrétní údaje a domnívají se, že kontrola z jejich strany byla ztížena neexistencí oddělených účtů. Společnost BKK Veilys pouze obecně zmínila kapitál, který by mohl být zapojen do výstavby podobné infrastruktury. Stejně jako v případě vyrovnávací platby za provoz a údržbu tato nepřesnost sama o sobě svědčí o tom, že kupní smlouva z roku 1996 nebyla dodržena. |
| --- | --- |

(207)

Pokud jde o otázku, jak byl tento mechanismus uplatňován, však předložené informace neuvádějí, jak byly vypočteny způsobilé investiční náklady. Norské orgány nebyly schopny poskytnout konkrétní údaje a domnívají se, že kontrola z jejich strany byla ztížena neexistencí oddělených účtů. Společnost BKK Veilys pouze obecně zmínila kapitál, který by mohl být zapojen do výstavby podobné infrastruktury. Stejně jako v případě vyrovnávací platby za provoz a údržbu tato nepřesnost sama o sobě svědčí o tom, že kupní smlouva z roku 1996 nebyla dodržena.

| (208) | Dále je třeba vzít v úvahu použití referenční sazby NVE. Vzhledem k tomu, že referenční sazba NVE je nominální úroková sazba, která již zahrnuje obecnou inflaci, její použití na kapitálový základ stanovený podle přístupu založeného na reprodukčních nákladech by znamenalo dvojí kompenzaci obecné inflace (183). Podle předpisu NVE, který kompenzační mechanismus zjevně odráží, se referenční sazba NVE odpovídajícím způsobem použije na účetní hodnotu aktiv energetické sítě uvedených do produktivního užívání, tj. na jejich historickou hodnotu sníženou o odpisy (184). |
| --- | --- |

(208)

Dále je třeba vzít v úvahu použití referenční sazby NVE. Vzhledem k tomu, že referenční sazba NVE je nominální úroková sazba, která již zahrnuje obecnou inflaci, její použití na kapitálový základ stanovený podle přístupu založeného na reprodukčních nákladech by znamenalo dvojí kompenzaci obecné inflace (183). Podle předpisu NVE, který kompenzační mechanismus zjevně odráží, se referenční sazba NVE odpovídajícím způsobem použije na účetní hodnotu aktiv energetické sítě uvedených do produktivního užívání, tj. na jejich historickou hodnotu sníženou o odpisy (184).

183

184

| (209) | V tomto ohledu zaznamenal Kontrolní úřad neshodu mezi městem a skupinou BKK. Jak je uvedeno v oddíle 3.5, zdá se, že zatímco město obhajovalo použití účetní hodnoty pro stanovení kapitálového základu, skupina BKK argumentovala ve prospěch použití reprodukčních nákladů aktiv. Dále se zdá, že tato neshoda převládala po celé dotčené období a že kapitálový základ mohl být v důsledku toho stanoven způsobem, který neodpovídá úpravě přiměřeného výnosu v mechanismu vyrovnávací platby v kupní smlouvě z roku 1996. |
| --- | --- |

(209)

V tomto ohledu zaznamenal Kontrolní úřad neshodu mezi městem a skupinou BKK. Jak je uvedeno v oddíle 3.5, zdá se, že zatímco město obhajovalo použití účetní hodnoty pro stanovení kapitálového základu, skupina BKK argumentovala ve prospěch použití reprodukčních nákladů aktiv. Dále se zdá, že tato neshoda převládala po celé dotčené období a že kapitálový základ mohl být v důsledku toho stanoven způsobem, který neodpovídá úpravě přiměřeného výnosu v mechanismu vyrovnávací platby v kupní smlouvě z roku 1996.

| (210) | Konečně z údajů z databáze KOSTRA uvedených v odstavci (69) vyplývá, že v celém období 2015–2019 mělo město nejvyšší evidované náklady na pouliční osvětlení z deseti zastoupených větších obcí. Ačkoli tyto údaje nejsou dostatečně podrobné, aby bylo možné vyvodit závěr, do jaké míry se zaznamenané náklady týkají údržby a provozu (opatření a)) nebo investičních nákladů (opatření c)), svědčí to o tom, že skupině BKK byla poskytnuta vyrovnávací platba vyšší, než je přiměřená úroveň výnosů. |
| --- | --- |

(210)

Konečně z údajů z databáze KOSTRA uvedených v odstavci (69) vyplývá, že v celém období 2015–2019 mělo město nejvyšší evidované náklady na pouliční osvětlení z deseti zastoupených větších obcí. Ačkoli tyto údaje nejsou dostatečně podrobné, aby bylo možné vyvodit závěr, do jaké míry se zaznamenané náklady týkají údržby a provozu (opatření a)) nebo investičních nákladů (opatření c)), svědčí to o tom, že skupině BKK byla poskytnuta vyrovnávací platba vyšší, než je přiměřená úroveň výnosů.

| (211) | Souhrn předložených informací tedy naznačuje, že vyrovnávací platba s největší pravděpodobností překročila přiměřenou úroveň výnosů povolenou kupní smlouvou z roku 1996. Stejně jako v případě vyrovnávací platby za údržbu a provoz (opatření a)) to odráží selhání města, které nepřijalo nezbytná opatření k zajištění dodržování vyrovnávacího mechanismu. Město tedy nejednalo jako soukromý kupující. |
| --- | --- |

(211)

Souhrn předložených informací tedy naznačuje, že vyrovnávací platba s největší pravděpodobností překročila přiměřenou úroveň výnosů povolenou kupní smlouvou z roku 1996. Stejně jako v případě vyrovnávací platby za údržbu a provoz (opatření a)) to odráží selhání města, které nepřijalo nezbytná opatření k zajištění dodržování vyrovnávacího mechanismu. Město tedy nejednalo jako soukromý kupující.

5.4.6.4.   Závěr

Závěr

| (212) | Na základě výše uvedeného posouzení dospěl Kontrolní úřad k závěru, že skupina BKK obdržela nadměrnou vyrovnávací platbu za investiční náklady s ohledem na pouliční osvětlení u obecních komunikací v Bergenu. |
| --- | --- |

(212)

Na základě výše uvedeného posouzení dospěl Kontrolní úřad k závěru, že skupina BKK obdržela nadměrnou vyrovnávací platbu za investiční náklady s ohledem na pouliční osvětlení u obecních komunikací v Bergenu.

| (213) | Předložené informace sice prokazují, že byla poskytnuta výhoda, ale neumožňují, aby Kontrolní úřad určil její výši. To se odráží v inkasním příkazu uvedeném níže v oddíle 10. |
| --- | --- |

(213)

Předložené informace sice prokazují, že byla poskytnuta výhoda, ale neumožňují, aby Kontrolní úřad určil její výši. To se odráží v inkasním příkazu uvedeném níže v oddíle 10.

5.5.   SELEKTIVITA

| (214) | Aby se jednalo o státní podporu podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí být opatření selektivní a zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. |
| --- | --- |

(214)

Aby se jednalo o státní podporu podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí být opatření selektivní a zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“.

| (215) | Opatření se týkají společností skupiny BKK. Mají tedy selektivní povahu. |
| --- | --- |

(215)

Opatření se týkají společností skupiny BKK. Mají tedy selektivní povahu.

5.6.   ÚČINEK NA OBCHOD A HOSPODÁŘSKOU SOUTĚŽ

5.6.1.   
  Právní zkouška

Právní zkouška

| (216) | Výhoda poskytnutá podniku představuje podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP státní podporu pouze tehdy, pokud „narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, a pouze pokud „ovlivňuje obchod“ mezi státy EHP. Aby byla tato kritéria splněna, není nutné prokazovat, že je hospodářská soutěž skutečně narušena a že podpora má skutečný vliv na obchod mezi státy EHP. Stačí prověřit, zda podpora může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod (185). |
| --- | --- |

(216)

Výhoda poskytnutá podniku představuje podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP státní podporu pouze tehdy, pokud „narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, a pouze pokud „ovlivňuje obchod“ mezi státy EHP. Aby byla tato kritéria splněna, není nutné prokazovat, že je hospodářská soutěž skutečně narušena a že podpora má skutečný vliv na obchod mezi státy EHP. Stačí prověřit, zda podpora může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod (185).

185

| (217) | Pokud jde o podmínku týkající se narušení hospodářské soutěže, v pokynech k pojmu státní podpora se uvádí, že takové narušení lze vyloučit pouze tehdy, jsou-li splněny určité kumulativní podmínky. Tyto podmínky jsou následující: a) že se na danou službu vztahuje zákonný monopol stanovený v souladu s právem EHP; b) že zákonný monopol nejen že vylučuje hospodářskou soutěž na trhu, ale též o daný trh; c) že daná služba nesoutěží s jinými službami; a d) působí-li poskytovatel služby na jiném trhu, který je otevřen hospodářské soutěži, musí se vyloučit křížové subvencování (186). |
| --- | --- |

(217)

Pokud jde o podmínku týkající se narušení hospodářské soutěže, v pokynech k pojmu státní podpora se uvádí, že takové narušení lze vyloučit pouze tehdy, jsou-li splněny určité kumulativní podmínky. Tyto podmínky jsou následující: a) že se na danou službu vztahuje zákonný monopol stanovený v souladu s právem EHP; b) že zákonný monopol nejen že vylučuje hospodářskou soutěž na trhu, ale též o daný trh; c) že daná služba nesoutěží s jinými službami; a d) působí-li poskytovatel služby na jiném trhu, který je otevřen hospodářské soutěži, musí se vyloučit křížové subvencování (186).

186

| (218) | V nedávné judikatuře Soudní dvůr odkázal na odpovídající odstavec v příslušném sdělení Evropské komise o pojmu státní podpora (187). Pokud jde o podmínku b), Soudní dvůr zdůraznil, že nestačí, aby se na službu vztahoval zákonný monopol. Zákonný monopol musí navíc vyloučit jakoukoli potenciální hospodářskou soutěž s cílem stát se výhradním poskytovatelem služby (188). |
| --- | --- |

(218)

V nedávné judikatuře Soudní dvůr odkázal na odpovídající odstavec v příslušném sdělení Evropské komise o pojmu státní podpora (187). Pokud jde o podmínku b), Soudní dvůr zdůraznil, že nestačí, aby se na službu vztahoval zákonný monopol. Zákonný monopol musí navíc vyloučit jakoukoli potenciální hospodářskou soutěž s cílem stát se výhradním poskytovatelem služby (188).

187

188

| (219) | Pokud jde o podmínku týkající se účinku na obchod, takový účinek je přítomen, pokud podpora posiluje postavení podniku, který soutěží v obchodu mezi státy EHP. Není však nutné, aby se příjemce na tomto obchodu podílel. Pokud stát EHP poskytne podporu podniku, může být jeho vnitřní činnost zachována nebo zvýšena tak, že se sníží možnosti pronikání podniků usazených v jiných státech EHP na trh. Místní nebo regionální charakter služeb proto nestačí k tomu, aby bylo vyloučeno, že podpora může ovlivnit obchod mezi státy EHP (189). |
| --- | --- |

(219)

Pokud jde o podmínku týkající se účinku na obchod, takový účinek je přítomen, pokud podpora posiluje postavení podniku, který soutěží v obchodu mezi státy EHP. Není však nutné, aby se příjemce na tomto obchodu podílel. Pokud stát EHP poskytne podporu podniku, může být jeho vnitřní činnost zachována nebo zvýšena tak, že se sníží možnosti pronikání podniků usazených v jiných státech EHP na trh. Místní nebo regionální charakter služeb proto nestačí k tomu, aby bylo vyloučeno, že podpora může ovlivnit obchod mezi státy EHP (189).

189

5.6.2.   
  Použití právní zkoušky na daný případ

Použití právní zkoušky na daný případ

| (220) | Norské orgány ani společnost BKK Veilys neuvedly, že činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, probíhaly v rámci zákonně stanoveného právního monopolu. Na základě kumulativních podmínek uvedených v pokynech k pojmu státní podpora, které byly zopakovány v odstavci (217) výše, proto narušení hospodářské soutěže nelze vyloučit. |
| --- | --- |

(220)

Norské orgány ani společnost BKK Veilys neuvedly, že činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, probíhaly v rámci zákonně stanoveného právního monopolu. Na základě kumulativních podmínek uvedených v pokynech k pojmu státní podpora, které byly zopakovány v odstavci (217) výše, proto narušení hospodářské soutěže nelze vyloučit.

| (221) | Mezi činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, dále patří provoz a údržba pouličního osvětlení. Když město vypsalo zadávací řízení na tyto služby, obdrželo nabídky od mnoha různých podniků. Několik případů týkajících se zakázek s tímto předmětem, které byly nebo měly být předmětem zadávacích řízení v rámci celého EHP vyhlášených v databázi TED, bylo rovněž projednáváno před komisí KOFA (190). Kontrolní úřad proto konstatuje, že v Norsku existují zavedené trhy se službami souvisejícími s provozem a údržbou pouličního osvětlení. Tyto trhy navíc zahrnují zakázky, které mohou být předmětem zájmu v celém EHP. |
| --- | --- |

(221)

Mezi činnosti, za něž je poskytována vyrovnávací platba, dále patří provoz a údržba pouličního osvětlení. Když město vypsalo zadávací řízení na tyto služby, obdrželo nabídky od mnoha různých podniků. Několik případů týkajících se zakázek s tímto předmětem, které byly nebo měly být předmětem zadávacích řízení v rámci celého EHP vyhlášených v databázi TED, bylo rovněž projednáváno před komisí KOFA (190). Kontrolní úřad proto konstatuje, že v Norsku existují zavedené trhy se službami souvisejícími s provozem a údržbou pouličního osvětlení. Tyto trhy navíc zahrnují zakázky, které mohou být předmětem zájmu v celém EHP.

190

| (222) | Jak je uvedeno v odstavci (54), společnosti skupiny BKK působí navíc na řadě dalších trhů. Přesto norské orgány nemohou vyloučit, že byly křížově dotovány ostatní hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(222)

Jak je uvedeno v odstavci (54), společnosti skupiny BKK působí navíc na řadě dalších trhů. Přesto norské orgány nemohou vyloučit, že byly křížově dotovány ostatní hospodářské činnosti.

| (223) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je Kontrolní úřad přesvědčen, že výhody poskytnuté skupině BKK mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že jí umožní udržet nebo posílit její přítomnost na trhu. |
| --- | --- |

(223)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je Kontrolní úřad přesvědčen, že výhody poskytnuté skupině BKK mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že jí umožní udržet nebo posílit její přítomnost na trhu.

| (224) | Vzhledem k tomu, že místní orgány v Norsku pravidelně zadávají veřejné zakázky na údržbu a provoz pouličního osvětlení prostřednictvím zadávacích řízení v rámci celého EHP, je navíc reálné, že podniky usazené v jiných státech EHP budou v souvislosti s těmito činnostmi uvažovat o zvýšení své přítomnosti na norském trhu. Výhody, které získala skupina BKK, jí však mohou umožnit zachovat nebo rozšířit své aktivity na úkor těchto konkurentů. Pokud dochází ke křížovému subvencování, je pravděpodobné, že totéž platí i pro hospodářské činnosti na jiných trzích otevřených hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(224)

Vzhledem k tomu, že místní orgány v Norsku pravidelně zadávají veřejné zakázky na údržbu a provoz pouličního osvětlení prostřednictvím zadávacích řízení v rámci celého EHP, je navíc reálné, že podniky usazené v jiných státech EHP budou v souvislosti s těmito činnostmi uvažovat o zvýšení své přítomnosti na norském trhu. Výhody, které získala skupina BKK, jí však mohou umožnit zachovat nebo rozšířit své aktivity na úkor těchto konkurentů. Pokud dochází ke křížovému subvencování, je pravděpodobné, že totéž platí i pro hospodářské činnosti na jiných trzích otevřených hospodářské soutěži.

| (225) | Proto Kontrolní úřad konstatuje, že nadměrná vyrovnávací platba může rovněž ovlivnit obchod. |
| --- | --- |

(225)

Proto Kontrolní úřad konstatuje, že nadměrná vyrovnávací platba může rovněž ovlivnit obchod.

5.6.3.   
  Závěr

Závěr

| (226) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěl Kontrolní úřad k závěru, že nadměrná vyrovnávací platba může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod. |
| --- | --- |

(226)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěl Kontrolní úřad k závěru, že nadměrná vyrovnávací platba může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod.

5.7.   ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (227) | Jak vyplývá z výše uvedených skutečností, Kontrolní úřad dospěl k závěru, že nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) a investiční náklady (opatření c)) představují státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(227)

Jak vyplývá z výše uvedených skutečností, Kontrolní úřad dospěl k závěru, že nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) a investiční náklady (opatření c)) představují státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

6.   JEDNOTLIVÁ PODPORA NEBO REŽIM PODPORY

JEDNOTLIVÁ PODPORA NEBO REŽIM PODPORY

| (228) | Čl. 1 písm. d) části II protokolu 3 definuje „režim podpory“ jako „[...] jakýkoliv akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora podnikům definovaným aktem obecným nebo abstraktním způsobem, a dále jakýkoli akt, na jehož základě může být na neurčitou dobu a/nebo na neurčitou částku poskytnuta jednomu nebo několika podnikům podpora, která není spojena se zvláštním projektem.“ Pojem „jednotlivá podpora“ je definován v písmenu e) téhož článku jako „[...] podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory nebo která je poskytnuta na základě režimu podpory, ale musí být oznámena.“ |
| --- | --- |

(228)

Čl. 1 písm. d) části II protokolu 3 definuje „režim podpory“ jako „[...] jakýkoliv akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora podnikům definovaným aktem obecným nebo abstraktním způsobem, a dále jakýkoli akt, na jehož základě může být na neurčitou dobu a/nebo na neurčitou částku poskytnuta jednomu nebo několika podnikům podpora, která není spojena se zvláštním projektem.“ Pojem „jednotlivá podpora“ je definován v písmenu e) téhož článku jako „[...] podpora, která není poskytnuta na základě režimu podpory nebo která je poskytnuta na základě režimu podpory, ale musí být oznámena.“

| (229) | Pokud jde o podporu poskytnutou v souvislosti s infrastrukturou kontrolovanou skupinou BKK, zahrnuje, jak je uvedeno v oddílech 5.4.4.1 a 5.4.6, částky přesahující vyrovnávací platbu povolenou v rámci mechanismu stanoveného v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996. Norské orgány ani společnost BKK Veilys neuvedly žádný dříve existující akt, který by takovou nadměrnou vyrovnávací platbu umožňoval. |
| --- | --- |

(229)

Pokud jde o podporu poskytnutou v souvislosti s infrastrukturou kontrolovanou skupinou BKK, zahrnuje, jak je uvedeno v oddílech 5.4.4.1 a 5.4.6, částky přesahující vyrovnávací platbu povolenou v rámci mechanismu stanoveného v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996. Norské orgány ani společnost BKK Veilys neuvedly žádný dříve existující akt, který by takovou nadměrnou vyrovnávací platbu umožňoval.

| (230) | Podobně pokud jde o podporu týkající se údržby a provozu infrastruktury ve vlastnictví města, jak je uvedeno v oddíle 5.4.4.2, norské orgány a společnost BKK Veilys netvrdily, že tato vyrovnávací platba byla poskytnuta na základě aktu ve smyslu čl. 1 písm. d) části II protokolu 3. V souladu s tím informace předložené v průběhu formálního vyšetřovacího řízení neobsahují žádný náznak, že podpora byla poskytnuta na základě takového aktu. |
| --- | --- |

(230)

Podobně pokud jde o podporu týkající se údržby a provozu infrastruktury ve vlastnictví města, jak je uvedeno v oddíle 5.4.4.2, norské orgány a společnost BKK Veilys netvrdily, že tato vyrovnávací platba byla poskytnuta na základě aktu ve smyslu čl. 1 písm. d) části II protokolu 3. V souladu s tím informace předložené v průběhu formálního vyšetřovacího řízení neobsahují žádný náznak, že podpora byla poskytnuta na základě takového aktu.

| (231) | Z tohoto důvodu dospěl Kontrolní úřad k závěru, že dotyčná podpora je jednotlivou podporou ve smyslu čl. 1 písm. e) části II protokolu 3. |
| --- | --- |

(231)

Z tohoto důvodu dospěl Kontrolní úřad k závěru, že dotyčná podpora je jednotlivou podporou ve smyslu čl. 1 písm. e) části II protokolu 3.

7.   PROCEDURÁLNÍ NÁLEŽITOSTI

PROCEDURÁLNÍ NÁLEŽITOSTI

| (232) | Podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 „[K]ontrolní úřad ESVO musí být včas informován o záměrech poskytnout nebo upravit podpory, aby mohl podat svá vyjádření“. [...] Dotčený stát neprovede navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí“. |
| --- | --- |

(232)

Podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 „[K]ontrolní úřad ESVO musí být včas informován o záměrech poskytnout nebo upravit podpory, aby mohl podat svá vyjádření“. [...] Dotčený stát neprovede navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí“.

| (233) | Kontrolní úřad byl poprvé informován o již poskytnuté podpoře na základě stížnosti. Podpora je proto protiprávní ve smyslu čl. 1 písm. f) části II protokolu 3. |
| --- | --- |

(233)

Kontrolní úřad byl poprvé informován o již poskytnuté podpoře na základě stížnosti. Podpora je proto protiprávní ve smyslu čl. 1 písm. f) části II protokolu 3.

8.   SLUČITELNOST

SLUČITELNOST

| (234) | Z čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vyplývá, že pokud není stanoveno jinak, jsou opatření státní podpory neslučitelná s fungováním této dohody. Norské orgány nepředložily žádné argumenty v tom smyslu, že dotčená opatření představují slučitelnou podporu. |
| --- | --- |

(234)

Z čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vyplývá, že pokud není stanoveno jinak, jsou opatření státní podpory neslučitelná s fungováním této dohody. Norské orgány nepředložily žádné argumenty v tom smyslu, že dotčená opatření představují slučitelnou podporu.

| (235) | Výjimka podle čl. 61 odst. 2 Dohody o EHP se nepoužije, protože podpora nesleduje žádný z cílů uvedených v tomto ustanovení. Ze stejného důvodu se na daný případ nevztahuje čl. 61 odst. 3 písm. a) a čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(235)

Výjimka podle čl. 61 odst. 2 Dohody o EHP se nepoužije, protože podpora nesleduje žádný z cílů uvedených v tomto ustanovení. Ze stejného důvodu se na daný případ nevztahuje čl. 61 odst. 3 písm. a) a čl. 61 odst. 3 písm. b) Dohody o EHP.

| (236) | Pokud jde o čl. 61 odst. 3 písm. c), Kontrolní úřad konstatuje, že opatření podpory zahrnují nadměrnou vyrovnávací platbu, která přesahuje úroveň vyrovnávací platby nezbytnou k podnícení dotčených hospodářských činností. Z ustálené judikatury vyplývá, že podporu, která zlepšuje finanční situaci příjemce, aniž by byla nezbytná pro dosažení cílů uvedených v čl. 61 odst. 3, nelze považovat za slučitelnou s Dohodou o EHP (191). Protože nadměrná vyrovnávací platba nebyla nezbytná k podnícení dotyčných hospodářských činností, je neslučitelná s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(236)

Pokud jde o čl. 61 odst. 3 písm. c), Kontrolní úřad konstatuje, že opatření podpory zahrnují nadměrnou vyrovnávací platbu, která přesahuje úroveň vyrovnávací platby nezbytnou k podnícení dotčených hospodářských činností. Z ustálené judikatury vyplývá, že podporu, která zlepšuje finanční situaci příjemce, aniž by byla nezbytná pro dosažení cílů uvedených v čl. 61 odst. 3, nelze považovat za slučitelnou s Dohodou o EHP (191). Protože nadměrná vyrovnávací platba nebyla nezbytná k podnícení dotyčných hospodářských činností, je neslučitelná s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

191

| (237) | Pokud jde o výjimku podle čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP, Kontrolní úřad konstatuje, jak je uvedeno v oddíle 5.4.2.2, že společnosti ve skupině BKK neměly a nemají závazek veřejné služby, který by musely plnit, pokud jde o dotčené služby. Vzhledem k tomu, že vyrovnávací platba se neposkytuje podniku pověřenému poskytováním SOHZ, výjimka podle čl. 59 odst. 2 se nepoužije. |
| --- | --- |

(237)

Pokud jde o výjimku podle čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP, Kontrolní úřad konstatuje, jak je uvedeno v oddíle 5.4.2.2, že společnosti ve skupině BKK neměly a nemají závazek veřejné služby, který by musely plnit, pokud jde o dotčené služby. Vzhledem k tomu, že vyrovnávací platba se neposkytuje podniku pověřenému poskytováním SOHZ, výjimka podle čl. 59 odst. 2 se nepoužije.

| (238) | Na základě těchto skutečností Kontrolní úřad konstatuje, že nadměrnou vyrovnávací platbu za údržbu a provoz (opatření a)) a investiční náklady (opatření c)) nelze prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(238)

Na základě těchto skutečností Kontrolní úřad konstatuje, že nadměrnou vyrovnávací platbu za údržbu a provoz (opatření a)) a investiční náklady (opatření c)) nelze prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP.

9.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (239) | Z výše uvedených důvodů dospěl Kontrolní úřad k závěru, že nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) a investiční náklady (opatření c)), která byla vyplacena společnostem ze skupiny BKK v souvislosti s pouličním osvětlením u obecních komunikací na území města, představuje protiprávní státní podporu, která je neslučitelná s fungováním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(239)

Z výše uvedených důvodů dospěl Kontrolní úřad k závěru, že nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) a investiční náklady (opatření c)), která byla vyplacena společnostem ze skupiny BKK v souvislosti s pouličním osvětlením u obecních komunikací na území města, představuje protiprávní státní podporu, která je neslučitelná s fungováním Dohody o EHP.

| (240) | Nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) se týká zaprvé infrastruktury pouličního osvětlení kontrolované skupinou BKK (192). Pokud jde o tuto infrastrukturu, nadměrná vyrovnávací platba zahrnuje prvky, které přesahují náklady způsobilé pro vyrovnávací platbu podle mechanismu v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996. |
| --- | --- |

(240)

Nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) se týká zaprvé infrastruktury pouličního osvětlení kontrolované skupinou BKK (192). Pokud jde o tuto infrastrukturu, nadměrná vyrovnávací platba zahrnuje prvky, které přesahují náklady způsobilé pro vyrovnávací platbu podle mechanismu v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996.

192

| (241) | Zadruhé, nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) se týká služeb souvisejících s infrastrukturou pouličního osvětlení ve vlastnictví města. U těchto služeb se nadměrná vyrovnávací platba rovná částkám převyšujícím tržní cenu, kterou by bylo možné získat na volném trhu. |
| --- | --- |

(241)

Zadruhé, nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) se týká služeb souvisejících s infrastrukturou pouličního osvětlení ve vlastnictví města. U těchto služeb se nadměrná vyrovnávací platba rovná částkám převyšujícím tržní cenu, kterou by bylo možné získat na volném trhu.

| (242) | Zjištění nezákonné a neslučitelné nadměrné vyrovnávací platby za údržbu a provoz (opatření a)) je omezeno na období od 1. ledna 2016. Pokud jde o infrastrukturu pouličního osvětlení kontrolovanou skupinou BKK, je nadměrná vyrovnávací platba poskytována i nadále. Pokud jde o infrastrukturu pouličního osvětlení ve vlastnictví města, zahrnuje činnosti prováděné do 1. dubna 2020. |
| --- | --- |

(242)

Zjištění nezákonné a neslučitelné nadměrné vyrovnávací platby za údržbu a provoz (opatření a)) je omezeno na období od 1. ledna 2016. Pokud jde o infrastrukturu pouličního osvětlení kontrolovanou skupinou BKK, je nadměrná vyrovnávací platba poskytována i nadále. Pokud jde o infrastrukturu pouličního osvětlení ve vlastnictví města, zahrnuje činnosti prováděné do 1. dubna 2020.

| (243) | Pokud jde o vyrovnávací platbu za investiční náklady (opatření c)), nezákonnou a neslučitelnou státní podporou je taková vyrovnávací platba, která přesahuje přiměřenou úroveň výnosů povolenou mechanismem v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996. Vzhledem k tomu, že toto zjištění není omezeno na období od 1. ledna 2016, zahrnuje všechny nadměrné vyrovnávací platby přiznané v desetileté promlčecí lhůtě (193). Běh promlčecí lhůty byl přerušen, když Kontrolní úřad dopisem ze dne 1. června 2017 předal stížnost norským orgánům a vyzval je, aby se k ní vyjádřily (194). |
| --- | --- |

(243)

Pokud jde o vyrovnávací platbu za investiční náklady (opatření c)), nezákonnou a neslučitelnou státní podporou je taková vyrovnávací platba, která přesahuje přiměřenou úroveň výnosů povolenou mechanismem v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996. Vzhledem k tomu, že toto zjištění není omezeno na období od 1. ledna 2016, zahrnuje všechny nadměrné vyrovnávací platby přiznané v desetileté promlčecí lhůtě (193). Běh promlčecí lhůty byl přerušen, když Kontrolní úřad dopisem ze dne 1. června 2017 předal stížnost norským orgánům a vyzval je, aby se k ní vyjádřily (194).

193

194

10.   NAVRÁCENÍ

NAVRÁCENÍ

| (244) | Soudní dvůr ESVO rozhodl, že povinnost zrušit neslučitelnou podporu má za cíl obnovit předchozí stav (195). Tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté v rámci protiprávní a neslučitelné podpory, čímž ztratí výhodu, kterou měl oproti svým konkurentům (196). Z ustálené judikatury dále vyplývá, že při nařizování navrácení podpory prohlášené za neslučitelnou s fungováním Dohody o EHP nemusí Kontrolní úřad stanovit přesnou částku podpory, která má být navrácena (197). |
| --- | --- |

(244)

Soudní dvůr ESVO rozhodl, že povinnost zrušit neslučitelnou podporu má za cíl obnovit předchozí stav (195). Tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté v rámci protiprávní a neslučitelné podpory, čímž ztratí výhodu, kterou měl oproti svým konkurentům (196). Z ustálené judikatury dále vyplývá, že při nařizování navrácení podpory prohlášené za neslučitelnou s fungováním Dohody o EHP nemusí Kontrolní úřad stanovit přesnou částku podpory, která má být navrácena (197).

195

196

197

| (245) | Podrobná pravidla pro navrácení obsahuje část II protokolu 3. V souladu s judikaturou stanoví čl. 14 odst. 1 povinnost Kontrolnímu úřadu nařídit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory, pokud to nebude v rozporu s obecnými zásadami práva. Rovněž stanoví, že příslušný stát učiní všechna nezbytná opatření, aby zajistil navrácení protiprávní podpory, jež byla shledána neslučitelnou. |
| --- | --- |

(245)

Podrobná pravidla pro navrácení obsahuje část II protokolu 3. V souladu s judikaturou stanoví čl. 14 odst. 1 povinnost Kontrolnímu úřadu nařídit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory, pokud to nebude v rozporu s obecnými zásadami práva. Rovněž stanoví, že příslušný stát učiní všechna nezbytná opatření, aby zajistil navrácení protiprávní podpory, jež byla shledána neslučitelnou.

| (246) | Podle čl. 14 odst. 2 zahrnuje podpora, která má být navrácena, úrok vypočtený od data, od něhož byla podpora příjemci k dispozici, do dne jejího navrácení. Jak je stanoveno v čl. 14 odst. 3, podpora musí být navrácena neprodleně v souladu s postupy vnitrostátního práva. Tyto vnitrostátní postupy musí umožňovat okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(246)

Podle čl. 14 odst. 2 zahrnuje podpora, která má být navrácena, úrok vypočtený od data, od něhož byla podpora příjemci k dispozici, do dne jejího navrácení. Jak je stanoveno v čl. 14 odst. 3, podpora musí být navrácena neprodleně v souladu s postupy vnitrostátního práva. Tyto vnitrostátní postupy musí umožňovat okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.

| (247) | Další prováděcí ustanovení týkající se navrácení jsou obsažena v rozhodnutí č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 (198). Kontrolní úřad rovněž vydal Pokyny k navrácení protiprávní a neslučitelné podpory (199). |
| --- | --- |

(247)

Další prováděcí ustanovení týkající se navrácení jsou obsažena v rozhodnutí č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 (198). Kontrolní úřad rovněž vydal Pokyny k navrácení protiprávní a neslučitelné podpory (199).

198

199

| (248) | Na základě výše uvedeného posouzení a v souladu s výše uvedenými ustanoveními o navrácení protiprávní a neslučitelné podpory proto Kontrolní úřad přijal toto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(248)

Na základě výše uvedeného posouzení a v souladu s výše uvedenými ustanoveními o navrácení protiprávní a neslučitelné podpory proto Kontrolní úřad přijal toto rozhodnutí,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) a investiční náklady (opatření c)), která byla vyplacena společnostem ze skupiny BKK v souvislosti s pouličním osvětlením u obecních komunikací na území města, představuje protiprávní státní podporu, která je neslučitelná s fungováním Dohody o EHP.

Článek 2

Nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) se týká zaprvé infrastruktury pouličního osvětlení kontrolované skupinou BKK. Pokud jde o tuto infrastrukturu, nadměrná vyrovnávací platba zahrnuje prvky, které přesahují náklady způsobilé pro vyrovnávací platbu podle mechanismu v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996.

Zadruhé, nadměrná vyrovnávací platba za údržbu a provoz (opatření a)) se týká služeb souvisejících s infrastrukturou pouličního osvětlení ve vlastnictví města. U těchto služeb se nadměrná vyrovnávací platba rovná částkám převyšujícím tržní cenu, kterou by bylo možné získat na volném trhu.

Článek 3

Nadměrná vyrovnávací platba za investiční náklady (opatření c)) obsahuje vyrovnávací platbu, která přesahuje přiměřenou úroveň výnosů povolenou mechanismem v oddíle 7 písm. c) kupní smlouvy z roku 1996.

Článek 4

Pokud jde o vyrovnávací platbu za údržbu a provoz (opatření a)), zjištění nezákonné a neslučitelné nadměrné vyrovnávací platby je omezeno na období od 1. ledna 2016. Co se týká infrastruktury pouličního osvětlení kontrolované skupinou BKK, je nadměrná vyrovnávací platba poskytována i nadále. Pokud jde o infrastrukturu pouličního osvětlení ve vlastnictví města, zahrnuje nadměrná vyrovnávací platba činnosti prováděné do 1. dubna 2020.

Článek 5

Pokud jde o nadměrnou vyrovnávací platbu za investiční náklady (opatření c)), podpora, která byla shledána protiprávní a neslučitelnou, zahrnuje veškerou nadměrnou vyrovnávací platbu poskytnutou v rámci desetileté promlčecí lhůty podle článku 15 části II protokolu 3. Běh této promlčecí lhůty byl přerušen, když Kontrolní úřad dopisem ze dne 1. června 2017 předal stížnost norským orgánům a vyzval je, aby se k ní vyjádřily.

Článek 6

Norské orgány přijmou veškerá nezbytná opatření k navrácení protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v článcích 1, 2, 3, 4 a 5.

Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úrok a složený úrok vypočtený od data, od něhož byla podpora příjemci k dispozici, do dne jejího navrácení. Úrok se vypočte na základě článku 9 rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 195/04/KOL v platném znění.

Článek 7

Podpora musí být navrácena neprodleně v souladu s postupy vnitrostátního práva Norska, pokud umožňují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí.

Norské orgány musí zajistit, aby navrácení podpory bylo provedeno do čtyř měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 8

Norské orgány podají do dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí Kontrolnímu úřadu tyto informace:

| 1. | celkovou částku (jistinu a úroky), která má být vrácena; |
| --- | --- |

1.

celkovou částku (jistinu a úroky), která má být vrácena;

| 2. | data, kdy byly částky, které mají být vráceny, k dispozici dotčeným společnostem ve skupině BKK; |
| --- | --- |

2.

data, kdy byly částky, které mají být vráceny, k dispozici dotčeným společnostem ve skupině BKK;

| 3. | zprávu o dosaženém pokroku a opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

3.

zprávu o dosaženém pokroku a opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 9

Pokud se norské orgány setkají se závažnými obtížemi, které jim brání dodržet některou z lhůt stanovených v článcích 7 a 8, musí o těchto obtížích informovat Kontrolní úřad. Pokud norské orgány předloží odpovídající odůvodnění, může Kontrolní úřad v souladu se zásadou loajální spolupráce lhůty prodloužit.

Článek 10

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Za Kontrolní úřad ESVO

Arne RØKSUND

předseda

odpovědný člen kolegia

Stefan BARRIGA

člen kolegia

Árni Páll ÁRNASON

člen kolegia

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS,

spolupodepisující jako ředitel pro

právní a výkonné záležitosti

---

(1)  Rozhodnutí č. 27/19/KOL ze dne 16. dubna 2019 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se možné státní podpory poskytnuté v souvislosti s pouličním osvětlením v Bergenu (Úř. věst. C 197, 13.6.2019, s. 25, a Dodatek EHP č. 46, 13.6.2019, s. 1).

1

(2)  V době přijetí tohoto rozhodnutí byly informace o federaci Nelfo k dispozici na tomto odkazu: https://www.nho.no/en/english/nho-sectoral-federations/.

2

(3)  Dokument č. 855990 s přílohami založenými jako dokumenty č. 855997, 855996, 855995, 858823, 858813, 858821 a 855991. Podle veřejně dostupných informací z internetových stránek www.proff.no byl název společnosti BKK AS nedávno změněn na Eviny AS. Vzhledem k dotčenému období a potřebě zajistit soulad s rozhodnutím o zahájení řízení se však v tomto rozhodnutí používá název BKK AS. Ostatní uvedené názvy společností jsou názvy použité ve stížnosti a v podáních norských orgánů a zúčastněných stran.

3

(4)  Dokument č. 858239.

4

(5)  Dokumenty č. 863097, 863099, 864432 a 864434.

5

(6)  Dokument č. 872926.

6

(7)  
  Tamtéž.

7

Tamtéž

(8)  Dokument č. 873252.

8

(9)  Dokument č. 923689.

9

(10)  Dokument č. 1058456.

10

(11)  Vyřizování této stížnosti ovlivnila pandemie COVID-19 a s ní související mimořádná pracovní zátěž, pokud jde o oznámení.

11

(12)  Dokument č. 1070238.

12

(13)  Dokument č. 1073541, včetně příloh založených jako dokumenty č. 1073542 a 1073543.

13

(14)  Dokument č. 1082647.

14

(15)  Dokument č. 1126799.

15

(16)  Dokument č. 1126803.

16

(17)  Dokument č. 1126801.

17

(18)  Dokument č. 1178400.

18

(19)  Norské orgány odpověděly e-mailem ze dne 12. dubna 2021, který byl založen jako dokument č. 1202143. Průvodní dopis s přílohami je uložen jako dokument č. 1194243, 1194249, 1194179, 1194189, 1194181, 1194183, 1194199, 1194185, 1194187, 1194217, 1194191, 1194193, 1194197, 1194195, 1194255, 1194253, 1194205, 1194201, 1194203, 1194209, 1194207, 1194211, 1194213, 1194223, 1194215, 1194229, 1194219, 1194221, 1194225, 1194233, 1194227, 1194235, 1194231, 1194239, 1194251, 1194237, 1194245, 1194241 a 1194247.

19

(20)  Dokument č. 863099, s. 1. Další informace o připomínkách norských orgánů a zúčastněných stran jsou uvedeny níže v bodech 3 a 4.

20

(21)  Údaje pocházejí z internetových stránek www.proff.no.

21

(22)  Dokument č. 1126803, s. 1 a č. 1126801, s. 1.

22

(23)  Viz body 19 a 34 rozhodnutí o zahájení řízení.

23

(24)  Dokument č. 855990, s. 6.

24

(25)  Dokument č. 855990, s. 7–10.

25

(26)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. července 2003, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, body 87–93.

26

(27)  Nařízení Komise (EU) č. 360/2012 ze dne 25. dubna 2012 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis udílenou podnikům poskytujícím služby obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 114, 26.4.2012, s. 8), uvedené v bodě 1ha přílohy XV Dohody o EHP, viz rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 225/2012, zveřejněné v Úř. věst. L 81, 21.3.2013, s. 27 a v dodatku EHP č. 18, 21.3.2013, s. 32, ve znění nařízení Komise (EU) 2018/1923 ze dne 7. prosince 2018, kterým se mění nařízení (EU) č. 360/2012, pokud jde o období jeho použitelnosti (Úř. věst. L 313, 10.12.2018, s. 2), viz rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 266/2019 (dosud nezveřejněno) a nařízení Komise (EU) 2020/1474 ze dne 13. října 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 360/2012, pokud jde o prodloužení jeho doby použitelnosti a časově vymezené odchylky pro podniky v obtížích s cílem zohlednit dopady pandemie COVID-19 (Úř. věst. L 337, 14.10.2020, s. 1), viz rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 68/2021 (dosud nezveřejněno).

27

de minimis

(28)  Rozhodnutí Komise 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3), na něž se odkazuje v bodě 1h přílohy XV Dohody o EHP, viz rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 66/2012 zveřejněné v Úř. věst. L 207, 2.8.2012, s. 46 a dodatek EHP č. 43, 2.8.2012, s. 56.

28

(29)  Dokument č. 855990, s. 8.

29

(30)  Dokument č. 1126801, s. 3.

30

(31)  Dokument č. 1126801, s. 3.

31

(32)  Dokument č. 1126801, s. 3.

32

(33)  Dokument č. 1126801, s. 3.

33

(34)  Dokument č. 1126801, s. 3.

34

(35)  Dokument č. 1194249, s. 2.

35

(36)  Dokument č. 1194249, s. 4.

36

(37)  Dokument č. 1194189, s. 2 (číslování stránek 1372).

37

(38)  Dokument č. 1194189, s. 2–3 (číslování stránek 1372 a 1373).

38

(39)  Dokument č. 1194189, s. 5 (číslování stránek 1375).

39

(40)  Dokument č. 1194189, s. 5 a 7 (číslování stránek 1375 a 1376).

40

(41)  Dokument č. 1194179.

41

(42)  Dokument č. 1194249.

42

(43)  Dokument č. 1194179. V původním norském znění zní tento oddíl takto: „[...] kjøperen står fritt til å avtale på markedsmessige betingelser drift av veilys som skal innebære kostnadsdekning + NVE rente for den kapital som er bundet.“

43

(44)  Dokument č. 1194249, s. 3–4 a dokument č. 1194183.

44

(45)  Dokument č. 1194249, s. 6.

45

(46)  Dokument č. 1194253, s. 1–5.

46

(47)  Dokument č. 1194253.

47

(48)  Dokument č. 1194253.

48

(49)  Dokument č. 1194205, s. 1–5.

49

(50)  Kopie smlouvy byla předložena Kontrolnímu úřadu dne 28. února 2019. Je založena jako dokument č. 1058456.

50

(51)  Dokument č. 1058456.

51

(52)  Dokument č. 1194203.

52

(53)  Dokument č. 1194209.

53

(54)  Dokument č. 1194211.

54

(55)  Dokument č. 1194213.

55

(56)  Dokument č. 1194223.

56

(57)  Dokument č. 1194201.

57

(58)  Tato smlouva je zmíněna v dopise založeném jako dokument č. 1194203.

58

(59)  Dokumenty č. 1126801, s. 4 a č. 1194249, s. 13.

59

(60)  Dokument č. 1194249, s. 13.

60

(61)  Dokument č. 1194251 v bodech 1.6, 2.2 a 8.

61

(62)  Dokument č. 1194249, s. 13.

62

(63)  Dokument č. 1194231.

63

(64)  Dokument č. 1194249, s. 14.

64

(65)  V době přijetí tohoto rozhodnutí byly souhrnné informace o službách poskytovaných skupinou BKK k dispozici na adrese: https://www.eviny.no/vare-tjenester.

65

(66)  Dokument č. 1194249, s. 1.

66

(67)  Dokument č. 1194249, s. 15.

67

(68)  Dokument č. 1194249, s. 15.

68

(69)  Dokument č. 1194249, s. 16.

69

(70)  Dokument č. 1126801, s. 4.

70

(71)  Dokument č. 1126803, s. 2.

71

(72)  Dokument č. 1126801, s. 4, 6 a 7.

72

(73)  Dokument č. 1126801, s. 4.

73

(74)  
  Lov om vegar (zákon o pozemních komunikacích), LOV-1963-06-21-23.

74

Lov om vegar

(75)  Dokument č. 1126801, s. 4.

75

(76)  Dokumenty č. 1126801, s. 4 a č. 1194249, s. 5.

76

(77)  Norské orgány obecně odkazují na rozsudek ve věci „
  Selex
  “. Na základě předchozí korespondence a rozhodnutí o zahájení řízení má Kontrolní úřad za to, že norské orgány odkazují na rozsudek Soudního dvora ze dne 26. března 2009, Selex Sistemi Integrati v. Komise, C-113/07P, EU:C:2009:191, jakož i na rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. prosince 2006, Selex Sistemi Integrati v. Komise, T-155/04, EU:T:2006:387.

77

Selex

(78)  Dokument č. 1126803, s. 1 a č. 1126801, s. 4–9.

78

(79)  Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 3/17/KOL ze dne 18. ledna 2017, kterým se po sté druhé mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory zavedením nových pokynů o pojmu státní podpora uvedeném v čl. 61 odst. 1 Dohody o Evropském hospodářském prostoru [2017/2413], Úř. věst. L 342, 21.12.2017, s. 35, a dodatek EHP č. 82, 21.12.2017, s. 1.

79

(80)  Dokument č. 1126801, s. 5–6.

80

(81)  Dokument č. 1126801, s. 6.

81

(82)  Dokument č. 1126801, s. 6.

82

(83)  Dokument č. 1126801, s. 6.

83

(84)  Dokument č. 1126803, s. 2.

84

(85)  Dokument č. 1194249, s. 7.

85

(86)  Dokument č. 1126801, s. 7.

86

(87)  Dokument č. 1126801, s. 7.

87

(88)  Podle norských orgánů je výraz KOSTRA zkratkou pro KOmmune-STat-RApportering. Hlavním účelem agregace údajů v systému KOSTRA je srovnávání úrovně nákladů na různé veřejné služby. Tuto statistiku spravuje Norský statistický úřad (SSB). Viz dokument č. 1194249, s. 10.

88

(89)  Dokumenty č. 1126801, s. 7 a č. 1194249, s. 10. Tabulka je uvedena na straně 10 dokumentu č. 1194249.

89

(90)  Dokumenty č. 1126801, s. 7 a č. 1194249, s. 16.

90

(91)  Dokumenty č. 1126801, s. 7–8 a č. 1194249, s. 16.

91

(92)  
  Tamtéž.

92

Tamtéž

(93)  Dokument č. 1194249, s. 11.

93

(94)  Dokumenty č. 1126801, s. 8 a č. 1194249, s. 12.

94

(95)  Dokument č. 1126801, s. 8.

95

(96)  Dokument č. 1194249, s. 12.

96

(97)  Dokument č. 1194249, s. 11–12.

97

(98)  Dokument č. 1194249, s. 11.

98

(99)  Dokumenty č. 1126801, s. 8 a č. 1194249, s. 7.

99

(100)  Dokument č. 1194179. Jak je uvedeno v poznámce pod čarou 43, tento bod zní v původním norském znění takto: „[...] kjøperen står fritt til å avtale på markedsmessige betingelser drift av veilys som skal innebære kostnadsdekning + NVE rente for den kapital som er bundet.“

100

(101)  Dokument č. 1194249, s. 7–8.

101

(102)  Dokumenty č. 1194249, s. 8 a č. 1194229, s. 4.

102

(103)  Dokumenty č. 1194249, s. 8 a č. 1194221.

103

(104)  Dokumenty č. 1194249, s. 8–9 a 1194225.

104

(105)  Dokument č. 1194249, s. 9.

105

(106)  Dokumenty č. 1194249, s. 8 a č. 1194233.

106

(107)  Dokument č. 1194227.

107

(108)  Dokument č. 1194249, s. 9–10.

108

(109)  Dokumenty č. 1126801, s. 8 a č. 1194249, s. 10.

109

(110)  Dokument č. 1194235.

110

(111)  Dokument č. 1194249, s. 10.

111

(112)  Dokument č. 1194249, s. 10.

112

(113)  Dokument č. 1073541, s. 2.

113

(114)  Dokument č. 1073541, s. 2.

114

(115)  Dokument č. 1073541, s. 2.

115

(116)  Dokument č. 1073541, s. 1–2.

116

(117)  Dokument č. 1073541, s. 2.

117

(118)  Dokument č. 1073541, s. 1.

118

(119)  Dokument č. 1073541, s. 3.

119

(120)  Dokument č. 1073541, s. 3.

120

(121)  Dokument č. 1073541, s. 3.

121

(122)  Dokument č. 1073541, s. 3.

122

(123)  Dokument č. 1073541, s. 2–3.

123

(124)  Dokument č. 1073541, s. 3.

124

(125)  Dokument č. 1073541, s. 3.

125

(126)  Rozhodnutí č. 3/17/KOL ze dne 18. ledna 2017, uvedené v poznámce pod čarou 79.

126

(127)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. listopadu 2020 ve věci E-9/19 Abelia a WTW AS v. Kontrolní úřad ESVO, bod 87; rozsudek Soudního dvora ze dne 21. února 2008 ve věci E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v. Kontrolní úřad ESVO, Sb. rozh. ESVO 2008, s. 62, bod 78; rozsudek Soudního dvora ze dne 22. března 2002 ve věci E-8/00 Landsorganisasjonen i Norge v Kommunenes Sentralforbund a další, Sb. rozh. 2002, s. 114, bod 62.

127

a další

(128)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 10. května 2011 ve spojených věcech E-4/10, E-6/10 a E-7/10 Lichtenštejnské knížectví a další v. Kontrolní úřad ESVO, Sb. rozh. 2011, s. 16, bod 54; rozsudek Soudního dvora ze dne 16. června 1987, Komise v. Itálie, 118/85, EU:C:1987:283, bod 7; rozsudek Soudního dvora ze dne 18. června 1998, Komise v. Itálie, C-35/96, EU:C:1998:303, bod 36; rozsudek Soudního dvora ze dne 12. září 2000, Pavlov a další, spojené věci C-180/98 až C-184/98, EU:C:2000:428, bod 75.

128

(129)  Abelia a WTW AS v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, bod 88; Private Barnehagers Landsforbund v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, bod 80.

129

(130)  Abelia a WTW AS v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, bod 89; rozsudek Soudního dvora ze dne 7. listopadu 2019, Aanbestedingskalender a další v. Komise, C-687/17 P, EU:C:2019:932, body 15-16.

130

(131)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. února 1993, Poucet a Pistre v. AGF a Cancava, spojené věci C-159/91 a C-160/91, EU:C:1993:63, body 16 až 20.

131

a

(132)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 1. července 2008, Motosykletistiki Omospondia Ellados NPID (MOTOE) v. Elliniko Dimosio, C-49/07, EU:C:2008:376, bod 25.

132

(133)  Abelia a WTW AS v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, bod 90; Aanbestedingskalender a další v. Komise, citováno v poznámce pod čarou 130, body 17-19; rozsudek Soudního dvora ze dne 12. července 2012, Compass-Datenbank GmbH v. Republik Österreich, C-138/11, EU:C:2012:449, bod 38.

133

(134)  Private Barnehagers Landsforbund v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, body 80-81.

134

(135)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 10. prosince 2020 ve věci E-13/19, Hraðbraut ehf. v. mennta- og menningarmálaráðuneytið, Verzlunarskóli Íslands ses. a Tækniskólinn ehf. a Menntaskóli Borgarfjarðar ehf., bod 91; Private Barnehagers Landsforbund v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, bod 81; rozsudek Soudního dvora ze dne 27. září 1988, Belgický stát v. Humbel a Edel., 263/86, EU:C:1988:451, bod 17.

135

f

,

(136)  Belgický stát v. Humbel a Edel, citováno v poznámce pod čarou 135, bod 17.

136

(137)  Belgický stát v. Humbel a Edel, citováno v poznámce pod čarou 135, bod 16.

137

(138)  Hraðbraut ehf., citováno v poznámce pod čarou 135, bod 92.

138

(139)  Private Barnehagers Landsforbund v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, body 82–84.

139

(140)  Abelia a WTW AS v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, body 95–97.

140

(141)  Rozsudek ze dne 27. června 2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v. Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, bod 51.

141

(142)  Dokument č. 1126801, s. 7.

142

(143)  Dokumenty č. 1126801, s. 4 a č. 1194249, s. 5.

143

(144)  Rozsudky Soudního dvora a Tribunálu uvedené v poznámce pod čarou 77.

144

(145)  Pokyny k pojmu státní podpora, citované v poznámce pod čarou 79.

145

(146)  Abelia a WTW AS v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, bod 88; Private Barnehagers Landsforbund v. Kontrolní úřad ESVO, citováno v poznámce pod čarou 127, bod 80.

146

(147)  Dokument č. 1194227, s. 2.

147

(148)  Rozhodnutí ze dne 23. března 2022, Otera Traftec AS v. obec Lillehammer, věc 2021/1439; rozhodnutí ze dne 24. března 2021, Nett-Tjenester AS v. obec Fredrikstad, věc 2021/367; rozhodnutí ze dne 14. září 2015, Nettpartner AS v. obec Stavanger Municipality a další, spojené věci 2015/47, 2015/48, 2015/49 a 2015/50; rozhodnutí ze dne 2. září 2015, Traftec AS v. obec Vest-Agder County Municipality, věc 2015/71. Rozhodnutí jsou k dispozici na: https://www.klagenemndssekretariatet.no/klagenemda-for-offentlige-anskaffelser-kofa/.

148

Otera Traftec AS v. obec Lillehammer

Nett-Tjenester AS v. obec Fredrikstad

Nettpartner AS v. obec Stavanger Municipality a další

Traftec AS v.

Vest-Agder County Municipality

(149)  Viz oddíly 3.1.3 a 3.1.4.

149

(150)  Rozsudky Soudního dvora a Tribunálu uvedené v poznámce pod čarou 77.

150

(151)  Rozsudek Tribunálu uvedený v poznámce pod čarou 77, bod 1.

151

(152)  Rozsudek Soudního dvora uvedený v poznámce pod čarou 77, body 71–72.

152

(153)  Rozsudek Soudního dvora uvedený v poznámce pod čarou 77, body 116–117.

153

(154)  Pokyny k pojmu státní podpora, citované v poznámce pod čarou 79.

154

(155)  Pokyny k pojmu státní podpora, citované v poznámce pod čarou 79, bod 48 a citovaná judikatura.

155

(156)  Pokyny k pojmu státní podpora, citované v poznámce pod čarou 79, bod 66; rozsudek Soudního dvora ze dne 11. července 1996, Syndicat français de l’Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, C-39/94, EU:C:1996:285, bod 60; rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 1999, Španělsko v. Komise, C-342/96, EU:C:1999:210, bod 41.

156

(157)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 2. července 1974, Itálie v. Komise, 173/73, EU:C:1974:71, bod 13; rozsudek Soudního dvora ESVO ze dne 17. srpna 2012 ve věci E-12/11 Asker Brygge v. Kontrolní úřad ESVO, Sb. rozh. ESVO 2012, s. 536, bod 55; rozsudek Soudního dvora ze dne 20. listopadu 2003, Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie v. GEMO SA, C-126/01, EU:C:2003:622, bod 28.

157

(158)  Rozsudek Tribunálu ze dne 28. ledna 1999, BAI v. Komise, T-14/96, EU:T:1999:12, bod 71.

158

(159)  Altmark, citováno v poznámce pod čarou 26, body 87–93.

159

(160)  
  Úř. věst. L 161, 13.6.2013, s. 12 (příloha I) a dodatek EHP č. 34, 13.6.2013, s. 1 (příloha I).

160

(161)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 20. prosince 2017, Comunidad Autónoma del País Vasco a další v. Komise, C-66/16 P, EU:C:2017:654, body 72–73.

161

,

(162)  
  Tamtéž, body 74–75.

162

Tamtéž

(163)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 23. října 1997, Komise v. Francouzská republika, C-159/94, EU:C:1997:501, bod 65.

163

(164)  Rozsudek Tribunálu ze dne 7. listopadu 2012, Coordination bruxelloise d’institutions sociales et de santé (CBI) v. Komise, T-137/10, EU:T:2012:584, bod 109.

164

,

(165)  Rozsudek Tribunálu ze dne 26. listopadu 2015, Španělsko v. Komise, T-461/13, EU:T:2015:891, bod 71. Rozsudek byl potvrzen v odvolacím řízení rozsudkem Soudního dvora ze dne 20. prosince 2017, Španělsko v. Komise, C-81/16 P, EU:C:2017:1003. Viz zejména bod 49 rozsudku Soudního dvora.

165

(166)  Bod 33 odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

166

(167)  Pokyny k pojmu státní podpora, citované v poznámce pod čarou 79, bod 76; Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1991, Itálie v. Komise, C-305/89, EU:C:1991:142, bod 19; Rozsudek Tribunálu ze dne 6. března 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen v. Komise, spojené věci T-228/99 a T-233/99, EU:T:2003:57, bod 208.

167

(168)  Pokyny k pojmu státní podpora, citované v poznámce pod čarou 79, bod 77; Rozsudek Soudního dvora ze dne 5. června 2012, Komise v. Électricité de France (EDF), C-124/10 P, EU:C:2012:318, body 79, 80 až 81.

168

(169)  Westdeutsche Landesbank Girozentrale, citováno v poznámce pod čarou 167, body 245–246.

169

,

(170)  Syndicat français de l’Express international (SFEI), citováno v poznámce pod čarou 156, body 60–61.

170

(171)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 2. září 2010, Komise v. Scott SA, C-290/07 P, EU:C:2010:480, bod 68. Viz také rozsudek Tribunálu ze dne 27. dubna 2022, Petra Flašker v. Komise, T-392/20, EU:T:2022:245, bod 42.

171

(172)  Électricité de France (EDF), citováno v poznámce pod čarou 168, bod 102.

172

(173)  Westdeutsche Landesbank Girozentrale, citováno v poznámce pod čarou 167, bod 245 a 246.

173

(174)  Pokud jde o opční smlouvy, viz rozsudek ve věci Asker Brygge, citovaný v poznámce pod čarou 157, bod 57 s dalšími odkazy na judikaturu.

174

(175)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 3. července 2003, Chronopost v. Ufex a další, spojené věci C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, EU:C:2003:388, body 36–37.

175

(176)  Tamtéž, body 38–40.

176

(177)  Pokyny k pojmu státní podpora, citované v poznámce pod čarou 79, body 89–96.

177

(178)  V dopise ze dne 12. dubna 2021, založeném jako dokument č. 1194249, norské orgány na straně 11 uvedly, že „podmínky ve smlouvě o provozu a údržbě mezi městem Bergen a společností Veilys AS se (...) v důsledku instalace LED svítidel nezměnily.“

178

(179)  Viz výše uvedený odstavec(163) s odkazy na judikaturu.

179

(180)  Informační list NVE č. 3/2021, naposledy aktualizovaný 14. prosince 2021. V době přijetí tohoto rozhodnutí byl informační list k dispozici na tomto odkazu: https://webfileservice.nve.no/API/PublishedFiles/Download/968a7fea-1dde-4094-836a-6ad8ef9aef7c/202119109/3425690.

180

(181)  Informační list NVE č. 8/2021, naposledy aktualizovaný 14. prosince 2021. V době přijetí tohoto rozhodnutí byl informační list k dispozici na tomto odkazu: https://webfileservice.nve.no/API/PublishedFiles/Download/6c8f4e29-3c0e-418c-a1b4-3d366df1bd71/202119109/3425693.

181

(182)  
  Tamtéž.

182

Tamtéž

(183)  Informační list NVE č. 8/2021, citovaný v poznámce pod čarou 181 výše.

183

(184)  Informační list NVE č. 3/2021, citovaný v poznámce pod čarou 180 výše.

184

(185)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. července 2019, Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) v. Azienda Napoletana Mobilità SpA, C-659/17, EU:C:2019:633, bod 29 a citovaná judikatura.

185

(186)  Pokyny k pojmu státní podpora, citované v poznámce pod čarou 79, bod 188.

186

(187)  Sdělení Evropské komise o pojmu státní podpora podle čl. 107 odst. 1 SFEU, Úř. věst. C 262, 19.7.2016, s. 1.

187

(188)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 19. prosince 2019, Arriva Italia Srl a další v. Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti, C-385/18, EU:C:2019:1121, body 57–58.

188

(189)  INPS, citováno v poznámce pod čarou 185, body 30–31 a citovaná judikatura.

189

(190)  Věci 2021/1439, 2021/367 a 2015/71, uvedené v poznámce pod čarou 148.

190

(191)  V tomto ohledu viz rozsudek Soudního dvora ze dne 15. dubna 2008, Nuova Agricast Srl v. Ministero delle Attività Produttive, C-390/06, EU:C:2008:224, bod 68 a citovaná judikatura.

191

(192)  Na základě předložených informací má Kontrolní úřad za to, že tato pouliční svítidla v současné době vlastní společnost Veilys AS.

192

(193)  Článek 15 části II protokolu 3. Viz také rozsudek Soudního dvora ze dne 6. října 2005, Scott SA v. Komise, C-276/03, EU:C:2005:590.

193

(194)  Dokument č. 858239.

194

(195)  Lichtenštejnské knížectví a další, citováno v poznámce pod čarou 128, bod 142; Rozsudek Soudního dvora ze dne 8. října 2012 ve spojených věcech E-10/11 a E-11/11 Hurtigruten ASA v. Kontrolní úřad ESVO, Sb. rozh. Soudního dvora ESVO 2012, s. 758, bod 286.

195

O

(196)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 17. června 1999, Belgie v. Komise, C-75/97, EU:C:1999:311, body 64-65; spojené věci E-5/04, E-6/04 a E-7/04 Fesil a Finnfjord, PIL a další a Norsko v. Kontrolní úřad ESVO, Sb. rozh. ESVO 2005, s. 121, bod 178; rozsudek Soudního dvora ze dne 7. března 2002, Itálie v. Komise, C-310/99, EU:C:2002:143, bod 98.

196

Belgie v. Komise, C-75/97,

O

(197)  Viz pokyny k navrácení protiprávní a neslučitelné státní podpory, citované v poznámce pod čarou 199 níže, bod 36 s odkazy na rozsudek Soudního dvora ze dne 12. října 2000, Španělsko v. Komise, C-480/98, EU:C:2000:559, bod 25 a rozsudek Soudního dvora ze dne 2. února 1988, Kwekerij Gebroeders van der Kooy BV a další v. Komise, spojené věci C-67/85, C-68/85 a C-70/85, EU:C:1988:38. Viz také rozsudek Soudního dvora ze dne 13. února 2014, Mediaset SpA v. Ministero dello Sviluppo economico, C-69/13, EU:C:2014:71, bod 21 s odkazy na judikaturu.

197

(198)  Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II protokolu 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, Úř. věst. L 139, 25.5.2006, s. 37 a dodatek EHP č. 26/2006, 25.5.2006, s. 1 ve znění rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 789/08/KOL ze dne 17. prosince 2008, kterým se mění rozhodnutí kolegia č. 195/04/KOL o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II protokolu 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, pokud jde o standardní oznamovací formuláře pro státní podporu, Úř. věst. L 340, 22.12.2010, s. 1, a dodatek EHP č. 72/2010, 22.12.2010, s. 1.

198

(199)  Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 788/08/KOL ze dne 17. prosince 2008, kterým se po šedesáté sedmé mění procesní a hmotněprávní pravidla v oblasti státní podpory zavedením nové kapitoly o navrácení protiprávní a neslučitelné státní podpory, Úř. věst. L 105, 21.4.2011, s. 32, a dodatek EHP č. 23/2011, 21.4.2011, s. 1. Pokyny odpovídají oznámení Komise Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory, Úř. věst. C 272, 15.11.2007, s. 4.

199

---

Opravy

| 12.1.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/110 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/110

---

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1288 ze dne 6. dubna 2022, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088, pokud jde o regulační technické normy, které upřesňují podrobnosti týkající se obsahu a struktury informací ve vztahu k zásadě „významně nepoškozovat“ a které upřesňují obsah, metodologie a strukturu informací ve vztahu k ukazatelům udržitelnosti a nepříznivým dopadům na udržitelnost a obsah a strukturu informací ve vztahu k prosazování environmentálních nebo sociálních vlastností a cílů udržitelných investic v dokumentech před uzavřením smlouvy, na webových stránkách a v pravidelných zprávách

(
  Úřední věstník Evropské unie L 196 ze dne 25. července 2022
  )

Strana 1, titulek:

místo:

„Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/... ze dne 6. dubna 2022, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088, pokud jde o regulační technické normy, které upřesňují podrobnosti týkající se obsahu a struktury informací ve vztahu k zásadě „významně nepoškozovat“ a které upřesňují obsah, metodologie a strukturu informací ve vztahu k ukazatelům udržitelnosti a nepříznivým dopadům na udržitelnost a obsah a strukturu informací ve vztahu k prosazování environmentálních nebo sociálních vlastností a cílů udržitelných investic v dokumentech před uzavřením smlouvy, na webových stránkách a v pravidelných zprávách“,

má být:

„Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1288 ze dne 6. dubna 2022, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2088, pokud jde o regulační technické normy, které upřesňují podrobnosti týkající se obsahu a struktury informací ve vztahu k zásadě „významně nepoškozovat“ a které upřesňují obsah, metodologie a strukturu informací ve vztahu k ukazatelům udržitelnosti a nepříznivým dopadům na udržitelnost a obsah a strukturu informací ve vztahu k prosazování environmentálních nebo sociálních vlastností a cílů udržitelných investic v dokumentech před uzavřením smlouvy, na webových stránkách a v pravidelných zprávách“.

---

| 12.1.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/111

---

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2268 ze dne 6. září 2021, kterým se mění regulační technické normy stanovené nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/653, pokud jde o příslušnou metodiku a prezentaci scénářů výkonnosti, prezentaci nákladů a metodiku pro výpočet souhrnných ukazatelů nákladů, prezentaci a obsah informací o dosavadní výkonnosti a prezentaci nákladů ze strany strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou nabízejících řadu možností pro investice a uvedení do souladu přechodného opatření pro tvůrce produktů s investiční složkou nabízející podílové jednotky fondů uvedené v článku 32 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2014 jako možnost podkladových investic s prodlouženým přechodným opatřením stanoveným v uvedeném článku

(
  Úřední věstník Evropské unie L 455 I ze dne 20. prosince 2021
  )

Strana 1, titulek:

místo:

„
  Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/... ze dne 6. září 2021, kterým se mění regulační technické normy stanovené nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/653, pokud jde o příslušnou metodiku a prezentaci scénářů výkonnosti, prezentaci nákladů a metodiku pro výpočet souhrnných ukazatelů nákladů, prezentaci a obsah informací o dosavadní výkonnosti a prezentaci nákladů ze strany strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou nabízejících řadu možností pro investice a uvedení do souladu přechodného opatření pro tvůrce produktů s investiční složkou nabízející podílové jednotky fondů uvedené v článku 32 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2014 jako možnost podkladových investic s prodlouženým přechodným opatřením stanoveným v uvedeném článku
  “,

má být:

„
  Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2268 ze dne 6. září 2021, kterým se mění regulační technické normy stanovené nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/653, pokud jde o příslušnou metodiku a prezentaci scénářů výkonnosti, prezentaci nákladů a metodiku pro výpočet souhrnných ukazatelů nákladů, prezentaci a obsah informací o dosavadní výkonnosti a prezentaci nákladů ze strany strukturovaných retailových investičních produktů a pojistných produktů s investiční složkou nabízejících řadu možností pro investice a uvedení do souladu přechodného opatření pro tvůrce produktů s investiční složkou nabízející podílové jednotky fondů uvedené v článku 32 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1286/2014 jako možnost podkladových investic s prodlouženým přechodným opatřením stanoveným v uvedeném článku
  “.

---

| 12.1.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/112

---

Oprava nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/2580 ze dne 17. června 2022, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující informace, jež mají být poskytnuty v žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce, a upřesňující překážky, jež mohou bránit účinnému výkonu dozorčích funkcí příslušných orgánů

(
  Úřední věstník Evropské unie L 335 ze dne 29. prosince 2022
  )

Strana 66, 14. bod odůvodnění:

místo:

„Toto nařízení by se mělo použít ode dne [Úřad pro publikace vložte datum – šest měsíců po vstupu v platnost], aby příslušné orgány a žádající úvěrové instituce měly dostatek času na splnění požadavků stanovených v tomto nařízení,“,

má být:

„Toto nařízení by se mělo použít ode dne 18. července 2023, aby příslušné orgány a žádající úvěrové instituce měly dostatek času na splnění požadavků stanovených v tomto nařízení,“.

Strana 75, článek 13:

místo:

„Toto nařízení se použije ode dne XX.XX.XXXX.“,

má být:

„Toto nařízení se použije ode dne 18. července 2023.“

---

| 12.1.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 10/113 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 10/113

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/2581 ze dne 20. června 2022, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o poskytování informací v žádostech o povolení působit jako úvěrová instituce

(
  Úřední věstník Evropské unie L 335 ze dne 29. prosince 2022
  )

Strana 86, poznámka pod čarou 2:

místo:

„Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/2580 ze dne 17. června 2022, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující informace, jež mají být poskytnuty v žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce, a upřesňující překážky, jež mohou bránit účinnému výkonu dozorčích funkcí příslušných orgánů (Úř. věst. L 335, XX.XX.XXXX, s. 64).“,

má být:

„Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/2580 ze dne 17. června 2022, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy upřesňující informace, jež mají být poskytnuty v žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce, a upřesňující překážky, jež mohou bránit účinnému výkonu dozorčích funkcí příslušných orgánů (Úř. věst. L 335, 29.12.2022, s. 64).“

Strana 87, článek 3:

místo:

„Toto nařízení se použije na žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce podané dne XX.XX.XXX nebo později.“,

má být:

„Toto nařízení se použije na žádosti o povolení působit jako úvěrová instituce podané dne 18. července 2023 nebo později.“

Strana 87, článek 4:

místo:

„Toto nařízení se použije ode dne XX.XX.XXX.“,

má být:

„Toto nařízení se použije ode dne 18. července 2023.“

Strana 88, příloha, poznámka pod čarou 1:

místo:

„Úř. věst. L 335, XX.XX.XXXX, s. 64.“,

má být:

„
  Úř. věst. L 335, 29.12.2022, s. 64.“

---