# Euroopa Liidu L 101/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 101 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik14. aprill 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 101

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik14. aprill 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/806, 13. aprill 2023, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/807, 15. detsember 2022, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL kohaldamisel kasutatava elektrienergia primaarenergiateguri läbivaatamise kohta | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/808, 5. aprill 2023, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/809, 13. aprill 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 22 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/810, 13. aprill 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks | 64 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/811, 13. aprill 2023, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 67 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ELi ja Gruusia sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee otsus nr 1/2023, 6. märts 2023, millega muudetakse assotsieerimislepingu XI-B lisa [2023/812] | 84 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/806, 13. aprill 2023, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/807, 15. detsember 2022, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL kohaldamisel kasutatava elektrienergia primaarenergiateguri läbivaatamise kohta

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/808, 5. aprill 2023, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/809, 13. aprill 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

22

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/810, 13. aprill 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks

64

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/811, 13. aprill 2023, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

67

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ELi ja Gruusia sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee otsus nr 1/2023, 6. märts 2023, millega muudetakse assotsieerimislepingu XI-B lisa [2023/812]

84

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 5. aprilli 2023. aasta rakendusmääruse (EL) 2023/741 (milles käsitletakse toimeaine oksamüüli heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011) parandus ( ELT L 98, 11.4.2023 ) | 101 |

Parandused

*

Komisjoni 5. aprilli 2023. aasta rakendusmääruse (EL) 2023/741 (milles käsitletakse toimeaine oksamüüli heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011) parandus ( ELT L 98, 11.4.2023 )

( ELT L 98, 11.4.2023 )

101

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/806,

13. aprill 2023,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, (1) eriti selle artikli 14 lõikeid 1 ja 3,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014.

| (2) | Nõukogu on saanud uut teavet teatud isikute kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid ning kes on kantud määruse (EL) nr 269/2014 I lisa loetellu. Kõnealuse teabe põhjal tuleks ajakohastada kandeid 35 isiku kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on saanud uut teavet teatud isikute kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid ning kes on kantud määruse (EL) nr 269/2014 I lisa loetellu. Kõnealuse teabe põhjal tuleks ajakohastada kandeid 35 isiku kohta.

| (3) | Määrust (EL) nr 269/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EL) nr 269/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. aprill 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 269/2014 I lisas „Artiklis 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu“ asendatakse kanded 92, 720, 723, 728, 879, 1172, 1348, 1349–1359, 1361–1364 ja 1366–1378 järgmiste kannetega:

| | Isikud | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „92. | Arkady Romanovich ROTENBERG
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 15.12.1951
  Sünnikoht: Leningrad, endine NSVL (nüüdne Peterburi, Venemaa Föderatsioon) | Arkady Rotenberg on Vene suurärimees, kellel on tihedad isiklikud sidemed president Vladimir Putiniga. Alates 2014. aasta märtsist on Rotenberg või tema ettevõtted saanud riigihankelepinguid koguväärtuses üle 7 miljardi USA dollari. 2015. aastal juhtis Rotenberg iga-aastast riigihankelepingute saajate edetabelit lepingute rahalise väärtuse alusel, olles saanud Venemaa valitsuselt lepinguid 555 miljardi rubla väärtuses. Paljud kõnealused lepingud sõlmiti ametlikke konkurentsipõhiseid menetlusi järgimata. Peaminister Dmitri Medvedjev allkirjastas 30. jaanuaril 2015 määruse, millega sõlmiti Rotenbergi ettevõttega Stroygazmontazh riigihankeleping Kertši silla ehitamiseks Venemaalt ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomsesse Vabariiki“.
  Nimetatud lepingute kaudu on Rotenberg saanud rahalist kasu Venemaa otsusetegijatelt, kes on vastutavad Krimmi annekteerimise või Ukraina idaosa destabiliseerimise eest.
  Ettevõtte Stroygazmontazh endine omanik; selle ettevõttega sõlmiti riigihankeleping Kertši silla ehitamiseks Venemaalt ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomsesse Vabariiki“, mis tugevdas Krimmi integreerimist Venemaa Föderatsiooni ja kahjustab omakorda veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust. Lisaks sõlmiti 2017. aasta jaanuaris Stroygazmontazhiga riigihankeleping väärtusega 17 miljardit rubla, et ehitada Kertši sillale raudteeliin; see omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust.
  Talle kuuluvad kaks ettevõtet, Mostotrest ja Stroygazmontazh-Most, mis on Ukraina suveräänsust kahjustava tegevuse eest loetellu kantud (käesoleva lisa kanded 43 ja 46). Rotenberg müüs torujuhtmete ehitamise ettevõtte Stroygazmontazh 2019. aastal.
  Kertši silla ehitamisel osalemise eest anti talle 2020. aasta märtsis riiklik orden „Venemaa Föderatsiooni töökangelane“.
  Ta on kirjastuse Prosvescheniye juhatuse esimees; kõnealune kirjastus viis ellu eelkõige projekti „Venemaa lastele: aadress – Krimm“, mis kujutas endast suhtekorralduskampaaniat eesmärgiga veenda Krimmi lapsi selles, et nad on nüüd Venemaa kodanikud, kes elavad Venemaal, toetades seega Venemaa valitsuse poliitikat integreerida Krimm Venemaaga.
  30. jaanuaril 2021 teatas Arkady Rotenberg, et tema on Gelendžikis asuva nn Putini palee (mida käsitles Aleksei Navalnõi korruptsioonivastase võitluse sihtasutus oma uurimistöös) kasusaaja. | 15.3.2015 |
| 720. | Alexander Semenovich VINOKUROV
  (Александр Семёнович ВИНОКУРОВ) | Sünniaeg: 12.10.1982
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon
  Amet: ettevõtja, ettevõtte Maraton Group juhtpartner ja juht; ettevõtte Magnit direktorite nõukogu liige
  Kodakondsus: Venemaa
  Sugu: mees | Alexander Semenovich Vinokurov on Venemaa ettevõtja, kellel on ärihuvid toiduainete jaemüügi, ravimi-, põllumajandus- ja taristusektorites. Ta on juhtival kohal nii investeerimisettevõttes Maraton Group kui ka Venemaa suurimas toiduainete jaemüügiettevõttes Magnit. Ta omab osalust ka ettevõttes Demetra Holding, mis on Venemaa (kes on maailma suurim nisueksportija) üks suurimaid teraviljakauplejaid, mis ekspordib teravilja. Ta on abielus Venemaa Föderatsiooni välisministri Sergei Lavrovi tütre Ekaterina Sergeevna Vinokurovaga. Alexander Vinokurovi isa on Semen Vinokurov, kes oli ettevõtte State Unitary Enterprise „Capital Pharmacies“ juht ja keda peetakse Venemaa ravimitööstuse üheks peamiseks ettevõtjaks. Seetõttu on Alexander Vinokurovil tihedad sidemed Venemaa Föderatsiooni valitsusega ning ta on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.
  Pärast Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja esimesi etappe kohtus Alexander Semenovich Vinokurov koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa Föderatsiooni valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. Seda kinnitavad veelgi Alexander Vinokurovi tihedad isiklikud sidemed välisminister Sergei Lavroviga, kes vastutab Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja ja poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 9.3.2022 |
| 723. | Dmitry Arkadievich MAZEPIN
  (Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН) | Sünniaeg: 18.4.1968
  Sünnikoht: Minsk, endine Valgevene NSV (nüüdne Valgevene)
  Amet: JSC UCC Uralchem endine tegevjuht
  Kodakondsus: Venemaa
  Sugu: mees | Dmitry Arkadievich Mazepin on mineraalväetiste ettevõtte Uralchem peamine omanik ja endine tegevjuht ning Uralkali suurim aktsionär. Uralchem Group on Venemaa tööstusettevõte, mis toodab paljusid erinevaid keemiatooteid, sealhulgas mineraalväetisi ja ammoonium salpeetrit. Ettevõtte väitel on ta Venemaa suurim ammooniumnitraadi tootja ning Venemaa suuruselt teine ammoonium-ja lämmastikväetiste tootja. Nii ettevõtet Uralchem kui ka ettevõtet Uralkali loetakse Venemaa riigi „strateegiliseks varaks“. Seetõttu on Dmitry Arkadievich Mazepin seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.
  Pärast Venemaa Ukraina vastu suunatud agressiooni esimesi etappe kohtus Dmitry Arkadievich Mazepin koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.
  2021. aasta detsembris registreeris Dmitry Mazepin oma Küprosel registreeritud ettevõtted Uralchem Holding ja CI-Chemical Invest, mille kontrolli all on ettevõte Uralchem, ümber Venemaa jurisdiktsiooni alla Kaliningradi oblastis asuvasse erihaldusüksusesse Oktjabrski saarele. | 9.3.2022 |
| 728. | Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH
  (Вадим Николаевич МОШКОВИЧ) | Sünniaeg: 6.4.1967
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon
  Ametikoht: Rusagro Groupi direktorite nõukogu endine esimees
  Kodakondsus: Venemaa, Küprose
  Sugu: mees | Vadim Nikolaevich Moshkovich on Venemaa ettevõtja, kellel on ärihuvid põllumajanduse ja kinnisvara arendamise valdkonnas. 2004. aastal asutas Vadim Moshkovich Rusagro Groupi, mis on suur sealiha, rasvade ja suhkru tootja ning mida hinnati 2021. aastal Venemaa esimeseks põllumajanduslikuks ettevõtteks. Vadim Nikolaevich Moshkovich on seega seotud majandussektoritega, mis on Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.
  Pärast Venemaa Ukraina vastu suunatud agressiooni esimesi etappe kohtus Vadim Nikolaevich Moshkovich koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. | 9.3.2022 |
| 879. | Roman Arkadyevich ABRAMOVICH
  (Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ) | Amet: Vladimir Putinile lähedane oligarh; Evrazi suuraktsionär. Tšukotka endine kuberner.
  Sünniaeg: 24.10.1966
  Sünnikoht: Saratov, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Sugu: mees
  Aadress: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo rajoon, Moskva, Venemaa
  Seotud isikud: Vladimir Putin | Roman Abramovich on Venemaa oligarh, kellel on pikaajalised lähedased sidemed Vladimir Putiniga. Tal on olnud privilegeeritud ligipääs presidendile ja nendevahelised suhted on endiselt väga head. Need sidemed Venemaa juhiga on aidanud tal säilitada oma märkimisväärset jõukust. Ta on suuraktsionär terasekontsernis Evraz, mis on üks suuremaid Venemaa maksumaksjaid.
  Seetõttu on ta saanud kasu Venemaa otsustusõiguslikelt isikutelt, kes vastutavad Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest. Samuti on ta üks juhtivaid Venemaa ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. | 15.3.2022 |
| 1172. | Aleksandra MELNICHENKO
  teise nimega Sandra NIKOLIĆ
  (serbia keeles: Александра МЕЉНИЧЕНКО) | Sünniaeg: 21.4.1977
  Sünnikoht: Belgrad, Serbia
  Seotud isik: Andrey Igorevich Melnichenko (abikaasa)
  Kodakondsus: Serbia, Horvaatia
  Sugu: naine
  Passi nr: Horvaatia pass nr 094949450 (aegub: 23.12.2023) | Aleksandra Melnichenko abikaasa on Venemaa tööstur Andrey Igorevich Melnichenko, kes andis 9. märtsil 2022 oma naisele üle peamise väetiste tootmise ettevõte EuroChem Group ja söekaevanduse SUEK omandiõiguse ja kasusaamise õiguse.
  Aleksandra Melnichenko saab kasu oma abikaasa varast ja tema jõukusest tulenevatest hüvedest. 2022. aasta märtsis vahetas Aleksandra Melnichenko oma abikaasa välja tegeliku tulusaajana Firstline Trustis, mida haldab Linetrust PTC Ltd, mis on EuroChem Groupi tegelikku omanikku esindav ettevõte.
  Seega on ta seotud juhtiva ettevõtjaga, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. | 3.6.2022 |
| 1348. | Georgiy Sergeevich STAROSTIN
  (Георгий Сергеевич СТАРОСТИН) | Sünniaeg: 1.12.1986
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 771380617804 (Venemaa) | Kapten Georgiy Starostin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse (Main Computing Centre of the General Staff (GVC)) raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Starostin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1349. | Sergey Vladimirovich ILIN
  (Сергей Владимирович ИЛЬИН) | Sünniaeg: 14.11.1987
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees | Kapten Sergey Ilin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Sergey Ilin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1350. | Yuriy Aleksandrovich NIKONOV
  (Юрий Александрович НИКОНОВ) | Sünniaeg: 9.5.1984
  Sünnikoht: Bakuu, endine NSVL (nüüdne Aserbaidžaan)
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 271201003620, 016154160136 (Venemaa) | Kapten Yuriy Nikonov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Yuriy Nikonov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1351. | Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA
  (Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА) | Sünniaeg: 10.3.1991
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: naine
  Maksukohustuslase number: 312609219100 (Venemaa) | Leitnant Ekaterina Chugunova on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukrainas toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Ekaterina Chugunova füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1352. | Igor Alekseevich GROZA
  (Игорь Алексеевич ГРОЗА) | Sünniaeg: 2.6.1996
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 261205020910 (Venemaa) | Leitnant Igor Groza on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Igor Groza füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1353. | Ivan Dmitrievich POPOV
  (Иван Дмитриевич ПОПОВ) | Sünniaeg: 17.8.1998
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: major
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 280403816493 (Venemaa) | Major Ivan Popov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Ivan Popov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1354. | Matvey Andreevich LIYBAVIN
  (Матвей Андреевич ЛЫБАВИН) | Sünniaeg: 2.9.1992
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: major
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 732610491457 (Venemaa) | Major Matvey Liybavin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Matvey Liybavin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1355. | Roman Aleksandrovich KUROCHKIN
  (Роман Александрович КУРОЧКИН) | Sünniaeg: 25.2.1985
  Sünnikoht: Tšernjahhovsk, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: major
  Sugu: mees | Major Roman Kurochkin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Roman Kurochkin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1356. | Dmitri Yuryevich TIKHONOV
  (Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ) | Sünniaeg: 26.1.1993
  Sünnikoht: Lipetsk, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: vanemleitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 482305758073 (Venemaa) | Vanemleitnant Dmitri Tikhonov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Dmitri Tikhonov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1357. | Nikolay Vladimirovich TARASOV
  (Николай Владимирович ТАРАСОВ) | Sünniaeg: 29.8.1985
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: vanemleitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 503811568315 (Venemaa) | Vanemleitnant Nikolay Tarasov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Nikolay Tarasov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1358. | Anton Olegovich SHATUN
  (Антон Олегович ШАТУН) | Sünniaeg: 12.2.1990
  Sünnikoht: Gudauta, Gruusia
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 610209429700 (Venemaa) | Kapten Anton Shatun on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Anton Shatun füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1359. | Alexey Petrovich BETEKHTIN
  (Алексей Петрович БЕТЕХТИН) | Sünniaeg: 7.12.1987
  Sünnikoht: Vladivostok, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees | Kapten Alexey Betekhtin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Alexey Betekhtin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1361. | Artyom Aleksandrovich CHERNOV
  (Артём Александрович ЧЕРНОВ) | Sünniaeg: 13.10.1988
  Sünnikoht: Kovrov, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 770482092946 (Venemaa) | Kapten Artyom Chernov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Artyom Chernov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1362. | Stanislav Aleksandrovich MINKOV
  (Станислав Александрович МИНКОВ) | Sünniaeg: 16.6.1984
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees | Kapten Stanislav Minkov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Stanislav Minkov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1363. | Alexey Sergeevich VOLKOV
  (Алексей Сергеевич ВОЛКОВ) | Sünniaeg: 27.6.1997
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 784202352764 (Venemaa) | Leitnant Alexey Volkov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Alexey Volkov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1364. | Andrey Anatolievitch IVANYUTIN
  (Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН) | Sünniaeg: 3.9.1980
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: major
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 503114955109 (Venemaa) | Major Andrey Ivanyutin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Andrey Ivanyutin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1366. | Pavel Aleksandrovich VASILYEV
  (Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ) | Sünniaeg: 19.3.1990
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: vanemleitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 532007713046 (Venemaa) | Vanemleitnant Pavel Vasilyev on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Pavel Vasilyev füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1367. | Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV
  (Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ) | Sünniaeg: 29.1.1985
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 770474370653 (Venemaa) | Kapten Alexey Mikhaylov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Alexey Mikhaylov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1368. | Elvira Yunusovna OBUKHOVA
  (Эльвира Юнусовна ОБУХОВА) | Sünniaeg: 14.6.1988
  Sünnikoht: Perm, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: naine
  Maksukohustuslase number: 590613130708 (Venemaa) | Kapten Elvira Obukhova on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Elvira Obukhova füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1369. | Pavel Borisovich OBUKHOV
  (Павел Борисович ОБУХОВ) | Sünniaeg: 7.2.1983
  Sünnikoht: Podolsk, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 503614915506 (Venemaa) | Kapten Pavel Obukhov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Pavel Obukhov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1370. | Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN
  (Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН) | Sünniaeg: 1.10.1986
  Sünnikoht: Peterburi, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 780625739170 (Venemaa) | Kapten Vitaly Yaskelaynen on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Vitaly Yaskelaynen füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1371. | Alexandr Arsenovich GREGORYAN
  (Александр Арсенович ГРЕГОРЯН) | Sünniaeg: 22.5.1998
  Sünnikoht: Tver, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 695010890820 (Venemaa) | Leitnant Alexandr Gregoryan on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Alexandr Gregoryan füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1372. | Artyom Andreevich VEDENOV
  (Артём Андреевич ВЕДЕНОВ) | Sünniaeg: 10.2.1989
  Sünnikoht: Kostroma, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees | Leitnant Artyom Vedenov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Artyom Vedenov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1373. | Nikita Evgenievich POPLAVSKIY
  (Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ) | Sünniaeg: 15.3.1998
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 504602606022 (Venemaa) | Leitnant Nikita Poplavskiy on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Nikita Poplavskiy füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1374. | Vladimir Sergeevich PETROV
  (Владимир Сергеевич ПЕТРОВ) | Sünniaeg: 23.2.1998
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 521406165185 (Venemaa) | Leitnant Vladimir Petrov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Vladimir Petrov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1375. | Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK
  (Евгений Григорьевич КАПШУК) | Sünniaeg: 15.7.1974
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kolonel
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 773128151404 (Venemaa) | Kolonel Evgeniy Kapshuk on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonel Evgeniy Kapshuk füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1376. | Anton Yurievich TIMOSHINOV
  (Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ) | Sünniaeg: 29.1.1986
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kolonelleitnant
  Sugu: mees | Kolonelleitnant Anton Timoshinov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonelleitnant Anton Timoshinov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1377. | Igor Borisovich BAGNYUK
  (Игорь Борисович БАГНЮК) | Sünniaeg: 30.4.1982
  Sünnikoht: Riia, Läti
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kolonelleitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 770470599386 (Venemaa) | Kolonelleitnant Igor Bagnyuk on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonelleitnant Igor Bagnyuk füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1378. | Robert Petrovich BARANOV
  (Роберт Петрович БАРАНОВ) | Sünniaeg: 20.3.1975
  Sünnikoht: Jaltšiki või Nižni Tagil, endine NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kindralmajor
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 012190931739, 502239120417 (Venemaa) | Kindralmajor Robert Baranov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse direktor. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kindralmajor Robert Baranov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022“ |

Isikud

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendused

Loetellu kandmise kuupäev

„92.

Arkady Romanovich ROTENBERG

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 15.12.1951

Sünnikoht: Leningrad, endine NSVL (nüüdne Peterburi, Venemaa Föderatsioon)

Arkady Rotenberg on Vene suurärimees, kellel on tihedad isiklikud sidemed president Vladimir Putiniga. Alates 2014. aasta märtsist on Rotenberg või tema ettevõtted saanud riigihankelepinguid koguväärtuses üle 7 miljardi USA dollari. 2015. aastal juhtis Rotenberg iga-aastast riigihankelepingute saajate edetabelit lepingute rahalise väärtuse alusel, olles saanud Venemaa valitsuselt lepinguid 555 miljardi rubla väärtuses. Paljud kõnealused lepingud sõlmiti ametlikke konkurentsipõhiseid menetlusi järgimata. Peaminister Dmitri Medvedjev allkirjastas 30. jaanuaril 2015 määruse, millega sõlmiti Rotenbergi ettevõttega Stroygazmontazh riigihankeleping Kertši silla ehitamiseks Venemaalt ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomsesse Vabariiki“.

Nimetatud lepingute kaudu on Rotenberg saanud rahalist kasu Venemaa otsusetegijatelt, kes on vastutavad Krimmi annekteerimise või Ukraina idaosa destabiliseerimise eest.

Ettevõtte Stroygazmontazh endine omanik; selle ettevõttega sõlmiti riigihankeleping Kertši silla ehitamiseks Venemaalt ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomsesse Vabariiki“, mis tugevdas Krimmi integreerimist Venemaa Föderatsiooni ja kahjustab omakorda veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust. Lisaks sõlmiti 2017. aasta jaanuaris Stroygazmontazhiga riigihankeleping väärtusega 17 miljardit rubla, et ehitada Kertši sillale raudteeliin; see omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust.

Talle kuuluvad kaks ettevõtet, Mostotrest ja Stroygazmontazh-Most, mis on Ukraina suveräänsust kahjustava tegevuse eest loetellu kantud (käesoleva lisa kanded 43 ja 46). Rotenberg müüs torujuhtmete ehitamise ettevõtte Stroygazmontazh 2019. aastal.

Kertši silla ehitamisel osalemise eest anti talle 2020. aasta märtsis riiklik orden „Venemaa Föderatsiooni töökangelane“.

Ta on kirjastuse Prosvescheniye juhatuse esimees; kõnealune kirjastus viis ellu eelkõige projekti „Venemaa lastele: aadress – Krimm“, mis kujutas endast suhtekorralduskampaaniat eesmärgiga veenda Krimmi lapsi selles, et nad on nüüd Venemaa kodanikud, kes elavad Venemaal, toetades seega Venemaa valitsuse poliitikat integreerida Krimm Venemaaga.

30. jaanuaril 2021 teatas Arkady Rotenberg, et tema on Gelendžikis asuva nn Putini palee (mida käsitles Aleksei Navalnõi korruptsioonivastase võitluse sihtasutus oma uurimistöös) kasusaaja.

15.3.2015

720.

Alexander Semenovich VINOKUROV

(Александр Семёнович ВИНОКУРОВ)

Sünniaeg: 12.10.1982

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon

Amet: ettevõtja, ettevõtte Maraton Group juhtpartner ja juht; ettevõtte Magnit direktorite nõukogu liige

Kodakondsus: Venemaa

Sugu: mees

Alexander Semenovich Vinokurov on Venemaa ettevõtja, kellel on ärihuvid toiduainete jaemüügi, ravimi-, põllumajandus- ja taristusektorites. Ta on juhtival kohal nii investeerimisettevõttes Maraton Group kui ka Venemaa suurimas toiduainete jaemüügiettevõttes Magnit. Ta omab osalust ka ettevõttes Demetra Holding, mis on Venemaa (kes on maailma suurim nisueksportija) üks suurimaid teraviljakauplejaid, mis ekspordib teravilja. Ta on abielus Venemaa Föderatsiooni välisministri Sergei Lavrovi tütre Ekaterina Sergeevna Vinokurovaga. Alexander Vinokurovi isa on Semen Vinokurov, kes oli ettevõtte State Unitary Enterprise „Capital Pharmacies“ juht ja keda peetakse Venemaa ravimitööstuse üheks peamiseks ettevõtjaks. Seetõttu on Alexander Vinokurovil tihedad sidemed Venemaa Föderatsiooni valitsusega ning ta on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

Pärast Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja esimesi etappe kohtus Alexander Semenovich Vinokurov koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa Föderatsiooni valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. Seda kinnitavad veelgi Alexander Vinokurovi tihedad isiklikud sidemed välisminister Sergei Lavroviga, kes vastutab Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja ja poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

9.3.2022

723.

Dmitry Arkadievich MAZEPIN

(Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН)

Sünniaeg: 18.4.1968

Sünnikoht: Minsk, endine Valgevene NSV (nüüdne Valgevene)

Amet: JSC UCC Uralchem endine tegevjuht

Kodakondsus: Venemaa

Sugu: mees

Dmitry Arkadievich Mazepin on mineraalväetiste ettevõtte Uralchem peamine omanik ja endine tegevjuht ning Uralkali suurim aktsionär. Uralchem Group on Venemaa tööstusettevõte, mis toodab paljusid erinevaid keemiatooteid, sealhulgas mineraalväetisi ja ammoonium salpeetrit. Ettevõtte väitel on ta Venemaa suurim ammooniumnitraadi tootja ning Venemaa suuruselt teine ammoonium-ja lämmastikväetiste tootja. Nii ettevõtet Uralchem kui ka ettevõtet Uralkali loetakse Venemaa riigi „strateegiliseks varaks“. Seetõttu on Dmitry Arkadievich Mazepin seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

Pärast Venemaa Ukraina vastu suunatud agressiooni esimesi etappe kohtus Dmitry Arkadievich Mazepin koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

2021. aasta detsembris registreeris Dmitry Mazepin oma Küprosel registreeritud ettevõtted Uralchem Holding ja CI-Chemical Invest, mille kontrolli all on ettevõte Uralchem, ümber Venemaa jurisdiktsiooni alla Kaliningradi oblastis asuvasse erihaldusüksusesse Oktjabrski saarele.

9.3.2022

728.

Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH

(Вадим Николаевич МОШКОВИЧ)

Sünniaeg: 6.4.1967

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon

Ametikoht: Rusagro Groupi direktorite nõukogu endine esimees

Kodakondsus: Venemaa, Küprose

Sugu: mees

Vadim Nikolaevich Moshkovich on Venemaa ettevõtja, kellel on ärihuvid põllumajanduse ja kinnisvara arendamise valdkonnas. 2004. aastal asutas Vadim Moshkovich Rusagro Groupi, mis on suur sealiha, rasvade ja suhkru tootja ning mida hinnati 2021. aastal Venemaa esimeseks põllumajanduslikuks ettevõtteks. Vadim Nikolaevich Moshkovich on seega seotud majandussektoritega, mis on Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

Pärast Venemaa Ukraina vastu suunatud agressiooni esimesi etappe kohtus Vadim Nikolaevich Moshkovich koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

9.3.2022

879.

Roman Arkadyevich ABRAMOVICH

(Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ)

Amet: Vladimir Putinile lähedane oligarh; Evrazi suuraktsionär. Tšukotka endine kuberner.

Sünniaeg: 24.10.1966

Sünnikoht: Saratov, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Sugu: mees

Aadress: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo rajoon, Moskva, Venemaa

Seotud isikud: Vladimir Putin

Roman Abramovich on Venemaa oligarh, kellel on pikaajalised lähedased sidemed Vladimir Putiniga. Tal on olnud privilegeeritud ligipääs presidendile ja nendevahelised suhted on endiselt väga head. Need sidemed Venemaa juhiga on aidanud tal säilitada oma märkimisväärset jõukust. Ta on suuraktsionär terasekontsernis Evraz, mis on üks suuremaid Venemaa maksumaksjaid.

Seetõttu on ta saanud kasu Venemaa otsustusõiguslikelt isikutelt, kes vastutavad Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest. Samuti on ta üks juhtivaid Venemaa ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

15.3.2022

1172.

Aleksandra MELNICHENKO

teise nimega Sandra NIKOLIĆ

(serbia keeles: Александра МЕЉНИЧЕНКО)

Sünniaeg: 21.4.1977

Sünnikoht: Belgrad, Serbia

Seotud isik: Andrey Igorevich Melnichenko (abikaasa)

Kodakondsus: Serbia, Horvaatia

Sugu: naine

Passi nr: Horvaatia pass nr 094949450 (aegub: 23.12.2023)

Aleksandra Melnichenko abikaasa on Venemaa tööstur Andrey Igorevich Melnichenko, kes andis 9. märtsil 2022 oma naisele üle peamise väetiste tootmise ettevõte EuroChem Group ja söekaevanduse SUEK omandiõiguse ja kasusaamise õiguse.

Aleksandra Melnichenko saab kasu oma abikaasa varast ja tema jõukusest tulenevatest hüvedest. 2022. aasta märtsis vahetas Aleksandra Melnichenko oma abikaasa välja tegeliku tulusaajana Firstline Trustis, mida haldab Linetrust PTC Ltd, mis on EuroChem Groupi tegelikku omanikku esindav ettevõte.

Seega on ta seotud juhtiva ettevõtjaga, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

3.6.2022

1348.

Georgiy Sergeevich STAROSTIN

(Георгий Сергеевич СТАРОСТИН)

Sünniaeg: 1.12.1986

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 771380617804 (Venemaa)

Kapten Georgiy Starostin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse (Main Computing Centre of the General Staff (GVC)) raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Starostin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1349.

Sergey Vladimirovich ILIN

(Сергей Владимирович ИЛЬИН)

Sünniaeg: 14.11.1987

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Kapten Sergey Ilin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Sergey Ilin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1350.

Yuriy Aleksandrovich NIKONOV

(Юрий Александрович НИКОНОВ)

Sünniaeg: 9.5.1984

Sünnikoht: Bakuu, endine NSVL (nüüdne Aserbaidžaan)

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 271201003620, 016154160136 (Venemaa)

Kapten Yuriy Nikonov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Yuriy Nikonov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1351.

Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA

(Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА)

Sünniaeg: 10.3.1991

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: naine

Maksukohustuslase number: 312609219100 (Venemaa)

Leitnant Ekaterina Chugunova on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukrainas toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Ekaterina Chugunova füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1352.

Igor Alekseevich GROZA

(Игорь Алексеевич ГРОЗА)

Sünniaeg: 2.6.1996

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 261205020910 (Venemaa)

Leitnant Igor Groza on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Igor Groza füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1353.

Ivan Dmitrievich POPOV

(Иван Дмитриевич ПОПОВ)

Sünniaeg: 17.8.1998

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: major

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 280403816493 (Venemaa)

Major Ivan Popov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Ivan Popov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1354.

Matvey Andreevich LIYBAVIN

(Матвей Андреевич ЛЫБАВИН)

Sünniaeg: 2.9.1992

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: major

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 732610491457 (Venemaa)

Major Matvey Liybavin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Matvey Liybavin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1355.

Roman Aleksandrovich KUROCHKIN

(Роман Александрович КУРОЧКИН)

Sünniaeg: 25.2.1985

Sünnikoht: Tšernjahhovsk, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: major

Sugu: mees

Major Roman Kurochkin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Roman Kurochkin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1356.

Dmitri Yuryevich TIKHONOV

(Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ)

Sünniaeg: 26.1.1993

Sünnikoht: Lipetsk, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: vanemleitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 482305758073 (Venemaa)

Vanemleitnant Dmitri Tikhonov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Dmitri Tikhonov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1357.

Nikolay Vladimirovich TARASOV

(Николай Владимирович ТАРАСОВ)

Sünniaeg: 29.8.1985

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: vanemleitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 503811568315 (Venemaa)

Vanemleitnant Nikolay Tarasov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Nikolay Tarasov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1358.

Anton Olegovich SHATUN

(Антон Олегович ШАТУН)

Sünniaeg: 12.2.1990

Sünnikoht: Gudauta, Gruusia

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 610209429700 (Venemaa)

Kapten Anton Shatun on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Anton Shatun füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1359.

Alexey Petrovich BETEKHTIN

(Алексей Петрович БЕТЕХТИН)

Sünniaeg: 7.12.1987

Sünnikoht: Vladivostok, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Kapten Alexey Betekhtin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Alexey Betekhtin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1361.

Artyom Aleksandrovich CHERNOV

(Артём Александрович ЧЕРНОВ)

Sünniaeg: 13.10.1988

Sünnikoht: Kovrov, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 770482092946 (Venemaa)

Kapten Artyom Chernov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Artyom Chernov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1362.

Stanislav Aleksandrovich MINKOV

(Станислав Александрович МИНКОВ)

Sünniaeg: 16.6.1984

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Kapten Stanislav Minkov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Stanislav Minkov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1363.

Alexey Sergeevich VOLKOV

(Алексей Сергеевич ВОЛКОВ)

Sünniaeg: 27.6.1997

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 784202352764 (Venemaa)

Leitnant Alexey Volkov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Alexey Volkov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1364.

Andrey Anatolievitch IVANYUTIN

(Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН)

Sünniaeg: 3.9.1980

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: major

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 503114955109 (Venemaa)

Major Andrey Ivanyutin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Andrey Ivanyutin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1366.

Pavel Aleksandrovich VASILYEV

(Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ)

Sünniaeg: 19.3.1990

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: vanemleitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 532007713046 (Venemaa)

Vanemleitnant Pavel Vasilyev on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Pavel Vasilyev füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1367.

Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV

(Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ)

Sünniaeg: 29.1.1985

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 770474370653 (Venemaa)

Kapten Alexey Mikhaylov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Alexey Mikhaylov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1368.

Elvira Yunusovna OBUKHOVA

(Эльвира Юнусовна ОБУХОВА)

Sünniaeg: 14.6.1988

Sünnikoht: Perm, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: naine

Maksukohustuslase number: 590613130708 (Venemaa)

Kapten Elvira Obukhova on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Elvira Obukhova füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1369.

Pavel Borisovich OBUKHOV

(Павел Борисович ОБУХОВ)

Sünniaeg: 7.2.1983

Sünnikoht: Podolsk, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 503614915506 (Venemaa)

Kapten Pavel Obukhov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Pavel Obukhov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1370.

Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN

(Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН)

Sünniaeg: 1.10.1986

Sünnikoht: Peterburi, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 780625739170 (Venemaa)

Kapten Vitaly Yaskelaynen on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Vitaly Yaskelaynen füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1371.

Alexandr Arsenovich GREGORYAN

(Александр Арсенович ГРЕГОРЯН)

Sünniaeg: 22.5.1998

Sünnikoht: Tver, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 695010890820 (Venemaa)

Leitnant Alexandr Gregoryan on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Alexandr Gregoryan füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1372.

Artyom Andreevich VEDENOV

(Артём Андреевич ВЕДЕНОВ)

Sünniaeg: 10.2.1989

Sünnikoht: Kostroma, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Leitnant Artyom Vedenov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Artyom Vedenov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1373.

Nikita Evgenievich POPLAVSKIY

(Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ)

Sünniaeg: 15.3.1998

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 504602606022 (Venemaa)

Leitnant Nikita Poplavskiy on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Nikita Poplavskiy füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1374.

Vladimir Sergeevich PETROV

(Владимир Сергеевич ПЕТРОВ)

Sünniaeg: 23.2.1998

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 521406165185 (Venemaa)

Leitnant Vladimir Petrov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Vladimir Petrov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1375.

Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK

(Евгений Григорьевич КАПШУК)

Sünniaeg: 15.7.1974

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kolonel

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 773128151404 (Venemaa)

Kolonel Evgeniy Kapshuk on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonel Evgeniy Kapshuk füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1376.

Anton Yurievich TIMOSHINOV

(Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ)

Sünniaeg: 29.1.1986

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kolonelleitnant

Sugu: mees

Kolonelleitnant Anton Timoshinov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonelleitnant Anton Timoshinov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1377.

Igor Borisovich BAGNYUK

(Игорь Борисович БАГНЮК)

Sünniaeg: 30.4.1982

Sünnikoht: Riia, Läti

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kolonelleitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 770470599386 (Venemaa)

Kolonelleitnant Igor Bagnyuk on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonelleitnant Igor Bagnyuk füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1378.

Robert Petrovich BARANOV

(Роберт Петрович БАРАНОВ)

Sünniaeg: 20.3.1975

Sünnikoht: Jaltšiki või Nižni Tagil, endine NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kindralmajor

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 012190931739, 502239120417 (Venemaa)

Kindralmajor Robert Baranov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse direktor. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kindralmajor Robert Baranov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022“

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/16

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/807,

15. detsember 2022,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL kohaldamisel kasutatava elektrienergia primaarenergiateguri läbivaatamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2012/27/EL IV lisa joonealusele märkusele 3 peab komisjon koefitsiendi vaikeväärtuse vaatlusandmete põhjal läbi vaatama 25. detsembriks 2022 ja seejärel iga nelja aasta tagant. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2012/27/EL IV lisa joonealusele märkusele 3 peab komisjon koefitsiendi vaikeväärtuse vaatlusandmete põhjal läbi vaatama 25. detsembriks 2022 ja seejärel iga nelja aasta tagant.

| (2) | Komisjon on teinud uuringu primaarenergiateguri läbivaatamise kohta, et kajastada tehnika arengut ja taastuvate energiaallikate suurenevat osakaalu elektritootmissektoris alates 2018. aastast. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on teinud uuringu primaarenergiateguri läbivaatamise kohta, et kajastada tehnika arengut ja taastuvate energiaallikate suurenevat osakaalu elektritootmissektoris alates 2018. aastast.

| (3) | Uuring toetab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2002 (2) põhjenduses 40 sätestatud metoodikat, milles kasutatakse tuumaelektrienergia ja -soojusenergia tootmise puhul „füüsilise energiasisalduse“ arvutamise meetodit, fossiilkütustest ja biomassist toodetud elektri- ja soojusenergia puhul „tehnilise muundamise“ meetodit ning sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, „koguprimaarenergia“ meetodile vastavat samaväärset meetodit. |
| --- | --- |

(3)

Uuring toetab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2002 (2) põhjenduses 40 sätestatud metoodikat, milles kasutatakse tuumaelektrienergia ja -soojusenergia tootmise puhul „füüsilise energiasisalduse“ arvutamise meetodit, fossiilkütustest ja biomassist toodetud elektri- ja soojusenergia puhul „tehnilise muundamise“ meetodit ning sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, „koguprimaarenergia“ meetodile vastavat samaväärset meetodit.

| (4) | Uuringus tunnistatakse vajadust kasutada tulevikule suunatud primaarenergiategurit, et kajastada energiatõhususe mõju tulevikus. Seepärast kasutatakse koefitsiendi vaikeväärtuse läbivaatamisel direktiivi (EL) 2018/2002 põhjenduses 40 sätestatud metoodikat ning vaatlusandmete põhjal valitakse vaikekoefitsiendiks aastate 2024 ja 2025 keskmine primaarenergiateguri väärtus. |
| --- | --- |

(4)

Uuringus tunnistatakse vajadust kasutada tulevikule suunatud primaarenergiategurit, et kajastada energiatõhususe mõju tulevikus. Seepärast kasutatakse koefitsiendi vaikeväärtuse läbivaatamisel direktiivi (EL) 2018/2002 põhjenduses 40 sätestatud metoodikat ning vaatlusandmete põhjal valitakse vaikekoefitsiendiks aastate 2024 ja 2025 keskmine primaarenergiateguri väärtus.

| (5) | Seepärast tuleks direktiivi 2012/27/EL IV lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks direktiivi 2012/27/EL IV lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2012/27/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 315, 14.11.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2002, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (ELT L 328, 21.12.2018, lk 210).

2

---

LISA

Direktiivi 2012/27/EL IV lisa joonealune märkus 3 asendatakse järgmisega:

| „(3) | Kohaldatakse juhul, kui energiasääst arvutatakse primaarenergia põhjal, kasutades energia lõpptarbimisel põhinevat alt-üles-lähenemisviisi. Elektrienergia kWh-des väljendatud säästu arvutamisel kasutab liikmesriik väärtust, mis on kehtestatud läbipaistva meetodiga primaarenergia tarbimist mõjutavate riigi olude alusel, et tagada tegeliku energiasäästu täpne arvutamine. Kõnealused olud peavad olema põhjendatud ja kontrollitavad ning põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel. Elektrienergia kWh-des väljendatud säästu arvutamisel võivad liikmesriigid vaikimisi kasutada koefitsienti 1,9 või rakendada oma kaalutlusõigust, et määratleda teistsugune väärtus, kui nad suudavad seda põhjendada. Nii toimides võtavad liikmesriigid arvesse energiaallikate jaotusi, mis sisalduvad nende lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades, millest teavitatakse komisjoni kooskõlas määrusega (EL) 2018/1999. Hiljemalt 25. detsembriks 2022 ja seejärel iga nelja aasta tagant vaatab komisjon vaadeldud andmete põhjal vaikeväärtuse läbi. Vaikeväärtuse läbivaatamisel võetakse arvesse selle mõju muule liidu õigusele, näiteks direktiivile 2009/125/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta määrusele (EL) 2017/1369, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL (ELT L 198, 28.7.2017, lk 1).“ |
| --- | --- |

„(3)

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/808,

5. aprill 2023,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks perioodiks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks perioodiks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendused |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| E-sigareti korduskasutatav (täidetav) aurusti (nn atomisaator), mis koosneb järgmisest:






  — | alus, millel on ava õhu reguleerimiseks ja pistik toiteallikaga ühendamiseks (viimast ei esitata koos atomisaatoriga), |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendused

(1)

(2)

(3)

E-sigareti korduskasutatav (täidetav) aurusti (nn atomisaator), mis koosneb järgmisest:

—

alus, millel on ava õhu reguleerimiseks ja pistik toiteallikaga ühendamiseks (viimast ei esitata koos atomisaatoriga),

| — | metalltraadi ja puuvillaga küttekeha, |
| --- | --- |

—

metalltraadi ja puuvillaga küttekeha,

| — | klaasmahuti ja |
| --- | --- |

—

klaasmahuti ja

| — | huulik. |
| --- | --- |

—

huulik.

Atomisaator esitatakse tollile ilma e-vedelikuta.

Atomisaator ühendatakse toiteallikaga keermestatud pistiku abil, mis loob ka elektriühenduse. Elektritoide soojendab küttekeha traati, mis omakorda soojendab ja aurustab e-vedeliku. Tekib aur, mida kasutaja seejärel sisse hingab.

8543 40 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 2 punktiga a ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 8543 ja 8543 40 00 sõnastusega.

Kuigi atomisaatorit saab kasutada üksnes koos e-sigaretiga, ei või seda klassifitseerida CN-koodi 8543 90 00 alla e-sigareti osana, kuna atomisaator on niivõrd väljaarendatud osade komplekt, millel on juba olemas komplektse toote ehk e-sigareti peamised põhiomadused (vt ka harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, XVI grupp, üldine, (IV) „Mittekomplektsed seadmed“).

Täpsemalt koosneb atomisaator kõigist elementidest, mis on vajalikud e-sigareti kavandatud funktsioonide täitmiseks, nimelt e-vedeliku soojendamiseks ja aurustamiseks, mis võimaldab kasutajal huuliku kaudu sisse hingata tekkivat auru. Sellest tulenevalt on sellel valmistoote põhiomadused ja seepärast tuleb seda käsitada mittekomplektse e-sigaretina kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 punkti a tähenduses.

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8543 40 00 alla e-sigaretina.

(Vt fotot)  (*1)

Image 1

(Alt üles: alus, küttekeha, klaasmahuti, huulik)

---

(*1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/809,

13. aprill 2023,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Eelnev uurimine ja kehtivad meetmed

Eelnev uurimine ja kehtivad meetmed

| (1) | Komisjon kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 2017/141 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 30,7–64,9 % ja Taiwanist pärit impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 5,1–12,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas rakendusmäärusega (EL) nr 2017/141 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 30,7–64,9 % ja Taiwanist pärit impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud vahemikus 5,1–12,1 %.

2

1.2.   Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus

Meetmete aegumise läbivaatamise taotlus

| (2) | Pärast seda, kui avaldati teade kehtivate meetmete eelseisva aegumise kohta, (3) sai komisjon taotluse algatada alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohane aegumise läbivaatamine. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui avaldati teade kehtivate meetmete eelseisva aegumise kohta, (3) sai komisjon taotluse algatada alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohane aegumise läbivaatamine.

3

| (3) | Läbivaatamistaotluse esitas 26. oktoobril 2021 Euroopa Liidu roostevabast terasest põkk-keevitusliitmike tööstuse kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu teatavate põkk-keevitatavate toruliitmike kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(3)

Läbivaatamistaotluse esitas 26. oktoobril 2021 Euroopa Liidu roostevabast terasest põkk-keevitusliitmike tööstuse kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu teatavate põkk-keevitatavate toruliitmike kogutoodangust. Läbivaatamistaotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (4) | Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 26. jaanuaril 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (4) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(4)

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 26. jaanuaril 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (4) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

4

1.4.   Paralleelne meetmetest kõrvalehoidmise uurimine

Paralleelne meetmetest kõrvalehoidmise uurimine

| (5) | Komisjon algatas 8. juunil 2022 vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 uurimise, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue (5). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon algatas 8. juunil 2022 vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 uurimise, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue (5).

5

| (6) | Uurimisel jõuti järeldusele, et Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile kehtivatest meetmetest hoiduti kõrvale. Meetmeid laiendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2023/453 (6) põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(6)

Uurimisel jõuti järeldusele, et Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile kehtivatest meetmetest hoiduti kõrvale. Meetmeid laiendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2023/453 (6) põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte.

6

1.5.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (7) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(7)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.6.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (8) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, HRV ametiasutusi, Taiwani ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(8)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, HRV ametiasutusi, Taiwani ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid, kauplejaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (9) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ärakuulamist ei taotlenud. |
| --- | --- |

(9)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. Ükski huvitatud isik ärakuulamist ei taotlenud.

1.7.   Väited menetluse algatamise kohta

Väited menetluse algatamise kohta

| (10) | Põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike eksportiv tootja Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd. (edaspidi „Zhejiang Jndia“) ning Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskoda (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) (edaspidi „CCCMC“) esitasid läbivaatamistaotluse ja uurimise algatamise kohta märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike eksportiv tootja Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd. (edaspidi „Zhejiang Jndia“) ning Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskoda (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) (edaspidi „CCCMC“) esitasid läbivaatamistaotluse ja uurimise algatamise kohta märkusi.

| (11) | Seoses üldiste väidetega selle kohta, et taotlus ei sisaldanud piisavalt tõendeid, märkis komisjon, et Zhejiang Jndia ja CCCMC viidatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) kohtupraktika on ebaoluline, sest selles ei käsitleta menetluse algatamiseks vajalikke tõendamisnõudeid (7). Taotluse esitaja esitas „piisavalt tõendeid“ uurimise algatamiseks alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, mis on sobiv õiguslik alus. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(11)

Seoses üldiste väidetega selle kohta, et taotlus ei sisaldanud piisavalt tõendeid, märkis komisjon, et Zhejiang Jndia ja CCCMC viidatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO“) kohtupraktika on ebaoluline, sest selles ei käsitleta menetluse algatamiseks vajalikke tõendamisnõudeid (7). Taotluse esitaja esitas „piisavalt tõendeid“ uurimise algatamiseks alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, mis on sobiv õiguslik alus. Seetõttu lükati see väide tagasi.

7

| (12) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei olnud taotluse puhul õigustatud ning et HRVs puudusid olulised moonutused. Neid väiteid on käsitletud põhjendustes 84–87. |
| --- | --- |

(12)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei olnud taotluse puhul õigustatud ning et HRVs puudusid olulised moonutused. Neid väiteid on käsitletud põhjendustes 84–87.

| (13) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et taotluse esitaja pakkus võrdlusriigiks Taid, kuid ei esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et Tai vastab artikli 2 lõike 6a punkti a kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(13)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et taotluse esitaja pakkus võrdlusriigiks Taid, kuid ei esitanud ühtegi tõendit selle kohta, et Tai vastab artikli 2 lõike 6a punkti a kriteeriumidele.

| (14) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Aegumise läbivaatamise taotluses uuris taotluse esitaja võimalike võrdlusriikidena nelja riiki, mille majanduslik areng oli HRVga samal tasemel, nimelt Taid, Indoneesiat, Malaisiat ja Türgit (8). Kõigi nelja riigi puhul tehti kindlaks, et nende tootmisharu ekspordib vähemalt 500 tonni põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke aastas (9). Taotluse esitaja valis nelja riigi hulgast Tai, võttes aluseks asjakohaste avalike andmete kättesaadavuse (10). Tai valimist võrdlusriigiks toetasid piisavad tõendid, nt impordi- ja ekspordistatistika, moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad ning tõendid teadaolevate tootjate kohta, kelle finantsteave oli avalikult kättesaadav. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Aegumise läbivaatamise taotluses uuris taotluse esitaja võimalike võrdlusriikidena nelja riiki, mille majanduslik areng oli HRVga samal tasemel, nimelt Taid, Indoneesiat, Malaisiat ja Türgit (8). Kõigi nelja riigi puhul tehti kindlaks, et nende tootmisharu ekspordib vähemalt 500 tonni põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke aastas (9). Taotluse esitaja valis nelja riigi hulgast Tai, võttes aluseks asjakohaste avalike andmete kättesaadavuse (10). Tai valimist võrdlusriigiks toetasid piisavad tõendid, nt impordi- ja ekspordistatistika, moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad ning tõendid teadaolevate tootjate kohta, kelle finantsteave oli avalikult kättesaadav.

8

9

10

| (15) | Veel väitsid Zhejiang Jndia ja CCCMC, et Tai ei ole sobiv valik. Täpsemalt väitsid nad, et gaasihind on Tais moonutatud, sest gaasitööstuses valitsevad ainult kaks turuosalist, ning et Tai äriühing, kelle taotluse esitaja valis müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks, toodab ka teisi tooteid, mistõttu tema esindavus vajab rohkem selgitamist. |
| --- | --- |

(15)

Veel väitsid Zhejiang Jndia ja CCCMC, et Tai ei ole sobiv valik. Täpsemalt väitsid nad, et gaasihind on Tais moonutatud, sest gaasitööstuses valitsevad ainult kaks turuosalist, ning et Tai äriühing, kelle taotluse esitaja valis müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks, toodab ka teisi tooteid, mistõttu tema esindavus vajab rohkem selgitamist.

| (16) | Zhejiang Jndia ja CCCMC esitatud tõendid maagaasi kohta on pärit 2011. aastast, ehk kümme aastat enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (11). Samuti ei esitanud huvitatud isikud tõendeid moonutuste kohta Tais, vaid üksnes väitsid, et kuna turgu valitsevad kaks turuosalist, on see moonutatud. Lisaks võttis taotluse esitaja gaasi võrdlusnäitaja puhul aluseks Taisse suunatud impordi hinnad. Huvitatud isikud ei selgitanud, miks väidetav turgu valitsev seisund tooks kaasa moonutatud impordihinnad (12). Zhejiang Jndia ja CCCMC ei esitanud tõendeid taotluse esitaja valitud äriühingu tootevaliku või selle kohta, miks see ei oleks sobiv. Igal juhul esitati taotluses piisavalt tõendeid selle kohta, et äriühing, keda kasutati müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks, on põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike tootja, kelle kohta on olemas avalikult kättesaadav teave, (13) mis oli uurimise algatamise õigustamiseks piisav. |
| --- | --- |

(16)

Zhejiang Jndia ja CCCMC esitatud tõendid maagaasi kohta on pärit 2011. aastast, ehk kümme aastat enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (11). Samuti ei esitanud huvitatud isikud tõendeid moonutuste kohta Tais, vaid üksnes väitsid, et kuna turgu valitsevad kaks turuosalist, on see moonutatud. Lisaks võttis taotluse esitaja gaasi võrdlusnäitaja puhul aluseks Taisse suunatud impordi hinnad. Huvitatud isikud ei selgitanud, miks väidetav turgu valitsev seisund tooks kaasa moonutatud impordihinnad (12). Zhejiang Jndia ja CCCMC ei esitanud tõendeid taotluse esitaja valitud äriühingu tootevaliku või selle kohta, miks see ei oleks sobiv. Igal juhul esitati taotluses piisavalt tõendeid selle kohta, et äriühing, keda kasutati müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks, on põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike tootja, kelle kohta on olemas avalikult kättesaadav teave, (13) mis oli uurimise algatamise õigustamiseks piisav.

11

12

13

| (17) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid lisaks, et taotluse esitaja ei arvutanud normaalväärtust õigesti, sest nagu taotluses näidati, puuduvad Tai puhul andmed pakendamise, muude otseste kulude, tootmisseadmete ja tootmise üldkulude kohta, mistõttu arvutas taotluse esitaja need välja liidu tootmisharu tootmiskulude alusel. |
| --- | --- |

(17)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid lisaks, et taotluse esitaja ei arvutanud normaalväärtust õigesti, sest nagu taotluses näidati, puuduvad Tai puhul andmed pakendamise, muude otseste kulude, tootmisseadmete ja tootmise üldkulude kohta, mistõttu arvutas taotluse esitaja need välja liidu tootmisharu tootmiskulude alusel.

| (18) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Tai puhul ei olnud pakendamise, muude otseste kulude, tootmisseadmete ja tootmise üldkulude andmed taotluse esitajale kergesti kättesaadavad. Esialgses uurimises tehti kindlaks, et liidus toodetud ja HRVst eksporditud põkk-keevitatavatel roostevabast terasest toruliitmikel on samad põhiomadused. Zhejiang Jndia ja CCCMC ei esitanud tõendeid, mis õigustaksid teistsuguse järelduse tegemist. Seetõttu kasutas taotluse esitaja normaalväärtuse kindlakstegemiseks ning Tai ja liidu majandusliku arengu vahelise erinevuse arvessevõtmiseks absoluutväärtuste asemel nende liidu tootmisharu tootmiskulude elementide osa, mida ta seejärel kohaldas moonutamata väärtuste suhtes, kasutades võrdlusriigina Taid. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Tai puhul ei olnud pakendamise, muude otseste kulude, tootmisseadmete ja tootmise üldkulude andmed taotluse esitajale kergesti kättesaadavad. Esialgses uurimises tehti kindlaks, et liidus toodetud ja HRVst eksporditud põkk-keevitatavatel roostevabast terasest toruliitmikel on samad põhiomadused. Zhejiang Jndia ja CCCMC ei esitanud tõendeid, mis õigustaksid teistsuguse järelduse tegemist. Seetõttu kasutas taotluse esitaja normaalväärtuse kindlakstegemiseks ning Tai ja liidu majandusliku arengu vahelise erinevuse arvessevõtmiseks absoluutväärtuste asemel nende liidu tootmisharu tootmiskulude elementide osa, mida ta seejärel kohaldas moonutamata väärtuste suhtes, kasutades võrdlusriigina Taid.

| (19) | Ühtlasi väitsid Zhejiang Jndia ja CCCMC, et taotluse esitaja ei esitanud taotluses positiivseid tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise korral kahju tõenäoliselt jätkuks või korduks. Seoses kahju jätkumisega väitsid asjaomased isikud, et taotluses esitatud tarbimine liidu turul, liidu tootmisharu toodang ja tootmisvõimsus ning liidu tootmisharu müügi suundumused olid kõik positiivsed ja et üldjoontes ei saanud tootmisharu enam kahju, viidates samal ajal COVID-19 pandeemiast tingitud erakordsetele raskustele turul. Lisaks juhtisid nad tähelepanu ühe suurema liidu tootja puhul avaldatud kasumlikkuse näitajatele COVID-19 pandeemiale eelnenud kolme aasta kohta, mis olid samas vahemikus nagu uurimises määratud sihtkasum, mis tingis meetmete võtmise. Selle põhjal väitsid nad, et liidu tootmisharu ei kandnud kahju. Seoses kahju tõenäolise kordumisega väitsid Zhejiang Jndia ja CCCMC, et taotlusest ilmnes, et kahju kordumine oli ebatõenäoline, sest liidu tootmisharu säilitas järjepidevalt suure turuosa, samas kui HRVst pärit impordi turuosa oli liiga väike, et liidu tootmisharu seisu mõjutada. |
| --- | --- |

(19)

Ühtlasi väitsid Zhejiang Jndia ja CCCMC, et taotluse esitaja ei esitanud taotluses positiivseid tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise korral kahju tõenäoliselt jätkuks või korduks. Seoses kahju jätkumisega väitsid asjaomased isikud, et taotluses esitatud tarbimine liidu turul, liidu tootmisharu toodang ja tootmisvõimsus ning liidu tootmisharu müügi suundumused olid kõik positiivsed ja et üldjoontes ei saanud tootmisharu enam kahju, viidates samal ajal COVID-19 pandeemiast tingitud erakordsetele raskustele turul. Lisaks juhtisid nad tähelepanu ühe suurema liidu tootja puhul avaldatud kasumlikkuse näitajatele COVID-19 pandeemiale eelnenud kolme aasta kohta, mis olid samas vahemikus nagu uurimises määratud sihtkasum, mis tingis meetmete võtmise. Selle põhjal väitsid nad, et liidu tootmisharu ei kandnud kahju. Seoses kahju tõenäolise kordumisega väitsid Zhejiang Jndia ja CCCMC, et taotlusest ilmnes, et kahju kordumine oli ebatõenäoline, sest liidu tootmisharu säilitas järjepidevalt suure turuosa, samas kui HRVst pärit impordi turuosa oli liiga väike, et liidu tootmisharu seisu mõjutada.

| (20) | Komisjon tuletab sissejuhatava märkusena meelde, et olulist kahju tõendavate piisavate tõendite olemasolu kindlakstegemiseks tuleb muu hulgas uurida asjakohaseid tegureid, millele viidatakse alusmääruse artikli 5 lõike 2 punktis d. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastuse kohaselt peab kaebus sisaldama teavet, mis käsitleb väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mahu muutusi, sellise impordi mõju samasuguse toote hinnale liidu turul ning sellest tulenevat mõju, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad liidu tootmisharu seisundit puudutavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid ja näitajad, näiteks need, mis on loetletud artikli 3 lõigetes 3 ja 5. See kehtib mutatis mutandis aegumise läbivaatamiste jätkumise või kordumise tõenäosust käsitleva analüüsi puhul, kus keskendutakse sellele, mis juhtuks siis, kui meetmed aeguvad. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon tuletab sissejuhatava märkusena meelde, et olulist kahju tõendavate piisavate tõendite olemasolu kindlakstegemiseks tuleb muu hulgas uurida asjakohaseid tegureid, millele viidatakse alusmääruse artikli 5 lõike 2 punktis d. Alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastuse kohaselt peab kaebus sisaldama teavet, mis käsitleb väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mahu muutusi, sellise impordi mõju samasuguse toote hinnale liidu turul ning sellest tulenevat mõju, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad liidu tootmisharu seisundit puudutavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid ja näitajad, näiteks need, mis on loetletud artikli 3 lõigetes 3 ja 5. See kehtib mutatis mutandis aegumise läbivaatamiste jätkumise või kordumise tõenäosust käsitleva analüüsi puhul, kus keskendutakse sellele, mis juhtuks siis, kui meetmed aeguvad.

mutatis mutandis

| (21) | Seoses Zhejiang Jndia ja CCCMC väidetega selle kohta, et liidu tootmisharu toodangu ja tootmisvõimsuse, müügimahtude ning kasumlikkuse suundumused olid positiivsed, märkis komisjon, et dumpinguvastastel meetmetel on sageli liidu tootmisharu seisule positiivne mõju – seda asjaolu võeti loomulikult enne uurimise algatamist komisjoni talituste analüüsis arvesse. |
| --- | --- |

(21)

Seoses Zhejiang Jndia ja CCCMC väidetega selle kohta, et liidu tootmisharu toodangu ja tootmisvõimsuse, müügimahtude ning kasumlikkuse suundumused olid positiivsed, märkis komisjon, et dumpinguvastastel meetmetel on sageli liidu tootmisharu seisule positiivne mõju – seda asjaolu võeti loomulikult enne uurimise algatamist komisjoni talituste analüüsis arvesse.

| (22) | Taotluses esitatud ja komisjoni analüüsitud tõendite kohaselt suureneksid tõenäoliselt meetmete puudumisel liidu turule siseneva HRVst ja Taiwanist pärit uurimisaluse toote kogused, kuna asjaomastes riikides oleks kasutamata tootmisvõimsust. Taotlus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et selline impordi maht hindadega, mis tõenäoliselt lööksid jätkuvalt alla liidu tootmisharu hindu, tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(22)

Taotluses esitatud ja komisjoni analüüsitud tõendite kohaselt suureneksid tõenäoliselt meetmete puudumisel liidu turule siseneva HRVst ja Taiwanist pärit uurimisaluse toote kogused, kuna asjaomastes riikides oleks kasutamata tootmisvõimsust. Taotlus sisaldas piisavalt tõendeid selle kohta, et selline impordi maht hindadega, mis tõenäoliselt lööksid jätkuvalt alla liidu tootmisharu hindu, tooks tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (23) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid veel, et taotluse avatud versioon ei võimaldanud liidu tootmisharu toimimist täielikult mõista, sest mitu mikromajanduslikku näitajat, mis puudutasid kolme liidu tootjat, esitati konfidentsiaalsuse põhjustel ainult indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(23)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid veel, et taotluse avatud versioon ei võimaldanud liidu tootmisharu toimimist täielikult mõista, sest mitu mikromajanduslikku näitajat, mis puudutasid kolme liidu tootjat, esitati konfidentsiaalsuse põhjustel ainult indekseeritud kujul.

| (24) | Selle väite puhul leitakse, et huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud versioon taotlusest sisaldab kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena esitatud andmetest, mis võimaldab huvitatud isikutel kasutada oma kaitseõigust kogu menetluse vältel. |
| --- | --- |

(24)

Selle väite puhul leitakse, et huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud versioon taotlusest sisaldab kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsena esitatud andmetest, mis võimaldab huvitatud isikutel kasutada oma kaitseõigust kogu menetluse vältel.

| (25) | Tuletatakse meelde, et alusmääruse artikkel 19 ning üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingu artikli 6 punkt 5 (14) võimaldavad kaitsta konfidentsiaalset teavet olukorras, kus avalikustamine annaks konkurendile ulatuslikke konkurentsieeliseid või tekitaks märkimisväärset kahju seda teavet andvale isikule või isikule, kellelt see isik teavet sai. Konfidentsiaalsena esitatud teave kuulub nendesse kategooriatesse. Taotluse esitaja on teinud asjaomaste lisade sisust piisava kokkuvõtte, ilma et oleks avalikustanud tundlikke äriühingupõhiseid andmeid. Arvude indekseerimine juhul, kui liidus on üksnes väga väike tootjate arv, on igati õigustatud. |
| --- | --- |

(25)

Tuletatakse meelde, et alusmääruse artikkel 19 ning üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingu artikli 6 punkt 5 (14) võimaldavad kaitsta konfidentsiaalset teavet olukorras, kus avalikustamine annaks konkurendile ulatuslikke konkurentsieeliseid või tekitaks märkimisväärset kahju seda teavet andvale isikule või isikule, kellelt see isik teavet sai. Konfidentsiaalsena esitatud teave kuulub nendesse kategooriatesse. Taotluse esitaja on teinud asjaomaste lisade sisust piisava kokkuvõtte, ilma et oleks avalikustanud tundlikke äriühingupõhiseid andmeid. Arvude indekseerimine juhul, kui liidus on üksnes väga väike tootjate arv, on igati õigustatud.

14

| (26) | Eespool kirjeldatu põhjal kinnitas komisjon, et taotluse esitaja esitas piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist, ning et seega olid alusmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud nõuded täidetud. Seega vastas taotlus menetluse algatamise nõuetele. |
| --- | --- |

(26)

Eespool kirjeldatu põhjal kinnitas komisjon, et taotluse esitaja esitas piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumist või kordumist, ning et seega olid alusmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud nõuded täidetud. Seega vastas taotlus menetluse algatamise nõuetele.

1.8.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (27) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.8.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (28) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud esialgse valimi kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes liikmesriigis. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust, millest liidu tootjad olid uurimise algatamisele eelnenud analüüsi käigus teatanud. Valim esindas [56–62 %] samasuguse toote hinnangulisest toodangust liidus. Komisjon teavitas huvitatud isikuid oma esialgsest valimist toimikusse lisatud teates 26. jaanuaril 2022. Selles teates kutsuti huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud esialgse valimi kolmest liidu tootjast, kes asuvad kolmes liikmesriigis. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust, millest liidu tootjad olid uurimise algatamisele eelnenud analüüsi käigus teatanud. Valim esindas [56–62 %] samasuguse toote hinnangulisest toodangust liidus. Komisjon teavitas huvitatud isikuid oma esialgsest valimist toimikusse lisatud teates 26. jaanuaril 2022. Selles teates kutsuti huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi.

| (29) | Ükski isik märkusi ei esitanud. Eespool osutatud teate toimikusse lisamisele järgnenud konsulteerimisel taotluse esitajaga ilmnes, et üks algselt valimisse kaasatud liidu tootja ei olnud liidu tootjate valimisse lisamiseks sobiv, sest äriühingupõhistel põhjustel ei olnud teda võimalik pidada esindavaks tootjaks kogu võrdlusperioodi vältel. Seepärast pidas komisjon vajalikuks valimi muutmist. |
| --- | --- |

(29)

Ükski isik märkusi ei esitanud. Eespool osutatud teate toimikusse lisamisele järgnenud konsulteerimisel taotluse esitajaga ilmnes, et üks algselt valimisse kaasatud liidu tootja ei olnud liidu tootjate valimisse lisamiseks sobiv, sest äriühingupõhistel põhjustel ei olnud teda võimalik pidada esindavaks tootjaks kogu võrdlusperioodi vältel. Seepärast pidas komisjon vajalikuks valimi muutmist.

| (30) | Huvitatud isikuid teavitati muudetud valimist toimikusse lisatud teates 18. veebruaril 2022 ja neil paluti esitada märkusi. Muudetud valimisse kuulusid kolm tootjat – Erne Fittings GmbH (Austria), OSTP Finland Oy ja OSTP Sweden AB, kelle toodang moodustas umbes [44–50 %] samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(30)

Huvitatud isikuid teavitati muudetud valimist toimikusse lisatud teates 18. veebruaril 2022 ja neil paluti esitada märkusi. Muudetud valimisse kuulusid kolm tootjat – Erne Fittings GmbH (Austria), OSTP Finland Oy ja OSTP Sweden AB, kelle toodang moodustas umbes [44–50 %] samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus.

| (31) | Ükski isik märkusi ei esitanud ja valim kinnitati toimikusse lisatud teatega 28. veebruaril 2022. |
| --- | --- |

(31)

Ükski isik märkusi ei esitanud ja valim kinnitati toimikusse lisatud teatega 28. veebruaril 2022.

1.8.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (32) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teabe. Ükski sõltumatu importija nõutud teavet ei esitanud. Seega otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates märgitud teabe. Ükski sõltumatu importija nõutud teavet ei esitanud. Seega otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik.

1.8.3.   Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Hiina Rahvavabariigi ja Taiwani eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (33) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil HRV ja Taiwani teadaolevatel/eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel ja asjaomastel Taiwani ametiasutustel teha kindlaks muud/eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil HRV ja Taiwani teadaolevatel/eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel ja asjaomastel Taiwani ametiasutustel teha kindlaks muud/eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (34) | Ükski HRV tootja / eksportiv tootja ei esitanud nõutud teavet ega nõustunud enda valimisse kaasamisega. Seega, kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, tehakse järeldused HRVst pärit impordi kohta kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. |
| --- | --- |

(34)

Ükski HRV tootja / eksportiv tootja ei esitanud nõutud teavet ega nõustunud enda valimisse kaasamisega. Seega, kuna Hiina tootjad koostööd ei teinud, tehakse järeldused HRVst pärit impordi kohta kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18.

| (35) | Kuna ainult üks Taiwani eksportiv tootja esitas nõutud teabe ja nõustus enda kaasamisega valimisse, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei olnud Taiwani puhul vajalik. |
| --- | --- |

(35)

Kuna ainult üks Taiwani eksportiv tootja esitas nõutud teabe ja nõustus enda kaasamisega valimisse, otsustas komisjon, et valimi moodustamine ei olnud Taiwani puhul vajalik.

1.9.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (36) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (37) | Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele ja ühele koostööd tegevale Taiwani eksportivale tootjale. Samad küsimustikud ja sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustikud tehti algatamise päeval kättesaadavaks kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (15). Komisjon saatis uurimise käigus taotluse esitajale küsimustiku, millega taotles liidu tootmisharu makromajanduslikke andmeid. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele ja ühele koostööd tegevale Taiwani eksportivale tootjale. Samad küsimustikud ja sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustikud tehti algatamise päeval kättesaadavaks kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (15). Komisjon saatis uurimise käigus taotluse esitajale küsimustiku, millega taotles liidu tootmisharu makromajanduslikke andmeid.

15

| (38) | Küsimustikule vastasid üks Taiwani eksportiv tootja, kolm valimisse kaasatud liidu tootjat, kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ja taotluse esitaja. |
| --- | --- |

(38)

Küsimustikule vastasid üks Taiwani eksportiv tootja, kolm valimisse kaasatud liidu tootjat, kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ja taotluse esitaja.

1.10.   Kontrollimine

Kontrollimine

| (39) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks.

| (40) | Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: | Taiwani eksportiv tootja:






  — | Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd (edaspidi „Ta Chen“), Tainan, Taiwan. |
| --- | --- | --- | --- |

(40)

Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

Taiwani eksportiv tootja:

—

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd (edaspidi „Ta Chen“), Tainan, Taiwan.

| (41) | Ühtlasi ristkontrollis komisjon kaugmeetodil järgmiste äriühingute vastuseid küsimustikule: | liidu tootjad:






  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria; |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

Ühtlasi ristkontrollis komisjon kaugmeetodil järgmiste äriühingute vastuseid küsimustikule:

liidu tootjad:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria;

| — | OSTP Sweden AB, Örnsköldsvik, Rootsi; |
| --- | --- |

—

OSTP Sweden AB, Örnsköldsvik, Rootsi;

| — | OSTP Finland Oy, Jakobstad, Soome; |
| --- | --- |

—

OSTP Finland Oy, Jakobstad, Soome;

| — | Euroopa Liidu roostevabast terasest põkk-keevitusliitmike tööstusharu kaitsekomitee (taotluse esitaja), Brüssel, Belgia; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu roostevabast terasest põkk-keevitusliitmike tööstusharu kaitsekomitee (taotluse esitaja), Brüssel, Belgia;

| | Taiwani tootjaga seotud kolmanda riigi importija:






  — | Ta Chen International (edaspidi „TCI“), Long Beach CA, Ameerika Ühendriigid. |
| --- | --- | --- |

Taiwani tootjaga seotud kolmanda riigi importija:

—

Ta Chen International (edaspidi „TCI“), Long Beach CA, Ameerika Ühendriigid.

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (42) | Uurimisalune toode on Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele; toote välisdiameeter ei ületa 406,4 mm, seinapaksus on kuni 16 mm ja sisepinna keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 (TARICi koodid 7307231050, 7307231055, 7307239050, 7307239055) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(42)

Uurimisalune toode on Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele; toote välisdiameeter ei ületa 406,4 mm, seinapaksus on kuni 16 mm ja sisepinna keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 (TARICi koodid 7307231050, 7307231055, 7307239050, 7307239055) alla (edaspidi „uurimisalune toode“).

| (43) | Uurimisaluseid tooteid valmistatakse peamiselt torude lõikamise ja stantsimise teel. Neid kasutatakse roostevabast terasest torude ühendamiseks ja neid on erineva kujuga, näiteks põlved, siirdmikud, torukolmikud ja otsakud. Teatavaid põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke, nagu eespool määratletud, kasutatakse laialdaselt tarbivates tööstusharudes ja lõppkasutusaladel, näiteks naftakeemiatööstuses, joogi-, toiduaine- ja farmaatsiatööstuses, laevaehituses, energiatootmisel, elektrijaamades, ehituses ning tööstuskäitiste puhul. |
| --- | --- |

(43)

Uurimisaluseid tooteid valmistatakse peamiselt torude lõikamise ja stantsimise teel. Neid kasutatakse roostevabast terasest torude ühendamiseks ja neid on erineva kujuga, näiteks põlved, siirdmikud, torukolmikud ja otsakud. Teatavaid põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke, nagu eespool määratletud, kasutatakse laialdaselt tarbivates tööstusharudes ja lõppkasutusaladel, näiteks naftakeemiatööstuses, joogi-, toiduaine- ja farmaatsiatööstuses, laevaehituses, energiatootmisel, elektrijaamades, ehituses ning tööstuskäitiste puhul.

| (44) | 3. märtsil 2022 toimunud ärakuulamisel märkis importijaid esindav ühendus Euranimi, et põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike turg on tavaliselt jaotatud kaheks spetsiifiliseks ja peaaegu mittekattuvaks segmendiks, milleks on Euroopa ja Aasia materjalid. Kontsern lisas, et teatavate kasutustingimuste puhul nõuavad lõppkasutajad tavaliselt Euroopa materjale. Teisalt kasutati Aasia materjale muu hulgas piiratud korrosiooni ja madala temperatuuriga keskkondades. |
| --- | --- |

(44)

3. märtsil 2022 toimunud ärakuulamisel märkis importijaid esindav ühendus Euranimi, et põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike turg on tavaliselt jaotatud kaheks spetsiifiliseks ja peaaegu mittekattuvaks segmendiks, milleks on Euroopa ja Aasia materjalid. Kontsern lisas, et teatavate kasutustingimuste puhul nõuavad lõppkasutajad tavaliselt Euroopa materjale. Teisalt kasutati Aasia materjale muu hulgas piiratud korrosiooni ja madala temperatuuriga keskkondades.

| (45) | Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et märkusega ei olnud seotud ühtegi konkreetset toote väljajätmise taotlust. Vaatamata sellele selgitas komisjon, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamisega seotud uurimise raames ei ole niisuguseid toote väljajätmise taotlusi võimalik käsitleda. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et märkusega ei olnud seotud ühtegi konkreetset toote väljajätmise taotlust. Vaatamata sellele selgitas komisjon, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamisega seotud uurimise raames ei ole niisuguseid toote väljajätmise taotlusi võimalik käsitleda.

| (46) | 23. augustil 2022 kordas Euranimi oma varasemaid märkusi ja lisas neile tehnilisi täpsustusi, näiteks et teatavad Aasia materjalid vajavad kuumtöötlemist, samas kui Euroopa omad seda ei vaja. Need märkused ei olnud piisavalt asjakohased, et muuta põhjenduses 45 esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(46)

23. augustil 2022 kordas Euranimi oma varasemaid märkusi ja lisas neile tehnilisi täpsustusi, näiteks et teatavad Aasia materjalid vajavad kuumtöötlemist, samas kui Euroopa omad seda ei vaja. Need märkused ei olnud piisavalt asjakohased, et muuta põhjenduses 45 esitatud järeldusi.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (47) | Nagu nähtus kehtivate meetmete kehtestamiseni viinud uurimisest, (16) on järgmistel toodetel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode, |
| --- | --- | --- |

(47)

Nagu nähtus kehtivate meetmete kehtestamiseni viinud uurimisest, (16) on järgmistel toodetel samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

16

—

vaatlusalune toode,

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide (HRV ja Taiwani) siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide (HRV ja Taiwani) siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguse tootena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Hiina Rahvavabariik

Hiina Rahvavabariik

3.1.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (48) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike import HRVst, kuigi väiksemas koguses kui esialgse uurimise uurimisperioodil. COMEXTi statistika (Eurostat) kohaselt moodustas põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike import HRVst läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 5,6 % liidu turust võrreldes 22,9 %ga esialgsel uurimisperioodil. HRVst pärit uurimisalust toodet imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 719 tonni võrreldes 3 238 tonniga esialgse uurimise ajal. |
| --- | --- |

(48)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike import HRVst, kuigi väiksemas koguses kui esialgse uurimise uurimisperioodil. COMEXTi statistika (Eurostat) kohaselt moodustas põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike import HRVst läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 5,6 % liidu turust võrreldes 22,9 %ga esialgsel uurimisperioodil. HRVst pärit uurimisalust toodet imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kokku 719 tonni võrreldes 3 238 tonniga esialgse uurimise ajal.

| (49) | Nagu on märgitud põhjenduses 34, ei teinud ükski HRV teadaolev/eksportiv tootja uurimises koostööd. Seega teatas komisjon HRV ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon HRV kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks. |
| --- | --- |

(49)

Nagu on märgitud põhjenduses 34, ei teinud ükski HRV teadaolev/eksportiv tootja uurimises koostööd. Seega teatas komisjon HRV ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon HRV kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

| (50) | Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest, eelkõige läbivaatamistaotluses sisalduvast teabest, Tai põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike tootjate avalikult kättesaadavast teabest, Tai riikliku statistikaameti andmetest, Tai provintsi veemajandusameti andmetest, Tai energiaministeeriumi andmetest ning Eurostati COMEXTi andmebaasi, ILO statistilise andmebaasi ja andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) (17) andmetest. |
| --- | --- |

(50)

Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest, eelkõige läbivaatamistaotluses sisalduvast teabest, Tai põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike tootjate avalikult kättesaadavast teabest, Tai riikliku statistikaameti andmetest, Tai provintsi veemajandusameti andmetest, Tai energiaministeeriumi andmetest ning Eurostati COMEXTi andmebaasi, ILO statistilise andmebaasi ja andmebaasi Global Trade Atlas (GTA) (17) andmetest.

17

3.1.2.   Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.1.2.1.   Teatavate HRVst pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike impordi normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Teatavate HRVst pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike impordi normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (51) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul pigem oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. |
| --- | --- |

(51)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul pigem oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

| (52) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ega esitanud märkusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ega esitanud märkusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab HRVs oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

Euroopa Liidu Teatajas

| (53) | Algatamisteate punktis 5.3.2 märkis komisjon ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib olla vaja valida sobiv võrdlusriik kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks märkis komisjon, et Hiina võimalik kolmandast riigist võrdlusriik praegusel juhul on Tai, kuid ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike. |
| --- | --- |

(53)

Algatamisteate punktis 5.3.2 märkis komisjon ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib olla vaja valida sobiv võrdlusriik kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks märkis komisjon, et Hiina võimalik kolmandast riigist võrdlusriik praegusel juhul on Tai, kuid ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike.

| (54) | Komisjon avaldas 24. juunil 2022 toimikusse lisatud teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta (edaspidi „allikaid käsitlev teade“). |
| --- | --- |

(54)

Komisjon avaldas 24. juunil 2022 toimikusse lisatud teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta (edaspidi „allikaid käsitlev teade“).

| (55) | Komisjon teavitas allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid sellest, et koostöö puudumise korral peab ta vastavalt alusmääruse artiklile 18 tuginema kättesaadavatele faktidele. Seega kavatses komisjon kasutada aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvat teavet koos muude teabeallikatega, mida peetakse asjakohaseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud asjakohastele kriteeriumidele kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 5, nagu on täpsustatud selles teates allpool. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon teavitas allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid sellest, et koostöö puudumise korral peab ta vastavalt alusmääruse artiklile 18 tuginema kättesaadavatele faktidele. Seega kavatses komisjon kasutada aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvat teavet koos muude teabeallikatega, mida peetakse asjakohaseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud asjakohastele kriteeriumidele kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 5, nagu on täpsustatud selles teates allpool.

| (56) | Ühtlasi teatas komisjon allikaid käsitlevas teates huvitatud isikutele, et ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina Taid, ja teavitas neid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, käsitades võrdlusriigina Taid. |
| --- | --- |

(56)

Ühtlasi teatas komisjon allikaid käsitlevas teates huvitatud isikutele, et ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina Taid, ja teavitas neid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, käsitades võrdlusriigina Taid.

| (57) | Komisjon teavitas allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid sellest, et koostöö puudumise tõttu võtab ta muude otseste kulude ja tootmise üldkulude kindlakstegemisel aluseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud liidu tootmisharu käsitleva teabe ja esitab need protsendina. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon teavitas allikaid käsitlevas teates huvitatud isikuid sellest, et koostöö puudumise tõttu võtab ta muude otseste kulude ja tootmise üldkulude kindlakstegemisel aluseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud liidu tootmisharu käsitleva teabe ja esitab need protsendina.

| (58) | Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks kahe Tai tootja (Thai Benkan Co. Ltd. ja Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd.) kohta kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

(58)

Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et määrab müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks kahe Tai tootja (Thai Benkan Co. Ltd. ja Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd.) kohta kättesaadava teabe põhjal.

| (59) | Lisaks palus komisjon allikaid käsitlevas teates, et huvitatud isikud esitaksid märkusi allikate ja selle kohta, kas Tai on sobiv võrdlusriik, ning et nad soovitaksid muid riike, eeldusel et nad esitavad asjakohaste kriteeriumide kohta piisavalt teavet. Komisjonile saatsid märkused taotluse esitaja, Zhejiang Jndia ja CCCMC. Taotluse esitaja nõustus allikaid käsitleva teatega. Zhejiang Jndia ja CCCMC märkusi on analüüsitud asjakohastes punktides allpool. |
| --- | --- |

(59)

Lisaks palus komisjon allikaid käsitlevas teates, et huvitatud isikud esitaksid märkusi allikate ja selle kohta, kas Tai on sobiv võrdlusriik, ning et nad soovitaksid muid riike, eeldusel et nad esitavad asjakohaste kriteeriumide kohta piisavalt teavet. Komisjonile saatsid märkused taotluse esitaja, Zhejiang Jndia ja CCCMC. Taotluse esitaja nõustus allikaid käsitleva teatega. Zhejiang Jndia ja CCCMC märkusi on analüüsitud asjakohastes punktides allpool.

3.1.2.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (60) | Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse „normaalväärtuse aluseks [...] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(60)

Alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt võetakse „normaalväärtuse aluseks [...] tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (61) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(61)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a öeldud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (62) | Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate / eksportivate tootjate koostöö puudumist, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(62)

Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate / eksportivate tootjate koostöö puudumist, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.1.2.2.1.   
  Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

| (63) | HRV terasesektorit käsitlevates hiljutistes uurimistes (18) leidis komisjon, et esinevad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohased olulised moonutused. |
| --- | --- |

(63)

HRV terasesektorit käsitlevates hiljutistes uurimistes (18) leidis komisjon, et esinevad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohased olulised moonutused.

18

| (64) | Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (19). Eelkõige järeldas komisjon, et terasesektoris – teras on peamine tooraine, millest vaatlusalust toodet toodetakse – ei esine mitte ainult ulatuslikku Hiina valitsuse omanduses olemist alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande (20) tähenduses, vaid Hiina valitsus on riigi ettevõtetes esindatuse näol positsioonil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (21). Komisjon leidis ka, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. HRV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (22). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (23). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (24) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eriti seoses HRV äriühingute juurdepääsuga kapitalile (25). |
| --- | --- |

(64)

Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku riigi sekkumist, mis moonutab vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (19). Eelkõige järeldas komisjon, et terasesektoris – teras on peamine tooraine, millest vaatlusalust toodet toodetakse – ei esine mitte ainult ulatuslikku Hiina valitsuse omanduses olemist alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande (20) tähenduses, vaid Hiina valitsus on riigi ettevõtetes esindatuse näol positsioonil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (21). Komisjon leidis ka, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. HRV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside eraldamise sektoritele, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (22). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (23). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (24) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eriti seoses HRV äriühingute juurdepääsuga kapitalile (25).

19

20

21

22

23

24

25

| (65) | Nagu eelmistes HRV terasesektorit käsitlevates uurimistes, vaatles komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the China People’s Republic of the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses) (26) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate olemasolevate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti valitsuse ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes. |
| --- | --- |

(65)

Nagu eelmistes HRV terasesektorit käsitlevates uurimistes, vaatles komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the China People’s Republic of the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses) (26) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate olemasolevate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti valitsuse ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes.

26

| (66) | Taotluses väideti, et Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat oma eesmärkide täitmiseks, mis langevad kokku HKP poliitilise tegevuskavaga, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi. Taotluses osutati sellega seoses mitte ainult moonutustele roostevaba terase turul (roostevaba teras moodustab umbes 50 % uurimisaluse toote tootmiskuludest), vaid ka väideti, et kõik muud tootmistegurid – maa, kapital, tööjõud – on samavõrra moonutatud. Sellest tulenevalt jõuti taotluses järeldusele, et mitte ainult roostevaba terase omamaised müügihinnad ei sobi kasutamiseks alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid ebausaldusväärsed on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine. |
| --- | --- |

(66)

Taotluses väideti, et Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat oma eesmärkide täitmiseks, mis langevad kokku HKP poliitilise tegevuskavaga, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi. Taotluses osutati sellega seoses mitte ainult moonutustele roostevaba terase turul (roostevaba teras moodustab umbes 50 % uurimisaluse toote tootmiskuludest), vaid ka väideti, et kõik muud tootmistegurid – maa, kapital, tööjõud – on samavõrra moonutatud. Sellest tulenevalt jõuti taotluses järeldusele, et mitte ainult roostevaba terase omamaised müügihinnad ei sobi kasutamiseks alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid ebausaldusväärsed on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine.

| (67) | Oma seisukoha toetamiseks viidati taotluses mitmele avalikult kättesaadavale teabeallikale, nagu näiteks aruanne, ELi kaubanduskoja Hiinas järeldused, (27) komisjoni hiljutised uurimised Hiina terasesektori kohta, (28) samuti Kanada ja Austraalia asjaomaste ametiasutuste korraldatud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimised (29) või G20 terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmse foorumi järeldused (30). |
| --- | --- |

(67)

Oma seisukoha toetamiseks viidati taotluses mitmele avalikult kättesaadavale teabeallikale, nagu näiteks aruanne, ELi kaubanduskoja Hiinas järeldused, (27) komisjoni hiljutised uurimised Hiina terasesektori kohta, (28) samuti Kanada ja Austraalia asjaomaste ametiasutuste korraldatud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimised (29) või G20 terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmse foorumi järeldused (30).

27

28

29

30

| (68) | Sellest lähtuvalt rõhutatakse taotluses, et






  — | HKP on välja töötanud Hiina sotsialistliku turumajanduse mudeli ja seda rakendanud. Hiina terasetootjate tegevust ei määra selles mudelis ärilised turukaalutlused. Pigem kontrollib riik/HKP ressursside jaotamist eesmärgiga saavutada viisaastakukavades seatud HKP ja riigi üldeesmärgid. Hiina äriühingute edukust mõõdetakse pigem viisaastakukavade, näiteks 13. viisaastaku terasetööstuse kohandamise ja moderniseerimise kava täitmisega, mitte aga turumajanduse äriedukuse tavapäraste mõõdupuudega. |
| --- | --- | --- |

(68)

Sellest lähtuvalt rõhutatakse taotluses, et

—

HKP on välja töötanud Hiina sotsialistliku turumajanduse mudeli ja seda rakendanud. Hiina terasetootjate tegevust ei määra selles mudelis ärilised turukaalutlused. Pigem kontrollib riik/HKP ressursside jaotamist eesmärgiga saavutada viisaastakukavades seatud HKP ja riigi üldeesmärgid. Hiina äriühingute edukust mõõdetakse pigem viisaastakukavade, näiteks 13. viisaastaku terasetööstuse kohandamise ja moderniseerimise kava täitmisega, mitte aga turumajanduse äriedukuse tavapäraste mõõdupuudega.

| — | Hiina raua- ja teraseühendus abistab ettevõtteid hindade kehtestamisel ja tootmise koordineerimisel. Riigi omandis olevad ettevõtted on vabastatud konkurentsiõiguse kohaldamisest ning vastavalt terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kavale aastateks 2016–2020 „tuleks vältida halastamatut konkurentsi“ ning „tuleks vältida olukorda, kus paljud äriühingud tormavad pimesi tegutsema ja korratult konkureerima“. Seetõttu, nagu taotluses märgitud, takistab valitsuse ulatuslik kontroll vabaturujõududel Hiina terasesektoris läbi löömast, seda muu hulgas seoses ülemäärase tootmisvõimsuse küsimusega, mida ei ole tänaseni lahendatud; |
| --- | --- |

—

Hiina raua- ja teraseühendus abistab ettevõtteid hindade kehtestamisel ja tootmise koordineerimisel. Riigi omandis olevad ettevõtted on vabastatud konkurentsiõiguse kohaldamisest ning vastavalt terasetööstuse kohandamise ja ajakohastamise kavale aastateks 2016–2020 „tuleks vältida halastamatut konkurentsi“ ning „tuleks vältida olukorda, kus paljud äriühingud tormavad pimesi tegutsema ja korratult konkureerima“. Seetõttu, nagu taotluses märgitud, takistab valitsuse ulatuslik kontroll vabaturujõududel Hiina terasesektoris läbi löömast, seda muu hulgas seoses ülemäärase tootmisvõimsuse küsimusega, mida ei ole tänaseni lahendatud;

| — | HRVs ei ole tooraine- ja energiakulud kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutavad ulatuslikud riigi sekkumised; samuti esineb olulisi süsteemseid moonutusi seoses kapitali, maa ja tööjõu kättesaadavusega. |
| --- | --- |

—

HRVs ei ole tooraine- ja energiakulud kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutavad ulatuslikud riigi sekkumised; samuti esineb olulisi süsteemseid moonutusi seoses kapitali, maa ja tööjõu kättesaadavusega.

| (69) | Nagu on märgitud põhjenduses 52, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(69)

Nagu on märgitud põhjenduses 52, ei esitanud Hiina valitsus märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitaja esitatud täiendavaid tõendeid oluliste moonutuste olemasolu kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (70) | Konkreetselt uurimisaluse toote sektoris, st terasesektoris, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraettevõtete nominaalne jaotus on hinnanguliselt peaaegu võrdne, on maailma 10 suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (31). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (32). Hiina valitsus kordas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (33). Selline koondumine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (34). Kuna uurimisaluse toote Hiina eksportijad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik era- ja riigile kuuluvate terasetootjate täpset suhtarvu välja selgitada. Ehkki konkreetne teave uuritava toote kohta ei pruugi olla kättesaadav, on see sektor terasetööstuse allsektor ja terasesektorit puudutavaid järeldusi peetakse seetõttu iseloomulikuks ka uurimisaluse toote puhul. |
| --- | --- |

(70)

Konkreetselt uurimisaluse toote sektoris, st terasesektoris, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis. Kuigi riigile kuuluvate ettevõtete ja eraettevõtete nominaalne jaotus on hinnanguliselt peaaegu võrdne, on maailma 10 suurima terasetootja hulka kuuluvast viiest Hiina terasetootjast neli riigile kuuluvad ettevõtted (31). Ehkki kümme suurimat tootjat andsid vaid ligikaudu 36 % tootmisharu 2016. aasta kogutoodangust, seadis Hiina valitsus samal aastal eesmärgi koondada 2025. aastaks 60–70 % terasetootmisest kümnesse suurettevõttesse (32). Hiina valitsus kordas seda kavatsust 2019. aasta aprillis, teatades terasetööstuse konsolideerimise suuniste avaldamisest (33). Selline koondumine võib kaasa tuua kasumlike eraettevõtete sundühinemise riigile kuuluvate halvas seisukorras ettevõtetega (34). Kuna uurimisaluse toote Hiina eksportijad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik era- ja riigile kuuluvate terasetootjate täpset suhtarvu välja selgitada. Ehkki konkreetne teave uuritava toote kohta ei pruugi olla kättesaadav, on see sektor terasetööstuse allsektor ja terasesektorit puudutavaid järeldusi peetakse seetõttu iseloomulikuks ka uurimisaluse toote puhul.

31

32

33

34

| (71) | Hiina viimased terasesektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi terasetööstuse kvaliteetse arendamise edendamist käsitleva suunava arvamuse kavand, milles nõutakse tööstusliku vundamendi edasist tugevdamist ja tööstusahela moderniseerimise taseme olulist parandamist, (35) või 14. viisaastakukava toorainetööstuse arendamise kohta, mille kohaselt sektor hoiab ühtaegu turuliidri positsiooni ja edendab valitsuse eesmärke ning arendab ökoloogilise juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimega juhtivate ettevõtete rühma (36). Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest sektori arengut jälgida ja suunata võib näha provintsi tasandil, näiteks Shandongis, kus on ette nähtud nii „terasetööstuse ökoloogia ülesehitamine [...], tootmisparkide rajamine, tööstusahela pikendamine ja tööstusklastrite loomine“ kui ka soovitakse, et terasetööstus „oleks meie provintsis ja isegi kogu riigis ümberkujundamise ja ajakohastamise [...] eeskujuks“ (37). |
| --- | --- |

(71)

Hiina viimased terasesektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi terasetööstuse kvaliteetse arendamise edendamist käsitleva suunava arvamuse kavand, milles nõutakse tööstusliku vundamendi edasist tugevdamist ja tööstusahela moderniseerimise taseme olulist parandamist, (35) või 14. viisaastakukava toorainetööstuse arendamise kohta, mille kohaselt sektor hoiab ühtaegu turuliidri positsiooni ja edendab valitsuse eesmärke ning arendab ökoloogilise juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimega juhtivate ettevõtete rühma (36). Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest sektori arengut jälgida ja suunata võib näha provintsi tasandil, näiteks Shandongis, kus on ette nähtud nii „terasetööstuse ökoloogia ülesehitamine [...], tootmisparkide rajamine, tööstusahela pikendamine ja tööstusklastrite loomine“ kui ka soovitakse, et terasetööstus „oleks meie provintsis ja isegi kogu riigis ümberkujundamise ja ajakohastamise [...] eeskujuks“ (37).

35

36

37

| (72) | Seoses Hiina valitsuse positsiooniga, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, ei olnud selle tõttu, et eksportivad tootjad ei teinud koostööd, võimalik süstemaatiliselt kindlaks määrata isiklikke suhteid uurimisaluse toote tootjate ja HKP vahel. Võttes arvesse seda, et uurimisalune toode pärineb terasesektori allsektorist, on terasetootjate kohta kättesaadav teave siiski asjakohane ka uurimisaluse toote puhul. Konkreetse näitena võib tuua asjaolu, et Baowu juhatuse esimees on ühtlasi parteikomitee sekretär ja peadirektor on parteikomitee asesekretär (38). Samamoodi on Baosteeli juhatuse esimees parteikomitee sekretär, samas kui tegevdirektor on parteikomitee asesekretär (39). Üldisemas plaanis, võttes arvesse äriühingutes HKP esindatust käsitleva õigusakti üldkohaldatavust, ei saa eeldada, et Hiina valitsuse võimalus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes oleks uurimisaluse toote puhul teistsugune kui terasesektoris üldiselt. |
| --- | --- |

(72)

Seoses Hiina valitsuse positsiooniga, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, ei olnud selle tõttu, et eksportivad tootjad ei teinud koostööd, võimalik süstemaatiliselt kindlaks määrata isiklikke suhteid uurimisaluse toote tootjate ja HKP vahel. Võttes arvesse seda, et uurimisalune toode pärineb terasesektori allsektorist, on terasetootjate kohta kättesaadav teave siiski asjakohane ka uurimisaluse toote puhul. Konkreetse näitena võib tuua asjaolu, et Baowu juhatuse esimees on ühtlasi parteikomitee sekretär ja peadirektor on parteikomitee asesekretär (38). Samamoodi on Baosteeli juhatuse esimees parteikomitee sekretär, samas kui tegevdirektor on parteikomitee asesekretär (39). Üldisemas plaanis, võttes arvesse äriühingutes HKP esindatust käsitleva õigusakti üldkohaldatavust, ei saa eeldada, et Hiina valitsuse võimalus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes oleks uurimisaluse toote puhul teistsugune kui terasesektoris üldiselt.

38

39

| (73) | Torude või toruliitmike sektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Eespool kirjeldatud suundumust, mis kajastab Hiina valitsuse järjest suuremat sekkumist uurimisaluse toote sektoris, illustreerivad järgmised näited. Toruliitmike tootjad rõhutavad oma äridokumentides parteitöö tegemist, näiteks Zhejiang Good Fittings Co., Ltd peab oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse aruandes Hiina Kommunistliku Partei tugevdamise tegevuse eesmärgiks äriühingu sotsiaalse kultuuri arendamist (40): HKP sekkumist võib täheldada ka piirkondlike tööstusliitude, näiteks Shanghai torutootjate ühingu (41) tasandil. Ühingu veebisaidil on 2019. aastal teatatud: „17. aprilli pärastlõunal [...] külastasid ühingut Shanghai tööstus- ja majandusliidu parteikomitee asesekretär ja parteikomitee büroo asjakohased töötajad, et tutvuda ühingus tehtava parteitöö ja ühingu tegevusega [...] Järgmiseks andis [ühingu] esimees [HKP] sekretärile [...] ülevaate ühingu parteitööst. [Ühingu] esimees ütles, et ühingu parteitöös keskendutakse kahele tasandile. Ühelt poolt keskendutakse vertikaalsele tasandile ehk ühingu partei haru asutamisele. [...]. Uute parteiliikmete arvu suurendamisel on saavutatud esialgsed tulemused. Teine on horisontaalne tasand, mis tähendab eduka parteitöö tegemist juhtkonna tasandil. Viimastel aastatel on ühingu esimehe büroo koos juhatusega korraldanud arvamuste vahetusi, et uurida keskvalitsuse vaimu [ja] anda edasi kohaliku parteikomitee parteitöö alaseid nõudeid (42).“ Ka ühingu hiljutises aruandes on märgitud, et: „2021. aastal on ühingu partei haru antud üle kohaliku omavalitsuse tööstus- ja majandusliidu parteikomiteele. Ühing peaks näitama initsiatiivi tööstus- ja majandusliidu juhtimise ja suuniste heakskiitmisel nii partei- kui ka valitsuse tasandi töö puhul. Pärast seda, kui [liidu] esimees külastas eelmisel aastal ühingut, et tutvuda tehtava tööga ja anda selle kohta suuniseid, süvendas ühing ühistööd ning kasutas seda liikmesüksuste tehnoloogilise progressi ja innovatiivse arengu juhtimiseks, et tuua mõlemapoolset kasu liikmetele ning ühingule (43).“ |
| --- | --- |

(73)

Torude või toruliitmike sektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Eespool kirjeldatud suundumust, mis kajastab Hiina valitsuse järjest suuremat sekkumist uurimisaluse toote sektoris, illustreerivad järgmised näited. Toruliitmike tootjad rõhutavad oma äridokumentides parteitöö tegemist, näiteks Zhejiang Good Fittings Co., Ltd peab oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse aruandes Hiina Kommunistliku Partei tugevdamise tegevuse eesmärgiks äriühingu sotsiaalse kultuuri arendamist (40): HKP sekkumist võib täheldada ka piirkondlike tööstusliitude, näiteks Shanghai torutootjate ühingu (41) tasandil. Ühingu veebisaidil on 2019. aastal teatatud: „17. aprilli pärastlõunal [...] külastasid ühingut Shanghai tööstus- ja majandusliidu parteikomitee asesekretär ja parteikomitee büroo asjakohased töötajad, et tutvuda ühingus tehtava parteitöö ja ühingu tegevusega [...] Järgmiseks andis [ühingu] esimees [HKP] sekretärile [...] ülevaate ühingu parteitööst. [Ühingu] esimees ütles, et ühingu parteitöös keskendutakse kahele tasandile. Ühelt poolt keskendutakse vertikaalsele tasandile ehk ühingu partei haru asutamisele. [...]. Uute parteiliikmete arvu suurendamisel on saavutatud esialgsed tulemused. Teine on horisontaalne tasand, mis tähendab eduka parteitöö tegemist juhtkonna tasandil. Viimastel aastatel on ühingu esimehe büroo koos juhatusega korraldanud arvamuste vahetusi, et uurida keskvalitsuse vaimu [ja] anda edasi kohaliku parteikomitee parteitöö alaseid nõudeid (42).“ Ka ühingu hiljutises aruandes on märgitud, et: „2021. aastal on ühingu partei haru antud üle kohaliku omavalitsuse tööstus- ja majandusliidu parteikomiteele. Ühing peaks näitama initsiatiivi tööstus- ja majandusliidu juhtimise ja suuniste heakskiitmisel nii partei- kui ka valitsuse tasandi töö puhul. Pärast seda, kui [liidu] esimees külastas eelmisel aastal ühingut, et tutvuda tehtava tööga ja anda selle kohta suuniseid, süvendas ühing ühistööd ning kasutas seda liikmesüksuste tehnoloogilise progressi ja innovatiivse arengu juhtimiseks, et tuua mõlemapoolset kasu liikmetele ning ühingule (43).“

40

41

42

43

| (74) | Pealegi on uurimisaluse toote sektoris kehtestatud poliitika, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Kuigi uurimise käigus ei tuvastatud poliitikadokumente, mis suunavad konkreetselt torude või toruliitmike tootmisharu arengut, saab ankrute tootmisharu valitsuselt juhiseid, kuna riik sekkub terasesektorisse ja uurimisalune toode esindab üht selle sektori allsektoritest. |
| --- | --- |

(74)

Pealegi on uurimisaluse toote sektoris kehtestatud poliitika, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Kuigi uurimise käigus ei tuvastatud poliitikadokumente, mis suunavad konkreetselt torude või toruliitmike tootmisharu arengut, saab ankrute tootmisharu valitsuselt juhiseid, kuna riik sekkub terasesektorisse ja uurimisalune toode esindab üht selle sektori allsektoritest.

| (75) | Hiina valitsus peab terasetööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks (44). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina valitsus on eraldanud vahendeid terasetööstuse ümberkujundamiseks ja ajakohastamiseks ning selle optimeerimiseks ja struktuuri kohandamiseks 2021. aasta märtsis vastu võetud 14. viisaastakukava raames (45). Samamoodi on toorainetööstuse arendamise 14. viisaastakukavas, mida kohaldatakse ka terasetööstuse suhtes, nimetatud sektorit „reaalmajanduse alustalaks“ ja „Hiina rahvusvahelist konkurentsieelist kujundavaks keskse tähtsusega valdkonnaks“ ning selles on kehtestatud mitu eesmärki ja töömeetodit, mis suunavad terasesektori arengut ajavahemikul 2021–2025, näiteks tehnoloogiline ajakohastamine, sektori struktuuri parandamine (muu hulgas äriühingute edasise koondumise kaudu) ja digiüleminek (46). Peale selle nimetatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon) (47) terasesektorit soodustatud tootmisharuks. Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas neid, mis toodavad uurimisaluse toote valmistamiseks kasutatavaid põhitooraineid. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(75)

Hiina valitsus peab terasetööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks (44). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil välja antud terasele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina valitsus on eraldanud vahendeid terasetööstuse ümberkujundamiseks ja ajakohastamiseks ning selle optimeerimiseks ja struktuuri kohandamiseks 2021. aasta märtsis vastu võetud 14. viisaastakukava raames (45). Samamoodi on toorainetööstuse arendamise 14. viisaastakukavas, mida kohaldatakse ka terasetööstuse suhtes, nimetatud sektorit „reaalmajanduse alustalaks“ ja „Hiina rahvusvahelist konkurentsieelist kujundavaks keskse tähtsusega valdkonnaks“ ning selles on kehtestatud mitu eesmärki ja töömeetodit, mis suunavad terasesektori arengut ajavahemikul 2021–2025, näiteks tehnoloogiline ajakohastamine, sektori struktuuri parandamine (muu hulgas äriühingute edasise koondumise kaudu) ja digiüleminek (46). Peale selle nimetatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon) (47) terasesektorit soodustatud tootmisharuks. Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas neid, mis toodavad uurimisaluse toote valmistamiseks kasutatavaid põhitooraineid. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

44

45

46

47

| (76) | Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et eespool põhjenduses 64 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine torude või toruliitmike sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid. |
| --- | --- |

(76)

Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et eespool põhjenduses 64 viidatud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine torude või toruliitmike sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid.

| (77) | Torude või toruliitmike sektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on viidatud eespool põhjenduses 64. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses nende sisendite kättesaadavusega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (48). |
| --- | --- |

(77)

Torude või toruliitmike sektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses, nagu on viidatud eespool põhjenduses 64. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses nende sisendite kättesaadavusega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (48).

48

| (78) | Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et uurimisaluse toote sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on viidatud ka eespool põhjenduses 64. Seetõttu mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(78)

Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et uurimisaluse toote sektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on viidatud ka eespool põhjenduses 64. Seetõttu mõjutab riigi oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (79) | Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja mitmeid sisendeid. Kui torude või toruliitmike tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgesti samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(79)

Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et uurimisaluse toote tootmiseks on vaja mitmeid sisendeid. Kui torude või toruliitmike tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgesti samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks rakendatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (80) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on ebausaldusväärsed kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. |
| --- | --- |

(80)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on ebausaldusväärsed kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta.

| (81) | Hiina valitsus ei ole esitanud ühtegi vastupidist tõendit ega väidet. 9. märtsil 2022 esitasid Zhejiang Jndia ja CCCMC uurimise algatamist käsitlevates avaldustes paralleelsed märkused, väites esiteks, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole WTO eeskirjadega kooskõlas, ja teiseks, et Hiina terasesektoris ei esine mingil juhul olulisi moonutusi. Mõlemad isikud kordasid oma vaateid 7. juulil 2022 esitatud märkustes, mille nad esitasid vastuseks allikaid käsitlevale teatele. |
| --- | --- |

(81)

Hiina valitsus ei ole esitanud ühtegi vastupidist tõendit ega väidet. 9. märtsil 2022 esitasid Zhejiang Jndia ja CCCMC uurimise algatamist käsitlevates avaldustes paralleelsed märkused, väites esiteks, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole WTO eeskirjadega kooskõlas, ja teiseks, et Hiina terasesektoris ei esine mingil juhul olulisi moonutusi. Mõlemad isikud kordasid oma vaateid 7. juulil 2022 esitatud märkustes, mille nad esitasid vastuseks allikaid käsitlevale teatele.

| (82) | Mis puudutab konkreetselt esimest väidet, olid isikud seisukohal, et WTO dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 ei tunnustata oluliste moonutuste mõistet ning et selle kohaselt on võimalik normaalväärtust kindlaks määrata ainult juhul, kui müük ei toimu tavapärastes kaubandustingimustes või toimub konkreetses turuolukorras. Isikud märkisid, et oluliste moonutuste mõiste ei kuulu kummagi kategooria alla, mis võimaldaks normaalväärtust kindlaks määrata. Seega kasutas EL isikute arvates kontseptsiooni, mida ei ole WTO õiguses olemas. Sellega seoses viitasid isikud ka WTO liikmete tõstatatud küsimusele, eelkõige juhtumile „EL – kulude kohandamise metoodikad II (Venemaa)“ (DS494). Sellest tulenevalt leidsid nad, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei ole WTO õigusega kooskõlas. |
| --- | --- |

(82)

Mis puudutab konkreetselt esimest väidet, olid isikud seisukohal, et WTO dumpinguvastase lepingu punktis 2.2 ei tunnustata oluliste moonutuste mõistet ning et selle kohaselt on võimalik normaalväärtust kindlaks määrata ainult juhul, kui müük ei toimu tavapärastes kaubandustingimustes või toimub konkreetses turuolukorras. Isikud märkisid, et oluliste moonutuste mõiste ei kuulu kummagi kategooria alla, mis võimaldaks normaalväärtust kindlaks määrata. Seega kasutas EL isikute arvates kontseptsiooni, mida ei ole WTO õiguses olemas. Sellega seoses viitasid isikud ka WTO liikmete tõstatatud küsimusele, eelkõige juhtumile „EL – kulude kohandamise metoodikad II (Venemaa)“ (DS494). Sellest tulenevalt leidsid nad, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine ei ole WTO õigusega kooskõlas.

| (83) | Teise väite puhul juhtisid isikud tähelepanu väidetavale tõendite puudumisele seoses oluliste moonutustega. Isikute arvates on aruanne, millele taotluse esitaja ja komisjon tuginesid, aegunud ega ole objektiivne. Lisaks leidsid isikud, et aruande põhjal oluliste moonutuste esinemise kohta järelduste tegemist mõjutas ringtõestus. Ühtlasi tõid isikud välja, et kõik sektori äriühingud ei kuulu riigi omandusse ja isegi need, keda valitsus teataval määral kontrollib, tegutsevad sellegipoolest vabaturul. Sellega seoses viitasid isikud Hiina Rahvavabariigi seadusele ettevõtete käes oleva riigi omandis vara kohta, mille artikliga 6 on ette nähtud valitsusorganite ja ettevõtete lahusus. Isikud vaidlustasid ka asjaolu, et käesoleva uurimise puhul võetakse arvesse Hiina pankroti- ja asjaõigust, väites samas maavarade 13. viisaastakuplaaniga seoses, et see on kõigest suunis, millel puudub siduv mõju. |
| --- | --- |

(83)

Teise väite puhul juhtisid isikud tähelepanu väidetavale tõendite puudumisele seoses oluliste moonutustega. Isikute arvates on aruanne, millele taotluse esitaja ja komisjon tuginesid, aegunud ega ole objektiivne. Lisaks leidsid isikud, et aruande põhjal oluliste moonutuste esinemise kohta järelduste tegemist mõjutas ringtõestus. Ühtlasi tõid isikud välja, et kõik sektori äriühingud ei kuulu riigi omandusse ja isegi need, keda valitsus teataval määral kontrollib, tegutsevad sellegipoolest vabaturul. Sellega seoses viitasid isikud Hiina Rahvavabariigi seadusele ettevõtete käes oleva riigi omandis vara kohta, mille artikliga 6 on ette nähtud valitsusorganite ja ettevõtete lahusus. Isikud vaidlustasid ka asjaolu, et käesoleva uurimise puhul võetakse arvesse Hiina pankroti- ja asjaõigust, väites samas maavarade 13. viisaastakuplaaniga seoses, et see on kõigest suunis, millel puudub siduv mõju.

| (84) | Komisjon lükkas need väited tagasi. Seoses esimese väitega leidis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Asjaolu, et „oluliste moonutuste“ mõistet ei ole WTO dumpinguvastases lepingus sõnaselgelt kasutatud, ei piira liidul seda mõistet kasutamast. Oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole ekspordiriigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Nendel asjaoludel nähakse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh niisuguse sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, kus on sarnane arengutase kui ekspordiriigil). Seoses juhtumiga DS 494 tuletab komisjon meelde, et nii EL kui ka Venemaa Föderatsioon vaidlustasid vaekogu järeldused, mis ei ole lõplikud ja seetõttu ei ole neil WTO kohtupraktika kohaselt WTO süsteemis õiguslikku staatust, sest vaidluste lahendamise organ ei ole neid WTO liikmete otsustega heaks kiitnud. Igatahes leidis vaekogu oma aruandes sõnaselgelt, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a jääb selle vaidluse piiridest välja. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon lükkas need väited tagasi. Seoses esimese väitega leidis komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a sätted on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Asjaolu, et „oluliste moonutuste“ mõistet ei ole WTO dumpinguvastases lepingus sõnaselgelt kasutatud, ei piira liidul seda mõistet kasutamast. Oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole ekspordiriigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Nendel asjaoludel nähakse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh niisuguse sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, kus on sarnane arengutase kui ekspordiriigil). Seoses juhtumiga DS 494 tuletab komisjon meelde, et nii EL kui ka Venemaa Föderatsioon vaidlustasid vaekogu järeldused, mis ei ole lõplikud ja seetõttu ei ole neil WTO kohtupraktika kohaselt WTO süsteemis õiguslikku staatust, sest vaidluste lahendamise organ ei ole neid WTO liikmete otsustega heaks kiitnud. Igatahes leidis vaekogu oma aruandes sõnaselgelt, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a jääb selle vaidluse piiridest välja.

| (85) | Seoses teise väitega märkis komisjon, et aruanne on ulatuslikele erapooletutele tõenditele, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud õigusaktidele, määrustele ja muudele ametlikele poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide aruannetele, akadeemilistele uuringutele ning teadlaste artiklitele ja muudele usaldusväärsetele sõltumatutele allikatele tuginev terviklik dokument. See on avalikkusele kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, nii et kõigil huvitatud isikutel on olnud piisavalt võimalusi seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, täiendada või kommenteerida ning ei Hiina valitsus ega muud isikud ei ole esitanud märkusi ega tõendeid, mis lükkaksid ümber aruandesse lisatud allikad. Lisaks märkis komisjon eelkõige, et aruandes sisalduvad peamised poliitikadokumendid ja tõendid, sealhulgas asjakohased viisaastakukavad ja uurimisalusele tootele kohaldatavad õigusaktid, mis asendati järjest 14. viisaastaku vastavate dokumentidega, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil asjakohased. |
| --- | --- |

(85)

Seoses teise väitega märkis komisjon, et aruanne on ulatuslikele erapooletutele tõenditele, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud õigusaktidele, määrustele ja muudele ametlikele poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide aruannetele, akadeemilistele uuringutele ning teadlaste artiklitele ja muudele usaldusväärsetele sõltumatutele allikatele tuginev terviklik dokument. See on avalikkusele kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, nii et kõigil huvitatud isikutel on olnud piisavalt võimalusi seda ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, täiendada või kommenteerida ning ei Hiina valitsus ega muud isikud ei ole esitanud märkusi ega tõendeid, mis lükkaksid ümber aruandesse lisatud allikad. Lisaks märkis komisjon eelkõige, et aruandes sisalduvad peamised poliitikadokumendid ja tõendid, sealhulgas asjakohased viisaastakukavad ja uurimisalusele tootele kohaldatavad õigusaktid, mis asendati järjest 14. viisaastaku vastavate dokumentidega, olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil asjakohased.

| (86) | Komisjon ei nõustunud väitega, et Hiina äriühingud, olgu need siis riigi omanduses või mitte, tegutsevad vabaturul. Komisjon märkis, et põhjendustes 63–64 ning 70–81 esitatud analüüsis kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned koos taotluse esitaja esitatud tõenditega näitavad, et olulised moonutused esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites olenemata sellest, kelle omandusse kõnealused äriühingud kuuluvad. Seetõttu on kohatu viidata huvitatud isikute väite toetamiseks Hiina Rahvavabariigi riigivarade seaduse (49) artiklile 6. Piisab, kui mainida, et valitsusorganite ja ettevõtete lahususe asemel on Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse (50) artiklis 7 sätestatud, et „riiklik majandus, nimelt kogu rahva omandis olev sotsialistlik majandus, on rahvamajanduse juhtiv jõud. Riik tagab riigi omandis oleva majanduse tugevdamise ja kasvu“, samas kui Hiina Rahvavabariigi riigivarade seaduse artikliga 7 antakse riigile volitused „võtta meetmeid, et edendada riigi osalusega kapitali tsentraliseerimist olulistes tootmisharudes ja esmatähtsates valdkondades, mis mõjutavad riigi majanduse elutähtsat osa ja riigi julgeolekut, optimeerivad riigi omanduses oleva majanduse ülesehitust ja struktuuri, edendavad riigi omanduses olevate äriühingute reformimist ja arendamist, parandavad riigi omanduses oleva majanduse üldist kvaliteeti ning tugevdavad riigi omanduses oleva majanduse kontrollijõudu ja mõju“. Koos Hiina Rahvavabariigi riigivarade seaduse artikliga 36, mille kohaselt „riigi osalusega ettevõte täidab investeerides riikliku tööstuspoliitika eesmärke“, loovad need ja muud (51) sätted õiguskeskkonna, milles valitsuse ja äriühingute eristamine on praktiliselt võimatu. Samuti ei mõistnud komisjon, kuidas pankroti- või asjaõigus, mis on üldkohaldatavad ja mis kehtivad seega ka huvitatud isikutele, ei saanud käesoleva uurimisega seotud olla. Ühtlasi ei olnud komisjon nõus, et maavarade 13. viisaastakukava võiks endast kujutada üksnes mittesiduvat suunist. Vastupidi, Hiina planeerimisvahenditega seatud eesmärgid on siduvad ja iga haldustasandi asutused teevad järelevalvet selle üle, kuidas vastava madalama tasandi valitsusasutused kavasid rakendavad, eraldades seega vahendeid pigem sektoritele, mille valitsus on nimetanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte aga kooskõlas turujõududega (52). |
| --- | --- |

(86)

Komisjon ei nõustunud väitega, et Hiina äriühingud, olgu need siis riigi omanduses või mitte, tegutsevad vabaturul. Komisjon märkis, et põhjendustes 63–64 ning 70–81 esitatud analüüsis kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned koos taotluse esitaja esitatud tõenditega näitavad, et olulised moonutused esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites olenemata sellest, kelle omandusse kõnealused äriühingud kuuluvad. Seetõttu on kohatu viidata huvitatud isikute väite toetamiseks Hiina Rahvavabariigi riigivarade seaduse (49) artiklile 6. Piisab, kui mainida, et valitsusorganite ja ettevõtete lahususe asemel on Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse (50) artiklis 7 sätestatud, et „riiklik majandus, nimelt kogu rahva omandis olev sotsialistlik majandus, on rahvamajanduse juhtiv jõud. Riik tagab riigi omandis oleva majanduse tugevdamise ja kasvu“, samas kui Hiina Rahvavabariigi riigivarade seaduse artikliga 7 antakse riigile volitused „võtta meetmeid, et edendada riigi osalusega kapitali tsentraliseerimist olulistes tootmisharudes ja esmatähtsates valdkondades, mis mõjutavad riigi majanduse elutähtsat osa ja riigi julgeolekut, optimeerivad riigi omanduses oleva majanduse ülesehitust ja struktuuri, edendavad riigi omanduses olevate äriühingute reformimist ja arendamist, parandavad riigi omanduses oleva majanduse üldist kvaliteeti ning tugevdavad riigi omanduses oleva majanduse kontrollijõudu ja mõju“. Koos Hiina Rahvavabariigi riigivarade seaduse artikliga 36, mille kohaselt „riigi osalusega ettevõte täidab investeerides riikliku tööstuspoliitika eesmärke“, loovad need ja muud (51) sätted õiguskeskkonna, milles valitsuse ja äriühingute eristamine on praktiliselt võimatu. Samuti ei mõistnud komisjon, kuidas pankroti- või asjaõigus, mis on üldkohaldatavad ja mis kehtivad seega ka huvitatud isikutele, ei saanud käesoleva uurimisega seotud olla. Ühtlasi ei olnud komisjon nõus, et maavarade 13. viisaastakukava võiks endast kujutada üksnes mittesiduvat suunist. Vastupidi, Hiina planeerimisvahenditega seatud eesmärgid on siduvad ja iga haldustasandi asutused teevad järelevalvet selle üle, kuidas vastava madalama tasandi valitsusasutused kavasid rakendavad, eraldades seega vahendeid pigem sektoritele, mille valitsus on nimetanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte aga kooskõlas turujõududega (52).

49

50

51

52

| (87) | Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on kirjeldatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(87)

Kokkuvõttes nähtus kättesaadavatest tõenditest, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude tulemusel, sest neid mõjutab riigi oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu ilmneb ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase elemendi tegelikust või võimalikust mõjust. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. Seetõttu arvutas komisjon normaalväärtuse ainult tootmis- ja müügikulude põhjal, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva võrdlusriigi vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on kirjeldatud järgmises punktis.

| (88) | Pärast avalikustamist kordasid Zhejiang Jndia ja CCCMC oma varasemaid märkusi, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas WTO dumpinguvastase lepinguga, et põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike sektoris puuduvad olulised moonutused, et komisjoni riigiaruanne Hiina kohta on aegunud ja et Hiina poliitikadokumentidel ei ole turule siduvat mõju. |
| --- | --- |

(88)

Pärast avalikustamist kordasid Zhejiang Jndia ja CCCMC oma varasemaid märkusi, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a ei ole kooskõlas WTO dumpinguvastase lepinguga, et põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike sektoris puuduvad olulised moonutused, et komisjoni riigiaruanne Hiina kohta on aegunud ja et Hiina poliitikadokumentidel ei ole turule siduvat mõju.

| (89) | Nagu on märgitud põhjenduses 62, järeldas komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine oli komisjonile kättesaadavaid tõendeid arvestades põhjendatud. Lisaks arvas komisjon, et artikli 2 lõike 6a sätted on kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Komisjoni seisukoht on, et kooskõlas apellatsioonikogu selgitustega juhtumi DS473 „EL – biodiisel (Argentina)“ puhul, et alusmääruse sätted, mida üldiselt kohaldatakse kõigi WTO liikmete suhtes, näiteks artikli 2 lõike 5 teine lõik, võimaldavad kasutada kolmandalt riigilt saadud andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui see kohandamine on vajalik ja põhjendatud. |
| --- | --- |

(89)

Nagu on märgitud põhjenduses 62, järeldas komisjon, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine oli komisjonile kättesaadavaid tõendeid arvestades põhjendatud. Lisaks arvas komisjon, et artikli 2 lõike 6a sätted on kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Komisjoni seisukoht on, et kooskõlas apellatsioonikogu selgitustega juhtumi DS473 „EL – biodiisel (Argentina)“ puhul, et alusmääruse sätted, mida üldiselt kohaldatakse kõigi WTO liikmete suhtes, näiteks artikli 2 lõike 5 teine lõik, võimaldavad kasutada kolmandalt riigilt saadud andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui see kohandamine on vajalik ja põhjendatud.

| (90) | Mis puudutab väidet, et riigiaruanne on aegunud, siis seda on põhjalikult käsitletud põhjenduses 85. Lisaks tõi komisjon välja, et tema otsused seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega põhinevad kogu kättesaadaval teabel, millest aruanne moodustab kõigest ühe osa. Sellega seoses viitab komisjon konkreetselt põhjendustele 70–75, milles on kirjeldatud käesoleva uurimise puhul asjakohast lisatõendusmaterjali. |
| --- | --- |

(90)

Mis puudutab väidet, et riigiaruanne on aegunud, siis seda on põhjalikult käsitletud põhjenduses 85. Lisaks tõi komisjon välja, et tema otsused seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega põhinevad kogu kättesaadaval teabel, millest aruanne moodustab kõigest ühe osa. Sellega seoses viitab komisjon konkreetselt põhjendustele 70–75, milles on kirjeldatud käesoleva uurimise puhul asjakohast lisatõendusmaterjali.

| (91) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks alust andvate oluliste moonutuste olemasolu ei ole seotud sellise spetsiaalse valdkonnateabe või uurimisaluse toote turu teabe olemasoluga. Sellega seoses on komisjon käesolevas uurimises tuvastanud oluliste moonutuste olemasolu põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike sektoris ja sellega seotud sisendite sektorites (nagu on tõendatud põhjendustes 63–66 ja põhjendustes 77–80). Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt on omamaiste kulude kasutamine normaalväärtuse arvutamisel lubatud üksnes juhul, kui uurimise käigus on kindlalt tuvastatud, et need ei ole moonutatud. Ent ühtegi kindlat tõendit konkreetsete eksportivate tootjate tootmistegurite moonutatuse puudumise kohta ei leitud. |
| --- | --- |

(91)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks alust andvate oluliste moonutuste olemasolu ei ole seotud sellise spetsiaalse valdkonnateabe või uurimisaluse toote turu teabe olemasoluga. Sellega seoses on komisjon käesolevas uurimises tuvastanud oluliste moonutuste olemasolu põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike sektoris ja sellega seotud sisendite sektorites (nagu on tõendatud põhjendustes 63–66 ja põhjendustes 77–80). Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt on omamaiste kulude kasutamine normaalväärtuse arvutamisel lubatud üksnes juhul, kui uurimise käigus on kindlalt tuvastatud, et need ei ole moonutatud. Ent ühtegi kindlat tõendit konkreetsete eksportivate tootjate tootmistegurite moonutatuse puudumise kohta ei leitud.

| (92) | Esiteks ei ole Hiina valitsuse avaldatud viisaastakukavad kõigest üldised suunised, vaid õiguslikult siduvad dokumendid. Sellega seoses viitas komisjon aruande 4. peatükis esitatud kavade üksikasjalikule analüüsile, mille üks alapunkt keskendub konkreetselt kavade siduvusele (punkt 4.3.1). 14. viisaastakukavas tuletatakse kõigile asutustele sõnaselgelt meelde, et kavasid tuleb hoolikalt rakendada: „Tõhustame kavandamise juhtimissüsteeme, näiteks kataloogide ja nimekirjade koostamist ja arhiveerimist ning ühtlustamist ja koordineerimist, koostame nimekirju ja katalooge, näiteks 14. viisaastaku riikliku tasandi erikavad, edendame kavade arhiveerimist, tuginedes riikliku planeerimise integreeritud juhtimise teabeplatvormile, ning toome mitmesugused kavad ühtse juhtimise alla. Kehtestame ja täiustame planeerimise ühtlustamis- ja koordineerimismehhanisme, kooskõlastame Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu heakskiidetud kavad ja piirkondlikud arengukavad selle kavaga enne heakskiidu saamiseks esitamist, tagame, et riigi tasandi ruumiline planeerimine, eriplaneerimine, piirkondlik planeerimine ja muud planeerimise tasandid on selle kavaga koordineeritud, arvestades põhieesmärke, arengusuundi, üldist ülesehitust, peamisi poliitikasuundi, suuremaid projekte ning riskide ennetamist ja juhtimist.“ (53) Lisaks on toorainetööstuse arendamise 14. viisaastakukavas sätestatud, et „kõik kohad peavad end selle kava abil parandama ja lisama selles kavas sisalduva peamise sisu ning suuremad projektid oma peamistele kohalikele ülesannetele“, samas kui „terase- ja muud olulise tähtsusega sektorid peavad selle kava eesmärkide ning ülesannete põhjal sõnastama konkreetsed rakendusalased seisukohad“ (54). |
| --- | --- |

(92)

Esiteks ei ole Hiina valitsuse avaldatud viisaastakukavad kõigest üldised suunised, vaid õiguslikult siduvad dokumendid. Sellega seoses viitas komisjon aruande 4. peatükis esitatud kavade üksikasjalikule analüüsile, mille üks alapunkt keskendub konkreetselt kavade siduvusele (punkt 4.3.1). 14. viisaastakukavas tuletatakse kõigile asutustele sõnaselgelt meelde, et kavasid tuleb hoolikalt rakendada: „Tõhustame kavandamise juhtimissüsteeme, näiteks kataloogide ja nimekirjade koostamist ja arhiveerimist ning ühtlustamist ja koordineerimist, koostame nimekirju ja katalooge, näiteks 14. viisaastaku riikliku tasandi erikavad, edendame kavade arhiveerimist, tuginedes riikliku planeerimise integreeritud juhtimise teabeplatvormile, ning toome mitmesugused kavad ühtse juhtimise alla. Kehtestame ja täiustame planeerimise ühtlustamis- ja koordineerimismehhanisme, kooskõlastame Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu heakskiidetud kavad ja piirkondlikud arengukavad selle kavaga enne heakskiidu saamiseks esitamist, tagame, et riigi tasandi ruumiline planeerimine, eriplaneerimine, piirkondlik planeerimine ja muud planeerimise tasandid on selle kavaga koordineeritud, arvestades põhieesmärke, arengusuundi, üldist ülesehitust, peamisi poliitikasuundi, suuremaid projekte ning riskide ennetamist ja juhtimist.“ (53) Lisaks on toorainetööstuse arendamise 14. viisaastakukavas sätestatud, et „kõik kohad peavad end selle kava abil parandama ja lisama selles kavas sisalduva peamise sisu ning suuremad projektid oma peamistele kohalikele ülesannetele“, samas kui „terase- ja muud olulise tähtsusega sektorid peavad selle kava eesmärkide ning ülesannete põhjal sõnastama konkreetsed rakendusalased seisukohad“ (54).

53

54

| (93) | Seega lükkas komisjon põhjendustes 89–92 esitatud tõendite alusel põhjenduses 88 märgitud väited tagasi. |
| --- | --- |

(93)

Seega lükkas komisjon põhjendustes 89–92 esitatud tõendite alusel põhjenduses 88 märgitud väited tagasi.

3.1.2.2.2.   
  Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (94) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majanduse arengutase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (55); |
| --- | --- | --- |

(94)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majanduse arengutase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile (55);

55

| — | uurimisaluse toote tootmine selles riigis (56); |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine selles riigis (56);

56

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (95) | Nagu selgitatud põhjenduses 54, andis komisjon välja teate allikate kohta, milles kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning teavitati huvitatud isikuid komisjoni kavatsusest käsitada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Taid, kui leiab kinnitust oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. |
| --- | --- |

(95)

Nagu selgitatud põhjenduses 54, andis komisjon välja teate allikate kohta, milles kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning teavitati huvitatud isikuid komisjoni kavatsusest käsitada käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Taid, kui leiab kinnitust oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a.

| (96) | Komisjon selgitas kasutatud allikaid käsitlevas teates, et koostöö puudumise korral peab ta vastavalt alusmääruse artiklile 18 tuginema kättesaadavatele faktidele. Võrdlusriigi valimisel lähtuti aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvast teabest koos teiste teabeallikatega, mida peetakse asjakohaseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud asjakohastele kriteeriumidele kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 5, sh GTA andmebaas, Maailmapanga aruanne „Doing Business“, (57) Tai energiaministeerium, (58) Tai provintsi veemajandusamet (59) ja Tai riiklik statistikaamet (60). |
| --- | --- |

(96)

Komisjon selgitas kasutatud allikaid käsitlevas teates, et koostöö puudumise korral peab ta vastavalt alusmääruse artiklile 18 tuginema kättesaadavatele faktidele. Võrdlusriigi valimisel lähtuti aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvast teabest koos teiste teabeallikatega, mida peetakse asjakohaseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud asjakohastele kriteeriumidele kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 5, sh GTA andmebaas, Maailmapanga aruanne „Doing Business“, (57) Tai energiaministeerium, (58) Tai provintsi veemajandusamet (59) ja Tai riiklik statistikaamet (60).

57

58

59

60

| (97) | Mis puudutab majanduse arengutaset, siis taotluse esitaja uuris aegumise läbivaatamise taotluses võimalike võrdlusriikidena nelja riiki, mille majanduslik areng oli HRVga samal tasemel. Uuritud riigid olid Tai, Indoneesia, Malaisia ja Türgi (61). |
| --- | --- |

(97)

Mis puudutab majanduse arengutaset, siis taotluse esitaja uuris aegumise läbivaatamise taotluses võimalike võrdlusriikidena nelja riiki, mille majanduslik areng oli HRVga samal tasemel. Uuritud riigid olid Tai, Indoneesia, Malaisia ja Türgi (61).

61

| (98) | Seoses uurimisaluse toote tootmisega tehti kõigi nelja riigi puhul kindlaks, et nende tootmisharu ekspordib vähemalt 500 tonni põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke aastas (62). |
| --- | --- |

(98)

Seoses uurimisaluse toote tootmisega tehti kõigi nelja riigi puhul kindlaks, et nende tootmisharu ekspordib vähemalt 500 tonni põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke aastas (62).

62

| (99) | Arvestades asjakohaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis, valis taotluse esitaja oma läbivaatamistaotluses asjakohaste avalike andmete, näiteks ametliku impordistatistika, energiahindade ja teadaolevate tootjate avalikult kättesaadavate finantsandmete alusel nelja riigi hulgast sobivana välja Tai. Taotluse esitaja tegi kindlaks neli Tai äriühingut, kes tootsid põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke (63). |
| --- | --- |

(99)

Arvestades asjakohaste avalike andmete kättesaadavust võrdlusriigis, valis taotluse esitaja oma läbivaatamistaotluses asjakohaste avalike andmete, näiteks ametliku impordistatistika, energiahindade ja teadaolevate tootjate avalikult kättesaadavate finantsandmete alusel nelja riigi hulgast sobivana välja Tai. Taotluse esitaja tegi kindlaks neli Tai äriühingut, kes tootsid põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke (63).

63

| (100) | Nagu on selgitatud allikaid käsitlevas teates, kandsid kaks äriühingut kahel läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud aastal kahjumit, mistõttu ei saanud neid kasutada põhjendatud kasumi kindlakstegemiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. Kahel teisel taotluses nimetatud äriühingul (Thai Benkan Co. Ltd. ja Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd.) olid andmed 2020. aasta kohta kohe kättesaadavad, mille kohaselt oli hinnanguline kasum 1,2 % ning müügi-, üld- ja halduskulude tase 32,6 %. |
| --- | --- |

(100)

Nagu on selgitatud allikaid käsitlevas teates, kandsid kaks äriühingut kahel läbivaatamisega seotud uurimisperioodile eelnenud aastal kahjumit, mistõttu ei saanud neid kasutada põhjendatud kasumi kindlakstegemiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a. Kahel teisel taotluses nimetatud äriühingul (Thai Benkan Co. Ltd. ja Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd.) olid andmed 2020. aasta kohta kohe kättesaadavad, mille kohaselt oli hinnanguline kasum 1,2 % ning müügi-, üld- ja halduskulude tase 32,6 %.

| (101) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et Tai ei ole sobiv võrdlusriik ning et Malaisia oleks sobivam võrdlusriik. |
| --- | --- |

(101)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et Tai ei ole sobiv võrdlusriik ning et Malaisia oleks sobivam võrdlusriik.

| (102) | Kõigepealt märkis komisjon, et Zhejiang Jndia ja CCCMC ei väitnud seda, et Tai ei ole sobiv valik. Nad väitsid kõigest, et Malaisia oleks sobivam valik. Samas ei esitanud ega soovitanud Zhejiang Jndia ega CCCMC ühtegi allikat või mingit avalikult kättesaadavat teavet Malaisia moonutamata väärtuste kohta seoses teates märgitud tootmisteguritega. Seetõttu on väide põhjendamatu. |
| --- | --- |

(102)

Kõigepealt märkis komisjon, et Zhejiang Jndia ja CCCMC ei väitnud seda, et Tai ei ole sobiv valik. Nad väitsid kõigest, et Malaisia oleks sobivam valik. Samas ei esitanud ega soovitanud Zhejiang Jndia ega CCCMC ühtegi allikat või mingit avalikult kättesaadavat teavet Malaisia moonutamata väärtuste kohta seoses teates märgitud tootmisteguritega. Seetõttu on väide põhjendamatu.

| (103) | Samuti on andmebaasi Global Trade Alert (64) andmetel kehtinud Ameerika Ühendriikides mitu aastat dumpinguvastased tollimaksud Malaisiast pärit uurimisaluse toote suhtes. Lisaks laiendas komisjon 3. märtsil 2023 Hiina suhtes kehtivat dumpinguvastast jääktollimaksu teatavatele Malaisia tootjatele, kelle puhul leiti, et nad hoiduvad uurimisalusele tootele rakendusmäärusega (EL) 2017/141 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvale. Ei olnud võimalik välistada, et need kaks tegurit võivad mõjutada seda, kas Malaisia sobib võrdlusriigiks, näiteks arvestades Malaisia turul tegutsevate äriühingute müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, nende võimalikku ebaõiglast kauplemist suurtel eksporditurgudel, nagu Ameerika Ühendriigid ja/või Euroopa Liit, ning üldisemalt Malaisia uurimisaluse toote ja võimalik, et ka selle sisendite turu nõuetekohast toimimist. Komisjoni arvates ei sobinud Malaisia nende tegurite tõttu võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(103)

Samuti on andmebaasi Global Trade Alert (64) andmetel kehtinud Ameerika Ühendriikides mitu aastat dumpinguvastased tollimaksud Malaisiast pärit uurimisaluse toote suhtes. Lisaks laiendas komisjon 3. märtsil 2023 Hiina suhtes kehtivat dumpinguvastast jääktollimaksu teatavatele Malaisia tootjatele, kelle puhul leiti, et nad hoiduvad uurimisalusele tootele rakendusmäärusega (EL) 2017/141 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest kõrvale. Ei olnud võimalik välistada, et need kaks tegurit võivad mõjutada seda, kas Malaisia sobib võrdlusriigiks, näiteks arvestades Malaisia turul tegutsevate äriühingute müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, nende võimalikku ebaõiglast kauplemist suurtel eksporditurgudel, nagu Ameerika Ühendriigid ja/või Euroopa Liit, ning üldisemalt Malaisia uurimisaluse toote ja võimalik, et ka selle sisendite turu nõuetekohast toimimist. Komisjoni arvates ei sobinud Malaisia nende tegurite tõttu võrdlusriigiks.

64

| (104) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid veel, et komisjon ei olnud esitanud Tais toodetud koguste kohta andmeid. |
| --- | --- |

(104)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid veel, et komisjon ei olnud esitanud Tais toodetud koguste kohta andmeid.

| (105) | Nagu on selgitatud põhjenduses 98, märkis komisjon, et aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas ekspordistatistikat, mis näitas, et Tai (ja ülejäänud kolm võimalikku võrdlusriiki) eksportis uurimisalust toodet olulistes kogustes (65). Komisjon märkis lisaks, et asjaomased isikud ei esitanud ühtegi tõendit Tais tegelikult toodetud koguste kohta, rääkimata võrdlusest Malaisias või muudes võimalikes võrdlusriikides toodetud kogustega. Seetõttu peeti väidet põhjendamatuks ja asjakohatuks. |
| --- | --- |

(105)

Nagu on selgitatud põhjenduses 98, märkis komisjon, et aegumise läbivaatamise taotlus sisaldas ekspordistatistikat, mis näitas, et Tai (ja ülejäänud kolm võimalikku võrdlusriiki) eksportis uurimisalust toodet olulistes kogustes (65). Komisjon märkis lisaks, et asjaomased isikud ei esitanud ühtegi tõendit Tais tegelikult toodetud koguste kohta, rääkimata võrdlusest Malaisias või muudes võimalikes võrdlusriikides toodetud kogustega. Seetõttu peeti väidet põhjendamatuks ja asjakohatuks.

65

| (106) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid veel, et Tai kasumi tase oli liiga madal, et seda saaks pidada mõistlikuks. Sellele väitele lisaks teatasid nad, et Malaisia oleks parem valik, ja nimetasid tootja, kelle kohta olid olemas avalikult kättesaadavad andmed, mis ühtisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga. |
| --- | --- |

(106)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid veel, et Tai kasumi tase oli liiga madal, et seda saaks pidada mõistlikuks. Sellele väitele lisaks teatasid nad, et Malaisia oleks parem valik, ja nimetasid tootja, kelle kohta olid olemas avalikult kättesaadavad andmed, mis ühtisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga.

| (107) | Uurimise käigus on saanud kättesaadavaks uuemad andmed Tai kasumlike äriühingute kohta. Seetõttu vaatas komisjon kõnealused andmed läbi. Ajakohastatud andmed 2021. aasta kui käesoleva uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta näitasid kahe Tai äriühingu puhul, et kasumlikkuse tase oli 1,22 % ning müügi-, üld- ja halduskulude tase 19,64 %. |
| --- | --- |

(107)

Uurimise käigus on saanud kättesaadavaks uuemad andmed Tai kasumlike äriühingute kohta. Seetõttu vaatas komisjon kõnealused andmed läbi. Ajakohastatud andmed 2021. aasta kui käesoleva uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta näitasid kahe Tai äriühingu puhul, et kasumlikkuse tase oli 1,22 % ning müügi-, üld- ja halduskulude tase 19,64 %.

| (108) | Komisjon tunnistas allikaid käsitlevas teates, et niisugust väikest kasumit ei saa lugeda mõistlikuks. Kuid aegumise läbivaatamise käigus ei ole vaja dumpingu täpset taset kindlaks määrata, sest uurimise käigus tuleb välja selgitada, kas dumpingu jätkumine või kordumine oleks tõenäoline, kui meetmeid ei pikendata. Seega võib komisjon kasutada kasumi madalat taset, kui dumping on selle põhjal juba kindlaks määratud. See kehtib ka Tai äriühinguid käsitlevate uuemate ja korrigeeritud andmete kohta. Nagu on näha punktis 3.1.2.4, määrati dumping uurimise käigus kindlaks Taid käsitlevate finantsandmete põhjal. Seepärast lükati see väide tagasi. Lisaks on huvitatud isikute soovitatud Malaisia äriühingu kasum Tai äriühingute kasumist suurem (66). Seega tooks väitega nõustumine ja Malaisia äriühingu andmete kasutamine kaasa üksnes normaalväärtuse suurenemise ja kõrgemad dumpingumarginaalid. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon tunnistas allikaid käsitlevas teates, et niisugust väikest kasumit ei saa lugeda mõistlikuks. Kuid aegumise läbivaatamise käigus ei ole vaja dumpingu täpset taset kindlaks määrata, sest uurimise käigus tuleb välja selgitada, kas dumpingu jätkumine või kordumine oleks tõenäoline, kui meetmeid ei pikendata. Seega võib komisjon kasutada kasumi madalat taset, kui dumping on selle põhjal juba kindlaks määratud. See kehtib ka Tai äriühinguid käsitlevate uuemate ja korrigeeritud andmete kohta. Nagu on näha punktis 3.1.2.4, määrati dumping uurimise käigus kindlaks Taid käsitlevate finantsandmete põhjal. Seepärast lükati see väide tagasi. Lisaks on huvitatud isikute soovitatud Malaisia äriühingu kasum Tai äriühingute kasumist suurem (66). Seega tooks väitega nõustumine ja Malaisia äriühingu andmete kasutamine kaasa üksnes normaalväärtuse suurenemise ja kõrgemad dumpingumarginaalid.

66

| (109) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et muude otseste kulude arvutamine, väljendatuna protsendina liidu tootmisharu tootmiskulude alusel, nagu on esitatud taotluses, oli põhjendamatu, sest Tais ja liidus kasutatakse erinevaid tootmisprotsesse. |
| --- | --- |

(109)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et muude otseste kulude arvutamine, väljendatuna protsendina liidu tootmisharu tootmiskulude alusel, nagu on esitatud taotluses, oli põhjendamatu, sest Tais ja liidus kasutatakse erinevaid tootmisprotsesse.

| (110) | Zhejiang Jndia ja CCCMC ei esitanud ühtegi tõendit Tai tootmisprotsessi kohta, mistõttu oli väide põhjendamatu, eriti arvestades, et Zhejiang Jndia ja CCCMC liikmed oleksid võinud koostöö tegemiseks esitada oma tootmiskulud ja oma tootmistegurite tarbimise HRVs, millele komisjon oleks saanud kohaldada võrdlusaluseid. Selle asemel otsustasid nad koostööd mitte teha, kuigi Zhejiang Jndia on eksportiv tootja, kes eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu olulises koguses põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke (67). |
| --- | --- |

(110)

Zhejiang Jndia ja CCCMC ei esitanud ühtegi tõendit Tai tootmisprotsessi kohta, mistõttu oli väide põhjendamatu, eriti arvestades, et Zhejiang Jndia ja CCCMC liikmed oleksid võinud koostöö tegemiseks esitada oma tootmiskulud ja oma tootmistegurite tarbimise HRVs, millele komisjon oleks saanud kohaldada võrdlusaluseid. Selle asemel otsustasid nad koostööd mitte teha, kuigi Zhejiang Jndia on eksportiv tootja, kes eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu olulises koguses põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke (67).

67

| (111) | Seepärast tugines komisjon taotluse esitaja läbivaatamistaotluses esitatud teabele. Esialgses uurimises tehti kindlaks, et Hiinast eksporditud vaatlusalusel tootel ja liidus toodetud samasugusel tootel on samasugused füüsikalised, tehnilised ning keemilised põhiomadused. Puuduvad tõendid selle kohta, et uurimisaluse toote tootmisel järgitakse liidus, Hiinas ja sobivates kolmandates võrdlusriikides erinevat protsessi. |
| --- | --- |

(111)

Seepärast tugines komisjon taotluse esitaja läbivaatamistaotluses esitatud teabele. Esialgses uurimises tehti kindlaks, et Hiinast eksporditud vaatlusalusel tootel ja liidus toodetud samasugusel tootel on samasugused füüsikalised, tehnilised ning keemilised põhiomadused. Puuduvad tõendid selle kohta, et uurimisaluse toote tootmisel järgitakse liidus, Hiinas ja sobivates kolmandates võrdlusriikides erinevat protsessi.

| (112) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et Tai ei ole sobiv valik, sest Taisse suunatud õmblusteta torude impordi keskmine hind ei ole mõistlik. Huvitatud isikud väitsid, et hind on „ebaharilik“, kuna erinevatest tarnivatest riikidest Taisse suunatud impordi keskmised hinnad erinesid oluliselt. Nad väitsid, et keskmine hind on võrreldes teistesse põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmikke tootvatesse riikidesse või piirkondadesse, nagu Malaisiasse, Indiasse ja ELi suunatud impordi hinnaga põhjendamatult kõrge. Ühtlasi väitsid nad, et võrdlushind on kõrgem kui ELi liikmesriikide vahelised hinnad ja seda mitte ainult sisendmaterjali, vaid ka samasuguse valmistoote puhul. Huvitatud isikute sõnul peaks komisjon tuvastama põhjuse, miks teatavatest riikidest Taisse suunatud õmblusteta torude impordi hinnad on ebaharilikud, ning asjaomased ebaharilikud hinnad välja jätma või neid korrigeerima. |
| --- | --- |

(112)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid, et Tai ei ole sobiv valik, sest Taisse suunatud õmblusteta torude impordi keskmine hind ei ole mõistlik. Huvitatud isikud väitsid, et hind on „ebaharilik“, kuna erinevatest tarnivatest riikidest Taisse suunatud impordi keskmised hinnad erinesid oluliselt. Nad väitsid, et keskmine hind on võrreldes teistesse põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmikke tootvatesse riikidesse või piirkondadesse, nagu Malaisiasse, Indiasse ja ELi suunatud impordi hinnaga põhjendamatult kõrge. Ühtlasi väitsid nad, et võrdlushind on kõrgem kui ELi liikmesriikide vahelised hinnad ja seda mitte ainult sisendmaterjali, vaid ka samasuguse valmistoote puhul. Huvitatud isikute sõnul peaks komisjon tuvastama põhjuse, miks teatavatest riikidest Taisse suunatud õmblusteta torude impordi hinnad on ebaharilikud, ning asjaomased ebaharilikud hinnad välja jätma või neid korrigeerima.

| (113) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Põhjendustes 97–100 nimetatud põhjustel on Tai sobiv võrdlusriik. Huvitatud isikud ei suutnud tõendada, et komisjoni kasutatud andmed ei ole seotud „vastavate tootmiskuludega“ alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses. Nad üksnes väitsid, et hind on „ebaharilik“, viidates teistele allikatele, kuid ei esitanud ühtegi selgitust, tehes väidetava ebahariliku hinna põhjuse kindlakstegemise ülesandeks komisjonile. Samal ajal ei teinud ükski HRV tootja uurimises koostööd ja nagu on märgitud põhjenduses 34, tuli tootmistegurid kindlaks määrata kättesaadavate faktide alusel kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1. Arvestades asjaomase sisendmaterjali Taisse suunatud impordi mahtu ja toimikus olevaid andmeid, ei olnud komisjonil ühtegi tõendit, et kasutatud andmed on moonutatud või et need on seotud sisendmaterjalidega, mis ei vasta HRVs kantavatele kuludele. Lisaks ei muuda hinda põhjendamatuks pelgalt asjaolu, et allikates esineb hinnaerinevusi ja et keskmine hind on teiste allikatega võrreldes kõrge. Eespool esitatule tuginedes lükati see väide tagasi kui põhjendamatu väide. Kuigi Zhejiang Jndia ja CCCMC ei esitanud ühtegi alust või soovitust korrigeerimiseks või alternatiivina kasutamiseks, oli komisjon seisukohal, et isegi kui kasutada Taisse suunatud impordi kõige väiksemat väärtust (32,81 Hiina jüaani kilogrammi kohta, Indoneesiast), leiaks dumpingu olemasolu kinnitust. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Põhjendustes 97–100 nimetatud põhjustel on Tai sobiv võrdlusriik. Huvitatud isikud ei suutnud tõendada, et komisjoni kasutatud andmed ei ole seotud „vastavate tootmiskuludega“ alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses. Nad üksnes väitsid, et hind on „ebaharilik“, viidates teistele allikatele, kuid ei esitanud ühtegi selgitust, tehes väidetava ebahariliku hinna põhjuse kindlakstegemise ülesandeks komisjonile. Samal ajal ei teinud ükski HRV tootja uurimises koostööd ja nagu on märgitud põhjenduses 34, tuli tootmistegurid kindlaks määrata kättesaadavate faktide alusel kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1. Arvestades asjaomase sisendmaterjali Taisse suunatud impordi mahtu ja toimikus olevaid andmeid, ei olnud komisjonil ühtegi tõendit, et kasutatud andmed on moonutatud või et need on seotud sisendmaterjalidega, mis ei vasta HRVs kantavatele kuludele. Lisaks ei muuda hinda põhjendamatuks pelgalt asjaolu, et allikates esineb hinnaerinevusi ja et keskmine hind on teiste allikatega võrreldes kõrge. Eespool esitatule tuginedes lükati see väide tagasi kui põhjendamatu väide. Kuigi Zhejiang Jndia ja CCCMC ei esitanud ühtegi alust või soovitust korrigeerimiseks või alternatiivina kasutamiseks, oli komisjon seisukohal, et isegi kui kasutada Taisse suunatud impordi kõige väiksemat väärtust (32,81 Hiina jüaani kilogrammi kohta, Indoneesiast), leiaks dumpingu olemasolu kinnitust.

| (114) | Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid veel, et impordihinnast tuleks maha arvata meretransport ja kindlustus. |
| --- | --- |

(114)

Zhejiang Jndia ja CCCMC väitsid veel, et impordihinnast tuleks maha arvata meretransport ja kindlustus.

| (115) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Võrdlusriikidesse suunatud sisendmaterjali impordihinda kasutatakse võrdlusriigi siseturu moonutamata hinna asendusena kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. See hind sisaldub GTA andmebaasis CIF-tasemel. Seega ei tuleks meretransporti ja kindlustust – kui see on kohaldatav – maha arvata, sest vastasel juhul ei kujutaks see sisendmaterjali siseturu hinna asendust. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Võrdlusriikidesse suunatud sisendmaterjali impordihinda kasutatakse võrdlusriigi siseturu moonutamata hinna asendusena kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. See hind sisaldub GTA andmebaasis CIF-tasemel. Seega ei tuleks meretransporti ja kindlustust – kui see on kohaldatav – maha arvata, sest vastasel juhul ei kujutaks see sisendmaterjali siseturu hinna asendust. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (116) | Arvestades eeltoodut ja kaalutlusõigust, mis komisjonil on sobiva võrdlusriigi valimisel, kinnitas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud kriteeriumidele enda valitud võrdlusriigina Tai. |
| --- | --- |

(116)

Arvestades eeltoodut ja kaalutlusõigust, mis komisjonil on sobiva võrdlusriigi valimisel, kinnitas komisjon vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud kriteeriumidele enda valitud võrdlusriigina Tai.

| (117) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Tai on sobiv võrdlusriik, ning pärast huvitatud isikute esitatud märkuste analüüsimist ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(117)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Tai on sobiv võrdlusriik, ning pärast huvitatud isikute esitatud märkuste analüüsimist ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

| (118) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Tai alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(118)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades täitis Tai alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumid, mille kohaselt saab riiki pidada sobivaks võrdlusriigiks.

| (119) | Zhejiang Jndia ja CCCMC kordasid pärast avalikustamist märkusi, et Malaisia on sobivam kolmandast riigist võrdlusriik kui Tai. Nendele väidetele vastati eespool punktis 3.1.2.2.2. Tai vastas alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud võrdlusriigi kriteeriumidele. Nagu on märgitud põhjenduses 107, kasutas komisjon Tai äriühingute puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta avalikult kättesaadavat teavet. Seoses huvitatud isikute märkustega õmblusteta torude impordi ning meretranspordi ja kindlustustasude mahaarvamise kohta viitab komisjon põhjendustes 113 ja 115 tehtud järeldustele. |
| --- | --- |

(119)

Zhejiang Jndia ja CCCMC kordasid pärast avalikustamist märkusi, et Malaisia on sobivam kolmandast riigist võrdlusriik kui Tai. Nendele väidetele vastati eespool punktis 3.1.2.2.2. Tai vastas alusmääruse artikli 2 lõikes 6a sätestatud võrdlusriigi kriteeriumidele. Nagu on märgitud põhjenduses 107, kasutas komisjon Tai äriühingute puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta avalikult kättesaadavat teavet. Seoses huvitatud isikute märkustega õmblusteta torude impordi ning meretranspordi ja kindlustustasude mahaarvamise kohta viitab komisjon põhjendustes 113 ja 115 tehtud järeldustele.

3.1.2.2.3.   
  Moonutamata kulud ja võrdlusalused ning nende kindlaksmääramiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulud ja võrdlusalused ning nende kindlaksmääramiseks kasutatud allikad

| (120) | Võttes arvesse kogu teavet, mis saadi läbivaatamistaotlusest, ning pärast huvitatud isikutelt saadud märkuste analüüsimist tehti kindlaks järgmised tootmistegurid, nende allikad ja moonutamata väärtused, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Teatavate roostevabast terasest toruliitmike tootmistegurid










  Tootmistegur | Kaubakood Tais | Moonutamata väärtus | Mõõtühik | Teabeallikas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Roostevabast terasest magistraaltorud – keevitatud | 7306 11 | 25,13 jüaani | kg | GTA |
| Roostevabast terasest magistraaltorud – õmblusteta | 7304 11 | 114,74 jüaani | kg | GTA |
| Kõik roostevabast terasest magistraaltorud – keevitatud ja õmblusteta | 7306 11
  ning
  7304 11 | 68,58 jüaani | kg | GTA |
| Kõik muud toorained – pakendamiskulud, kommunaalteenused, kulumaterjalid | – | | Kindel summa (otseste kulude %) | Läbivaatamistaotlus |
| Tööjõud |
| Otsene töövõtt | | 18,59 jüaani | Tund | Tai riiklik statistikaamet, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) |
| Energeetika/kommunaalteenused |
| Elektrienergia | | 0,88 jüaani | kWh | Maailmapank, „Doing business“ |
| Gaas | | 2,35 jüaani | m3 | Energiaministeeriumi energeetika, poliitika ja kavandamise osakond |
| Vesi | | 5,80 jüaani | m3 | Tai provintsi veemajandusamet |
| Kõrvalsaadused/jäätmed |
| Jäägid (vanametall) | 7204 21 | 8,80 jüaani | kg | GTA |

(120)

Võttes arvesse kogu teavet, mis saadi läbivaatamistaotlusest, ning pärast huvitatud isikutelt saadud märkuste analüüsimist tehti kindlaks järgmised tootmistegurid, nende allikad ja moonutamata väärtused, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Teatavate roostevabast terasest toruliitmike tootmistegurid

Teatavate roostevabast terasest toruliitmike tootmistegurid

Tootmistegur

Kaubakood Tais

Moonutamata väärtus

Mõõtühik

Teabeallikas

Toorained

Toorained

Roostevabast terasest magistraaltorud – keevitatud

7306 11

25,13 jüaani

kg

GTA

Roostevabast terasest magistraaltorud – õmblusteta

7304 11

114,74 jüaani

kg

GTA

Kõik roostevabast terasest magistraaltorud – keevitatud ja õmblusteta

7306 11

ning

7304 11

68,58 jüaani

kg

GTA

Kõik muud toorained – pakendamiskulud, kommunaalteenused, kulumaterjalid

–

Kindel summa (otseste kulude %)

Läbivaatamistaotlus

Tööjõud

Tööjõud

Otsene töövõtt

18,59 jüaani

Tund

Tai riiklik statistikaamet, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO)

Energeetika/kommunaalteenused

Energeetika/kommunaalteenused

Elektrienergia

0,88 jüaani

kWh

Maailmapank, „Doing business“

Gaas

2,35 jüaani

m3

3

Energiaministeeriumi energeetika, poliitika ja kavandamise osakond

Vesi

5,80 jüaani

m3

3

Tai provintsi veemajandusamet

Kõrvalsaadused/jäätmed

Kõrvalsaadused/jäätmed

Jäägid (vanametall)

7204 21

8,80 jüaani

kg

GTA

3.1.2.2.3.1.   Toorained

| (121) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud), nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (68) 1. lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(121)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hind, kasutas komisjon alusena võrdlusriigi kaalutud keskmist impordihinda (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud), nagu see oli esitatud GTAs. Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (68) 1. lisas, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena.

68

| (122) | Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas punktis 3.1.2.2, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid võrdselt, oli komisjon seisukohal, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Pärast HRVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon otsustas jätta välja HRVst pärit impordi võrdlusriiki, sest nagu ta järeldas punktis 3.1.2.2, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine sobiv, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid võrdselt, oli komisjon seisukohal, et samad moonutused mõjutasid ekspordihindu. Pärast HRVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht endiselt tüüpiline.

| (123) | Nagu on selgitatud allikaid käsitlevas teates, jättis komisjon välja 2021. aasta esimese poole statistilise kõrvalekalde seoses Jaapanist Taisse suunatud impordiga HSi alamrubriigis 7306 11 (keevitatud torud). Huvitatud isikud selles küsimuses oma märkusi komisjonile ei esitanud. |
| --- | --- |

(123)

Nagu on selgitatud allikaid käsitlevas teates, jättis komisjon välja 2021. aasta esimese poole statistilise kõrvalekalde seoses Jaapanist Taisse suunatud impordiga HSi alamrubriigis 7306 11 (keevitatud torud). Huvitatud isikud selles küsimuses oma märkusi komisjonile ei esitanud.

| (124) | Selleks, et teha kindlaks tootjate tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kohaldas komisjon võrdlusriigi imporditollimaksu vastavatel tasemetel, olenevalt imporditud mahu päritoluriigist. Komisjon lisas Tai riigisisese transpordi kulud vastavalt Maailmapanga aruandele „Doing Business“ (69). |
| --- | --- |

(124)

Selleks, et teha kindlaks tootjate tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kohaldas komisjon võrdlusriigi imporditollimaksu vastavatel tasemetel, olenevalt imporditud mahu päritoluriigist. Komisjon lisas Tai riigisisese transpordi kulud vastavalt Maailmapanga aruandele „Doing Business“ (69).

69

| (125) | Komisjon rühmitas tootmiskulude väikese tähtsusega elemendid, näiteks muud toorained, pakendamiskulud, kommunaalteenused ja kulumaterjalid, ning esitas need protsendina otsestest kuludest. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon rühmitas tootmiskulude väikese tähtsusega elemendid, näiteks muud toorained, pakendamiskulud, kommunaalteenused ja kulumaterjalid, ning esitas need protsendina otsestest kuludest.

3.1.2.2.3.2.   Kõrvalsaadused

| (126) | Vastavalt läbivaatamistaotluses sisalduvale teabele saadakse põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike tootmisel ainult ühte kõrvalsaadust, nimelt jääke (vanametall). Nende moonutamata hinna kindlakstegemiseks lisas komisjon Taisse suunatud impordi keskmisele hinnale ka imporditollimaksud ja sisetranspordi kulud, kasutades sama metoodikat nagu tooraine puhul. |
| --- | --- |

(126)

Vastavalt läbivaatamistaotluses sisalduvale teabele saadakse põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike tootmisel ainult ühte kõrvalsaadust, nimelt jääke (vanametall). Nende moonutamata hinna kindlakstegemiseks lisas komisjon Taisse suunatud impordi keskmisele hinnale ka imporditollimaksud ja sisetranspordi kulud, kasutades sama metoodikat nagu tooraine puhul.

3.1.2.2.3.3.   Tööjõud

| (127) | Tööjõuga seotud väärtuse arvutamiseks kasutas komisjon Tai riikliku statistikaameti ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) andmeid. Tai riiklik statistikaamet avaldab kord kvartalis üksikasjalikku teavet Tai palkade kohta tootmisharu, piirkonna ja valdkonna alusel. Ühtlasi kasutas komisjon ILO viimast kättesaadavat 2020. aasta statistikat, (70) et arvutada Tai puhul kuu ja nädala keskmine töötundide arv. |
| --- | --- |

(127)

Tööjõuga seotud väärtuse arvutamiseks kasutas komisjon Tai riikliku statistikaameti ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) andmeid. Tai riiklik statistikaamet avaldab kord kvartalis üksikasjalikku teavet Tai palkade kohta tootmisharu, piirkonna ja valdkonna alusel. Ühtlasi kasutas komisjon ILO viimast kättesaadavat 2020. aasta statistikat, (70) et arvutada Tai puhul kuu ja nädala keskmine töötundide arv.

70

3.1.2.2.3.4.   Energeetika/kommunaalteenused

| (128) | Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektrienergia hinna (kWh) andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta, (71) mis oli avaldatud Maailmapanga 2020. aasta aruandes „Doing Business“ ja mille puhul oli tegemist värskeimate kättesaadavate andmetega. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektrienergia hinna (kWh) andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta, (71) mis oli avaldatud Maailmapanga 2020. aasta aruandes „Doing Business“ ja mille puhul oli tegemist värskeimate kättesaadavate andmetega.

71

| (129) | Tais äriühingutele kohaldatava maagaasihinna andmeid kogub ja avaldab energiaministeeriumi energeetika, poliitika ja kavandamise osakond (72). Komisjon kasutas 2021. aasta andmeid, mis hõlmasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(129)

Tais äriühingutele kohaldatava maagaasihinna andmeid kogub ja avaldab energiaministeeriumi energeetika, poliitika ja kavandamise osakond (72). Komisjon kasutas 2021. aasta andmeid, mis hõlmasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi.

72

| (130) | Tööstuses kasutatava vee tarbimise hind Tai kohta saadi Tai provintsi veemajandusametilt (73). Äriühingute puhul jääb vee hind konkreetsesse vahemikku vastavalt igakuisele tarbimisele. Komisjon valis veekulude arvutamiseks vahemikust keskmise näitaja. |
| --- | --- |

(130)

Tööstuses kasutatava vee tarbimise hind Tai kohta saadi Tai provintsi veemajandusametilt (73). Äriühingute puhul jääb vee hind konkreetsesse vahemikku vastavalt igakuisele tarbimisele. Komisjon valis veekulude arvutamiseks vahemikust keskmise näitaja.

73

3.1.2.2.3.5.   Muud otsesed kulud

| (131) | Muude otseste kulude puhul võeti aluseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud liidu tootmisharu teave (vt põhjendused 57 ja 109–111). |
| --- | --- |

(131)

Muude otseste kulude puhul võeti aluseks aegumise läbivaatamise taotluses esitatud liidu tootmisharu teave (vt põhjendused 57 ja 109–111).

3.1.2.2.4.   
  Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

| (132) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „arvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulusid, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(132)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „arvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulusid, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

| (133) | Selleks, et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, ja kuna tootjad/eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seega tegi komisjon aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvatele taotluse esitaja andmetele tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa tootmis- ja tööjõukuludest tervikuna. |
| --- | --- |

(133)

Selleks, et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, ja kuna tootjad/eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seega tegi komisjon aegumise läbivaatamise taotluses sisalduvatele taotluse esitaja andmetele tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa tootmis- ja tööjõukuludest tervikuna.

| (134) | Müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlakstegemiseks kasutas komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodi finantsandmeid kahe Tai tootja kohta, nagu on kinnitatud põhjenduses 107. |
| --- | --- |

(134)

Müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kindlakstegemiseks kasutas komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodi finantsandmeid kahe Tai tootja kohta, nagu on kinnitatud põhjenduses 107.

3.1.2.2.5.   
  Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (135) | Eespool esitatu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(135)

Eespool esitatu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tehasest hankimise tasandil.

| (136) | Põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke saab valmistada keevitatud või õmblusteta torudest. Komisjon kasutas õmblusteta toruliitmike normaalväärtuse kindlakstegemiseks õmblusteta torude võrdlusalust ning keevitatud toruliitmike normaalväärtuse kindlakstegemiseks keevitatud torude võrdlusalust. Samuti tegi komisjon kindlaks kõigi toruliitmike normaalväärtuse, kasutades võrdlusalusena Taisse suunatud keevitatud ja õmblusteta torude kaalutud keskmist impordihinda. Järgmistes põhjendustes selgitatud metoodika on kõigil kolmel juhul sama ning ainus erinevus on peamise tootmisteguri moonutamata väärtus. |
| --- | --- |

(136)

Põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke saab valmistada keevitatud või õmblusteta torudest. Komisjon kasutas õmblusteta toruliitmike normaalväärtuse kindlakstegemiseks õmblusteta torude võrdlusalust ning keevitatud toruliitmike normaalväärtuse kindlakstegemiseks keevitatud torude võrdlusalust. Samuti tegi komisjon kindlaks kõigi toruliitmike normaalväärtuse, kasutades võrdlusalusena Taisse suunatud keevitatud ja õmblusteta torude kaalutud keskmist impordihinda. Järgmistes põhjendustes selgitatud metoodika on kõigil kolmel juhul sama ning ainus erinevus on peamise tootmisteguri moonutamata väärtus.

| (137) | Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines komisjon läbivaatamistaotluses taotluse esitaja esitatud teabele iga teguri kasutamise kohta uurimisaluse toote tootmisel. |
| --- | --- |

(137)

Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines komisjon läbivaatamistaotluses taotluse esitaja esitatud teabele iga teguri kasutamise kohta uurimisaluse toote tootmisel.

| (138) | Tootmiskulude väikese tähtsusega elemendid, näiteks muud toorained, pakendamiskulud, kommunaalteenused ja kulumaterjalid rühmitati ning esitati protsendina otsestest tootmiskuludest, tuginedes läbivaatamistaotluses esitatud teabele. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes, nagu on kinnitatud põhjenduses 137. |
| --- | --- |

(138)

Tootmiskulude väikese tähtsusega elemendid, näiteks muud toorained, pakendamiskulud, kommunaalteenused ja kulumaterjalid rühmitati ning esitati protsendina otsestest tootmiskuludest, tuginedes läbivaatamistaotluses esitatud teabele. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes, nagu on kinnitatud põhjenduses 137.

| (139) | Muud otsesed kulud tehti kindlaks samadel alustel. Nende protsenti otsestest kogukuludest vastavalt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele kohaldati moonutamata otseste kulude suhtes. |
| --- | --- |

(139)

Muud otsesed kulud tehti kindlaks samadel alustel. Nende protsenti otsestest kogukuludest vastavalt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teabele kohaldati moonutamata otseste kulude suhtes.

| (140) | Seejärel lisas komisjon moonutamata tootmiskuludele järgmised kulud:






  — | tootmise üldkulud, mis moodustasid kokku 29,1 % otsestest tootmiskuludest vastavalt taotluses esitatud teabele (vt põhjendus 133), |
| --- | --- | --- |

(140)

Seejärel lisas komisjon moonutamata tootmiskuludele järgmised kulud:

—

tootmise üldkulud, mis moodustasid kokku 29,1 % otsestest tootmiskuludest vastavalt taotluses esitatud teabele (vt põhjendus 133),

| — | müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, mis moodustasid 19,64 % ja 1,22 % (vt põhjendus 107). |
| --- | --- |

—

müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, mis moodustasid 19,64 % ja 1,22 % (vt põhjendus 107).

| (141) | Põhjendustes 137–140 kirjeldatud viisil arvutatud normaalväärtust vähendati kõrvalsaaduste moonutamata väärtuse võrra. |
| --- | --- |

(141)

Põhjendustes 137–140 kirjeldatud viisil arvutatud normaalväärtust vähendati kõrvalsaaduste moonutamata väärtuse võrra.

| (142) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(142)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

3.1.2.3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (143) | Kuna Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad koostööd ei teinud, kasutati kõigi imporditud põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike ekspordihinna kindlakstegemiseks Eurostatist saadud CIF-hindu, kohandatuna tehasest hankimise tasemele, millest lahutati meretranspordi, kindlustuse ja riigisisese transpordi kulud. Hiinast pärit impordi meretranspordi ja kindlustuse keskmise kulu puhul võeti aluseks läbivaatamistaotlus (74). Hiina riigisisese transpordi puhul võeti aluseks aruandes „Doing Business“ (75) sisalduv riigiaruanne Hiina kohta. |
| --- | --- |

(143)

Kuna Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad koostööd ei teinud, kasutati kõigi imporditud põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike ekspordihinna kindlakstegemiseks Eurostatist saadud CIF-hindu, kohandatuna tehasest hankimise tasemele, millest lahutati meretranspordi, kindlustuse ja riigisisese transpordi kulud. Hiinast pärit impordi meretranspordi ja kindlustuse keskmise kulu puhul võeti aluseks läbivaatamistaotlus (74). Hiina riigisisese transpordi puhul võeti aluseks aruandes „Doing Business“ (75) sisalduv riigiaruanne Hiina kohta.

74

75

| (144) | Koostöö puudumise tõttu ei ole komisjonil tootevaliku teavet ja Eurostati arvnäitajad hõlmavad kõiki põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke ilma nende liike eristamata. Seepärast kasutas komisjon lisaks taotluses esitatud keevitatud ja õmblusteta toruliitmike ekspordihindu, kohandatuna tehasest hankimise tasemele samadel alustel nagu Eurostati CIF-hind. |
| --- | --- |

(144)

Koostöö puudumise tõttu ei ole komisjonil tootevaliku teavet ja Eurostati arvnäitajad hõlmavad kõiki põkk-keevitatavaid roostevabast terasest toruliitmikke ilma nende liike eristamata. Seepärast kasutas komisjon lisaks taotluses esitatud keevitatud ja õmblusteta toruliitmike ekspordihindu, kohandatuna tehasest hankimise tasemele samadel alustel nagu Eurostati CIF-hind.

3.1.2.4.   Võrdlus ja dumpingumarginaalid

Võrdlus ja dumpingumarginaalid

| (145) | Komisjon võrdles eespool esitatud Eurostati keskmist ekspordihinda tehasest hankimise tasandil kõigi toruliitmike normaalväärtusega. Sellest lähtuvalt oli lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, üle 100 %. |
| --- | --- |

(145)

Komisjon võrdles eespool esitatud Eurostati keskmist ekspordihinda tehasest hankimise tasandil kõigi toruliitmike normaalväärtusega. Sellest lähtuvalt oli lõplik kaalutud keskmine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, üle 100 %.

| (146) | Ühtlasi võrdles komisjon õmblusteta ja keevitatud toruliitmike ekspordihindu, mis põhinesid läbivaatamistaotlusel ning olid kohandatud tehasest hankimise tasemele, õmblusteta ja keevitatud toruliitmike normaalväärtustega. Selle põhjal on dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, keevisliitmike puhul 63,3 % ja õmblusteta liitmike puhul 100 %. Asjaomane arvutuskäik on konservatiivne, sest komisjon kasutas taotluses esitatud kõrgeimaid ekspordihindu. |
| --- | --- |

(146)

Ühtlasi võrdles komisjon õmblusteta ja keevitatud toruliitmike ekspordihindu, mis põhinesid läbivaatamistaotlusel ning olid kohandatud tehasest hankimise tasemele, õmblusteta ja keevitatud toruliitmike normaalväärtustega. Selle põhjal on dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, keevisliitmike puhul 63,3 % ja õmblusteta liitmike puhul 100 %. Asjaomane arvutuskäik on konservatiivne, sest komisjon kasutas taotluses esitatud kõrgeimaid ekspordihindu.

| (147) | Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(147)

Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.1.3.   Dumpingu jätkumise tõenäosus

Dumpingu jätkumise tõenäosus

| (148) | Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(148)

Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas ning liidu turu atraktiivsus.

3.1.3.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

| (149) | Koostöö puudumise tõttu lähtus komisjon HRV tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kindlakstegemisel aegumise läbivaatamise taotluses (76) esitatud teabest, kus toodanguks hinnati vähemalt 119 000 tonni aastas ja tootmisvõimsuseks vähemalt 170 000 tonni aastas. Seega on vaba tootmisvõimsus HRVs hinnanguliselt 51 000 tonni. See on peaaegu neli korda suurem kui ELi kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(149)

Koostöö puudumise tõttu lähtus komisjon HRV tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kindlakstegemisel aegumise läbivaatamise taotluses (76) esitatud teabest, kus toodanguks hinnati vähemalt 119 000 tonni aastas ja tootmisvõimsuseks vähemalt 170 000 tonni aastas. Seega on vaba tootmisvõimsus HRVs hinnanguliselt 51 000 tonni. See on peaaegu neli korda suurem kui ELi kogutarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

76

| (150) | Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada uurimisaluse toote tootmiseks, mis muudab dumpinguhinnaga ekspordi suurenemise meetmete aegumise korral väga tõenäoliseks. |
| --- | --- |

(150)

Eespool esitatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida nad saaksid kasutada uurimisaluse toote tootmiseks, mis muudab dumpinguhinnaga ekspordi suurenemise meetmete aegumise korral väga tõenäoliseks.

3.1.3.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (151) | Liidu turu atraktiivsuse kindlaksmääramiseks võrdles komisjon esmalt Hiinast liitu suunatud ekspordi hindu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega. |
| --- | --- |

(151)

Liidu turu atraktiivsuse kindlaksmääramiseks võrdles komisjon esmalt Hiinast liitu suunatud ekspordi hindu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega.

| (152) | Koostöö puudumise tõttu kasutas komisjon GTA andmebaasi statistikat (77) Hiina ekspordi kohta HS-koodi rubriigis 7307 23 (roostevabast terasest põkk-keevisliitmikud) FOB-tasandil, et võrrelda Hiinast liitu suunatud ekspordi hindu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega, samuti liidu tootjate keskmise müügihinnaga liidu turul. Hiinast liitu suunatud ekspordi keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 12 % kõrgem kui muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hinnad. Kui lisada läbivaatamistaotluse (78) alusel Hiinast pärit impordi meretranspordi ja kindlustuse keskmine kulu, et kohandada seda vastavalt CIF-hinnale liidu piiril, oli keskmine Hiinast muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15,9 % madalam kui liidu tootjate keskmised müügihinnad liidu turul. Seega said Hiina eksportijad tollimaksude puudumisel eksportida liitu hindadega, mis olid kõrgemad kui muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hinnad, kuid siiski liidu tootmisharu hindadest madalamad, mis muudab dumpinguhinnaga ekspordi suurenemise meetmete aegumise korral väga tõenäoliseks. |
| --- | --- |

(152)

Koostöö puudumise tõttu kasutas komisjon GTA andmebaasi statistikat (77) Hiina ekspordi kohta HS-koodi rubriigis 7307 23 (roostevabast terasest põkk-keevisliitmikud) FOB-tasandil, et võrrelda Hiinast liitu suunatud ekspordi hindu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindadega, samuti liidu tootjate keskmise müügihinnaga liidu turul. Hiinast liitu suunatud ekspordi keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 12 % kõrgem kui muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hinnad. Kui lisada läbivaatamistaotluse (78) alusel Hiinast pärit impordi meretranspordi ja kindlustuse keskmine kulu, et kohandada seda vastavalt CIF-hinnale liidu piiril, oli keskmine Hiinast muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15,9 % madalam kui liidu tootjate keskmised müügihinnad liidu turul. Seega said Hiina eksportijad tollimaksude puudumisel eksportida liitu hindadega, mis olid kõrgemad kui muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hinnad, kuid siiski liidu tootmisharu hindadest madalamad, mis muudab dumpinguhinnaga ekspordi suurenemise meetmete aegumise korral väga tõenäoliseks.

77

78

| (153) | Liidu turg on atraktiivne ka suuruse poolest, sest siinne kogutarbimine on 12 819 tonni. |
| --- | --- |

(153)

Liidu turg on atraktiivne ka suuruse poolest, sest siinne kogutarbimine on 12 819 tonni.

| (154) | Vaatamata kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele oli Hiinast pärit impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 5,6 % (vt põhjendus 48), mis on veel üks märk sellest, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 6, on komisjon tuvastanud, et meetmetest kõrvalehoidmiseks pannakse vaatlusalused tooted kokku Malaisias. Meetmetest kõrvalehoidmine näitab Hiina eksportivate tootjate huvi pääseda liidu turule piiranguteta ja seega liidu turu atraktiivsust Hiina ekspordi jaoks. |
| --- | --- |

(154)

Vaatamata kehtivatele dumpinguvastastele meetmetele oli Hiinast pärit impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 5,6 % (vt põhjendus 48), mis on veel üks märk sellest, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne. Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 6, on komisjon tuvastanud, et meetmetest kõrvalehoidmiseks pannakse vaatlusalused tooted kokku Malaisias. Meetmetest kõrvalehoidmine näitab Hiina eksportivate tootjate huvi pääseda liidu turule piiranguteta ja seega liidu turu atraktiivsust Hiina ekspordi jaoks.

3.1.3.3.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (155) | Pidades silmas järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kindlaks määratud põhjenduses 147, ja ekspordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, nagu selgitatud põhjendustes 149–154, järeldas komisjon, et HRVst pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine toob suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise. |
| --- | --- |

(155)

Pidades silmas järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on kindlaks määratud põhjenduses 147, ja ekspordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, nagu selgitatud põhjendustes 149–154, järeldas komisjon, et HRVst pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine toob suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise.

3.2.   Taiwan

Taiwan

3.2.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (156) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimisaluse toote import Taiwanist jätkus, kuigi väiksemas mahus kui esialgse uurimise uurimisperioodil (st 1. oktoobrist 2014 kuni 30. septembrini 2015). Comexti (Eurostat) statistika kohaselt oli uurimisaluse toote import Taiwanist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 203 tonni võrreldes 1 102 tonniga esialgsel uurimisperioodil. Põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike import Taiwanist moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 1,6 % liidu turust võrreldes 7,8 % turuosaga esialgsel uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(156)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimisaluse toote import Taiwanist jätkus, kuigi väiksemas mahus kui esialgse uurimise uurimisperioodil (st 1. oktoobrist 2014 kuni 30. septembrini 2015). Comexti (Eurostat) statistika kohaselt oli uurimisaluse toote import Taiwanist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 203 tonni võrreldes 1 102 tonniga esialgsel uurimisperioodil. Põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike import Taiwanist moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 1,6 % liidu turust võrreldes 7,8 % turuosaga esialgsel uurimisperioodil.

| (157) | Ainult üks Taiwani äriühing (Ta Chen (79)) tegi läbivaatamisega seoses koostööd, esitades dumpinguvastase küsimustiku kohta täieliku vastuse. Ta Cheni toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 91 % Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike impordist liitu. |
| --- | --- |

(157)

Ainult üks Taiwani äriühing (Ta Chen (79)) tegi läbivaatamisega seoses koostööd, esitades dumpinguvastase küsimustiku kohta täieliku vastuse. Ta Cheni toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 91 % Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike impordist liitu.

79

3.2.2.   Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumpingu jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.2.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (158) | Uurimisaluse toote omamaise müügi puudumisel arvutati normaalväärtus Ta Cheni puhul kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6, lisades asjaomaste tooteliikide tootmiskulule müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi. |
| --- | --- |

(158)

Uurimisaluse toote omamaise müügi puudumisel arvutati normaalväärtus Ta Cheni puhul kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6, lisades asjaomaste tooteliikide tootmiskulule müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumi.

| (159) | Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga b vastavalt äriühingu sama üldise tootekategooria omamaisele müügile. |
| --- | --- |

(159)

Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum määrati kindlaks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga b vastavalt äriühingu sama üldise tootekategooria omamaisele müügile.

| (160) | Pärast avalikustamist väitis Ta Chen, et normaalväärtuse arvutamisel kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendid, st need, mille puhul võeti aluseks äriühingu sama üldkategooria toodete omamaine müük, ei ole tüüpilised. Äriühing väitis, et asjaomane müük ei olnud mahult tüüpiline, hõlmas uurimisalusest tootest selgelt erinevaid tooteid ja sisaldas jääkide (vanametalli) müüki. Äriühing väitis, et normaalväärtuse arvutamisel tuleks kasutada kolmandatesse riikidesse eksporditava uurimisaluse toote müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. |
| --- | --- |

(160)

Pärast avalikustamist väitis Ta Chen, et normaalväärtuse arvutamisel kasutatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendid, st need, mille puhul võeti aluseks äriühingu sama üldkategooria toodete omamaine müük, ei ole tüüpilised. Äriühing väitis, et asjaomane müük ei olnud mahult tüüpiline, hõlmas uurimisalusest tootest selgelt erinevaid tooteid ja sisaldas jääkide (vanametalli) müüki. Äriühing väitis, et normaalväärtuse arvutamisel tuleks kasutada kolmandatesse riikidesse eksporditava uurimisaluse toote müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.

| (161) | Tuleks tähele panna, et ainus õiguslik alus, mis võimaldab komisjonil kasutada normaalväärtuse arvutamisel müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, on alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkt c. Asjaomases artiklis nõutakse, et kasutatud kasumit võrreldaks niisuguse kasumi võrdlusalusega, „mida teised eksportijad või tootjad saavad tavaliselt sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi siseturul“. Kuna teised Taiwani tootjad koostööd ei teinud, ei kogunud komisjon seda arvestades usaldusväärset teavet, eriti arvestades asjaolu, et Ta Chenilt koguti piisavalt andmeid, et arvutada normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(161)

Tuleks tähele panna, et ainus õiguslik alus, mis võimaldab komisjonil kasutada normaalväärtuse arvutamisel müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, on alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkt c. Asjaomases artiklis nõutakse, et kasutatud kasumit võrreldaks niisuguse kasumi võrdlusalusega, „mida teised eksportijad või tootjad saavad tavaliselt sama üldkategooria toodete müümisel päritoluriigi siseturul“. Kuna teised Taiwani tootjad koostööd ei teinud, ei kogunud komisjon seda arvestades usaldusväärset teavet, eriti arvestades asjaolu, et Ta Chenilt koguti piisavalt andmeid, et arvutada normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti b alusel.

| (162) | Lisaks tuleb rõhutada, et arvutamisel aluseks võetud omamaine käive oli mahult tüüpiline (rohkem kui 25 % äriühingu sõltumatu müügi kogukäibest), puudutas peamiselt roostevabast terasest tooteid ja jääkide müük moodustas asjaomasest käibest kõigest väga väikese osa (80). Lõpetuseks ei muudaks väitega nõustumine dumpingu jätkumise kohta tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(162)

Lisaks tuleb rõhutada, et arvutamisel aluseks võetud omamaine käive oli mahult tüüpiline (rohkem kui 25 % äriühingu sõltumatu müügi kogukäibest), puudutas peamiselt roostevabast terasest tooteid ja jääkide müük moodustas asjaomasest käibest kõigest väga väikese osa (80). Lõpetuseks ei muudaks väitega nõustumine dumpingu jätkumise kohta tehtud järeldusi.

80

| (163) | Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(163)

Seepärast lükati see väide tagasi.

3.2.2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (164) | Koostööd tegeva eksportiva tootja eksportmüük liitu toimus otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(164)

Koostööd tegeva eksportiva tootja eksportmüük liitu toimus otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele.

| (165) | Seepärast määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8 uurimisaluse toote ekspordiriigist liitu ekspordiks müümise eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel. |
| --- | --- |

(165)

Seepärast määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8 uurimisaluse toote ekspordiriigist liitu ekspordiks müümise eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.

3.2.2.3.   Võrdlus ja dumpingumarginaal

Võrdlus ja dumpingumarginaal

| (166) | Normaalväärtust ja koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(166)

Normaalväärtust ja koostööd tegeva eksportiva tootja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (167) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. |
| --- | --- |

(167)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

| (168) | Sellest lähtuvalt kohandati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes, allahindlustes ja komisjonitasudes, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindade võrreldavust. Kohanduste koguväärtuse puhul võeti aluseks Ta Cheni teatatud ja kohapeal kontrollitud tegelikud väärtused. Tegemist on näitajatega, mille äriühing esitas asjaomaste kuluartiklite kohta, ning need avaldati konkreetsetes avalikustamisdokumentides. |
| --- | --- |

(168)

Sellest lähtuvalt kohandati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes, allahindlustes ja komisjonitasudes, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindade võrreldavust. Kohanduste koguväärtuse puhul võeti aluseks Ta Cheni teatatud ja kohapeal kontrollitud tegelikud väärtused. Tegemist on näitajatega, mille äriühing esitas asjaomaste kuluartiklite kohta, ning need avaldati konkreetsetes avalikustamisdokumentides.

| (169) | Märgitakse, et komisjon jättis arvutuskäigus kõrvale Ta Cheni nõutud valuuta konverteerimisega seotud kohanduse. Äriühing palus komisjonil kasutada arve väljastamise kuupäeva seisuga kehtiva vahetuskursi asemel makse laekumise päeval kehtivat vahetuskurssi. Alusmäärusega on sätestatud, et tavaliselt kasutatakse vahetuskursi määratlemiseks arve väljastamise kuupäeva, kuid erandkorras võib kasutada ka varasemat kuupäeva (näiteks lepingu kuupäeva). Alusmääruses ei ole ette nähtud õiguslikku alust arve väljastamise kuupäevast hilisema kuupäeva kasutamiseks. |
| --- | --- |

(169)

Märgitakse, et komisjon jättis arvutuskäigus kõrvale Ta Cheni nõutud valuuta konverteerimisega seotud kohanduse. Äriühing palus komisjonil kasutada arve väljastamise kuupäeva seisuga kehtiva vahetuskursi asemel makse laekumise päeval kehtivat vahetuskurssi. Alusmäärusega on sätestatud, et tavaliselt kasutatakse vahetuskursi määratlemiseks arve väljastamise kuupäeva, kuid erandkorras võib kasutada ka varasemat kuupäeva (näiteks lepingu kuupäeva). Alusmääruses ei ole ette nähtud õiguslikku alust arve väljastamise kuupäevast hilisema kuupäeva kasutamiseks.

| (170) | Nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(170)

Nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (171) | Sellest tulenevalt leiti, et kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist oli 39,67 % tasemel. |
| --- | --- |

(171)

Sellest tulenevalt leiti, et kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist oli 39,67 % tasemel.

3.2.3.   Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Dumpingu kordumise tõenäosus meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (172) | Komisjon uuris alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: kolmandatesse riikidesse dumpinguhinnaga ekspordi olemasolu, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Taiwanis ja liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon uuris alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: kolmandatesse riikidesse dumpinguhinnaga ekspordi olemasolu, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Taiwanis ja liidu turu atraktiivsus.

3.2.3.1.   Eksport kolmandatesse riikidesse

Eksport kolmandatesse riikidesse

| (173) | Komisjon arvutas dumpingumarginaalid seoses Ta Cheni müügiga äriühingu kolmele peamisele kolmanda riigi eksporditurule, st Austraaliasse, Kanadasse ja Ameerika Ühendriikidesse. |
| --- | --- |

(173)

Komisjon arvutas dumpingumarginaalid seoses Ta Cheni müügiga äriühingu kolmele peamisele kolmanda riigi eksporditurule, st Austraaliasse, Kanadasse ja Ameerika Ühendriikidesse.

a)   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (174) | Normaalväärtus arvutati eespool põhjendustes 158 ja 159 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

(174)

Normaalväärtus arvutati eespool põhjendustes 158 ja 159 kirjeldatud viisil.

b)   Ekspordihind

Ekspordihind

| (175) | Koostööd tegeva eksportiva tootja eksportmüük Austraaliasse ja Kanadasse toimus otse asjaomastes riikides asuvatele sõltumatutele klientidele. Seepärast määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8 uurimisaluse toote liitu eksportimiseks müümise eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel. |
| --- | --- |

(175)

Koostööd tegeva eksportiva tootja eksportmüük Austraaliasse ja Kanadasse toimus otse asjaomastes riikides asuvatele sõltumatutele klientidele. Seepärast määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8 uurimisaluse toote liitu eksportimiseks müümise eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.

| (176) | Kuna eksportmüük Ameerika Ühendriikidesse toimus seotud importija kaudu, arvutati ekspordihind kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 selle hinna alusel, millega toodet esimesele sõltumatule ostjale edasi müüakse. |
| --- | --- |

(176)

Kuna eksportmüük Ameerika Ühendriikidesse toimus seotud importija kaudu, arvutati ekspordihind kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 selle hinna alusel, millega toodet esimesele sõltumatule ostjale edasi müüakse.

c)   Võrdlus ja dumpingumarginaal

Võrdlus ja dumpingumarginaal

| (177) | Komisjon võrdles arvutatud normaalväärtust ja keskmisi ekspordihindu kolmandatesse riikidesse tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(177)

Komisjon võrdles arvutatud normaalväärtust ja keskmisi ekspordihindu kolmandatesse riikidesse tehasest hankimise tasandil.

| (178) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. |
| --- | --- |

(178)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

| (179) | Sellest lähtuvalt kohandati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes, allahindlustes ja komisjonitasudes, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindade võrreldavust. |
| --- | --- |

(179)

Sellest lähtuvalt kohandati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes, allahindlustes ja komisjonitasudes, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindade võrreldavust.

| (180) | Seoses müügiga Ameerika Ühendriikidesse tehti lisakohandusi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude ning kasumi põhjal. |
| --- | --- |

(180)

Seoses müügiga Ameerika Ühendriikidesse tehti lisakohandusi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude ning kasumi põhjal.

| (181) | Nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(181)

Nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (182) | Selle põhjal leiti, et Ta Cheni müük äriühingu peamistele kolmandate riikide turgudele toimus dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(182)

Selle põhjal leiti, et Ta Cheni müük äriühingu peamistele kolmandate riikide turgudele toimus dumpinguhinnaga.

3.2.3.2.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Taiwanis

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Taiwanis

| (183) | Arvestades asjaolu, et Taiwani tootjad tegid Taiwani tootmise ja tootmisvõimsuse osas piiratud koostööd, tehti Taiwani tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotluse esitajalt ning ainsalt koostööd teinud Taiwani tootjalt saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

(183)

Arvestades asjaolu, et Taiwani tootjad tegid Taiwani tootmise ja tootmisvõimsuse osas piiratud koostööd, tehti Taiwani tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus kindlaks kättesaadavate faktide ja eelkõige taotluse esitajalt ning ainsalt koostööd teinud Taiwani tootjalt saadud teabe alusel.

| (184) | Selle teabe kohaselt on Taiwanis vähemalt üheksa põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike tootjat, kelle aastane tootmisvõimsus moodustab kokku üle 22 000 tonni ja hinnanguline vaba tootmisvõimsus 13 000 tonni, mis ületab kogu liidu tarbimist (81). |
| --- | --- |

(184)

Selle teabe kohaselt on Taiwanis vähemalt üheksa põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike tootjat, kelle aastane tootmisvõimsus moodustab kokku üle 22 000 tonni ja hinnanguline vaba tootmisvõimsus 13 000 tonni, mis ületab kogu liidu tarbimist (81).

81

3.2.3.3.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (185) | Uurimise käigus ilmnes, et Taiwani eksportiv tootja eksportis oma peamistele kolmandatele turgudele 25–45 % madalamate hindadega, kui on liidu tootjate keskmised müügihinnad liidu turul. Samuti on need hinnad madalamad kui hinnad, millega Taiwani eksportiv tootja liitu ekspordib. Võttes arvesse seda hinnataset, on liitu eksportimine eksportivate äriühingute jaoks potentsiaalselt palju atraktiivsem kui eksportimine kõikidesse teistesse riikidesse. |
| --- | --- |

(185)

Uurimise käigus ilmnes, et Taiwani eksportiv tootja eksportis oma peamistele kolmandatele turgudele 25–45 % madalamate hindadega, kui on liidu tootjate keskmised müügihinnad liidu turul. Samuti on need hinnad madalamad kui hinnad, millega Taiwani eksportiv tootja liitu ekspordib. Võttes arvesse seda hinnataset, on liitu eksportimine eksportivate äriühingute jaoks potentsiaalselt palju atraktiivsem kui eksportimine kõikidesse teistesse riikidesse.

| (186) | Liidu turg on atraktiivne ka suuruse poolest, sest siinne kogutarbimine on 12 819 tonni. |
| --- | --- |

(186)

Liidu turg on atraktiivne ka suuruse poolest, sest siinne kogutarbimine on 12 819 tonni.

3.2.3.4.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (187) | Uurimine näitas, et Taiwani eksport sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Impordimaht oli palju väiksem kui esialgsel uurimisperioodil, kuid see oli siiski piisav, et saada asjakohane ettekujutus tulevasest hinnakäitumisest juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(187)

Uurimine näitas, et Taiwani eksport sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Impordimaht oli palju väiksem kui esialgsel uurimisperioodil, kuid see oli siiski piisav, et saada asjakohane ettekujutus tulevasest hinnakäitumisest juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (188) | Lisaks näitas kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi analüüs, et dumpinguhinnaga müüdi ka kolmandate riikide turgudel. |
| --- | --- |

(188)

Lisaks näitas kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi analüüs, et dumpinguhinnaga müüdi ka kolmandate riikide turgudel.

| (189) | Lisaks on vaba tootmisvõimsus Taiwanis väga suur ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ületab see liidu kogutarbimist. |
| --- | --- |

(189)

Lisaks on vaba tootmisvõimsus Taiwanis väga suur ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ületab see liidu kogutarbimist.

| (190) | Kõigele lisaks osutab liidu turu eespool tõendatud atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest tõenäosusele, et Taiwani eksport ja vaba tootmisvõimsus suunatakse juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, (ümber) liitu. |
| --- | --- |

(190)

Kõigele lisaks osutab liidu turu eespool tõendatud atraktiivsus selle suuruse ja hindade poolest tõenäosusele, et Taiwani eksport ja vaba tootmisvõimsus suunatakse juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, (ümber) liitu.

| (191) | Seega järeldas komisjon, et meetmete pikendamata jätmise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(191)

Seega järeldas komisjon, et meetmete pikendamata jätmise korral on dumpingu jätkumine tõenäoline.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (192) | Taotluses sisalduva teabe kohaselt tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samasugust toodet 14 liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(192)

Taotluses sisalduva teabe kohaselt tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samasugust toodet 14 liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (193) | Liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9 867 tonni. See näitaja arvutati kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt küsimustikule saadud vastuste põhjal ja taotluse esitajalt makromajanduslikule küsimustikule saadud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(193)

Liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9 867 tonni. See näitaja arvutati kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt küsimustikule saadud vastuste põhjal ja taotluse esitajalt makromajanduslikule küsimustikule saadud vastuste põhjal.

| (194) | Nagu mainitud põhjendustes 28–31, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju jätkumise uurimiseks väljavõttelist uuringut. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas umbes [44–50 %] samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(194)

Nagu mainitud põhjendustes 28–31, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju jätkumise uurimiseks väljavõttelist uuringut. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas umbes [44–50 %] samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus.

| (195) | Kuna kolmest kaks liidu tootjat on seotud, tuli kõik mikronäitajaid puudutavad andmed indekseerida, et kaitsta alusmääruse artikli 19 kohaselt konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(195)

Kuna kolmest kaks liidu tootjat on seotud, tuli kõik mikronäitajaid puudutavad andmed indekseerida, et kaitsta alusmääruse artikli 19 kohaselt konfidentsiaalsust.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (196) | Komisjon selgitas liidu tarbimise välja järgmise põhjal: a) taotluse esitaja andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kohta, mida on osaliselt võrreldud valimisse kaasatud liidu tootjate teatatud müügimahtudega, ning b) uurimisaluse toote import liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Comexti andmebaasi (Eurostati) andmetele. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon selgitas liidu tarbimise välja järgmise põhjal: a) taotluse esitaja andmed liidu tootmisharu samasuguse toote müügi kohta, mida on osaliselt võrreldud valimisse kaasatud liidu tootjate teatatud müügimahtudega, ning b) uurimisaluse toote import liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Comexti andmebaasi (Eurostati) andmetele.

| (197) | Nende andmete põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 11 323 | 12 165 | 11 283 | 12 819 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 107 | 100 | 113 |
| Allikas: Eurostat, taotluse esitaja. |

(197)

Nende andmete põhjal muutus liidu tarbimine järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

11 323

12 165

11 283

12 819

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

107

107

100

100

113

113

Allikas: Eurostat, taotluse esitaja.

Allikas:

| (198) | Läbivaatamine näitas, et liidu tarbimine on vaatlusalusel perioodil suurenenud 13 %. Liidu tarbimist mõjutas negatiivselt 2020. aasta COVID-19 puhang, kuid tarbimine taastus jõuliselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(198)

Läbivaatamine näitas, et liidu tarbimine on vaatlusalusel perioodil suurenenud 13 %. Liidu tarbimist mõjutas negatiivselt 2020. aasta COVID-19 puhang, kuid tarbimine taastus jõuliselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.3.   Import asjaomastest riikidest

Import asjaomastest riikidest

4.3.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (199) | Komisjon määras asjaomastest riikidest pärit impordi mahu kindlaks Eurostati statistika põhjal, nagu on nõuetekohaselt selgitatud eespool põhjenduses 185. Impordi turuosa kindlakstegemiseks võrreldi importi liidu tarbimisega, nagu on esitatud tabelis 2. |
| --- | --- |

(199)

Komisjon määras asjaomastest riikidest pärit impordi mahu kindlaks Eurostati statistika põhjal, nagu on nõuetekohaselt selgitatud eespool põhjenduses 185. Impordi turuosa kindlakstegemiseks võrreldi importi liidu tarbimisega, nagu on esitatud tabelis 2.

| (200) | Import asjaomastest riikidest muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordimaht ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht (tonnides) | 523 | 693 | 708 | 719 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 133 | 135 | 138 |
| HRVst pärit impordi turuosa | 4,6  % | 5,7  % | 6,3  % | 5,6  % |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 123 | 136 | 121 |
| Taiwanist pärit impordi maht (tonnides) | 240 | 337 | 330 | 203 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 140 | 137 | 84 |
| Taiwanist pärit impordi turuosa | 2,1  % | 2,8  % | 2,9  % | 1,6  % |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 131 | 138 | 75 |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 763 | 1 030 | 1 038 | 922 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 135 | 136 | 121 |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa (%) | 6,7  % | 8,5  % | 9,2  % | 7,2  % |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 126 | 136 | 107 |
| Allikas: Eurostat. |

(200)

Import asjaomastest riikidest muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordimaht ja turuosa

Impordimaht ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht (tonnides)

523

693

708

719

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

133

133

135

135

138

138

HRVst pärit impordi turuosa

4,6  %

5,7  %

6,3  %

5,6  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

123

123

136

136

121

121

Taiwanist pärit impordi maht (tonnides)

240

337

330

203

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

140

140

137

137

84

84

Taiwanist pärit impordi turuosa

2,1  %

2,8  %

2,9  %

1,6  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

131

131

138

138

75

75

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

763

1 030

1 038

922

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

135

135

136

136

121

121

Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa (%)

6,7  %

8,5  %

9,2  %

7,2  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

126

126

136

136

107

107

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (201) | Taiwanist pärit impordi maht ei hõlma 0 %-lise dumpingumarginaaliga importi äriühingult Kinga Lai (vt joonealune märkus 79). |
| --- | --- |

(201)

Taiwanist pärit impordi maht ei hõlma 0 %-lise dumpingumarginaaliga importi äriühingult Kinga Lai (vt joonealune märkus 79).

| (202) | Asjaomastest riikidest pärit impordi maht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, moodustades 2020. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 1 000 tonni. Ent kui HRVst pärit impordi maht ja turuosa suurenesid, siis Taiwanist pärit import vähenes. |
| --- | --- |

(202)

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, moodustades 2020. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 1 000 tonni. Ent kui HRVst pärit impordi maht ja turuosa suurenesid, siis Taiwanist pärit import vähenes.

4.3.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

4.3.2.1.   Hinnad

Hinnad

| (203) | Komisjon tegi keskmised impordihinnad kindlaks Eurostati statistika ja Taiwani ainsa koostööd teinud eksportiva tootja (kelle eksport liitu moodustab valdava enamiku Taiwanist pärit impordist vaatlusalusel perioodil) poolt küsimustikule antud kontrollitud vastuste põhjal. Konfidentsiaalsuse põhjustel on Taiwanist pärit impordi väärtused ja asjaomaste riikide kumulatiivsed väärtused esitatud vahemikena. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon tegi keskmised impordihinnad kindlaks Eurostati statistika ja Taiwani ainsa koostööd teinud eksportiva tootja (kelle eksport liitu moodustab valdava enamiku Taiwanist pärit impordist vaatlusalusel perioodil) poolt küsimustikule antud kontrollitud vastuste põhjal. Konfidentsiaalsuse põhjustel on Taiwanist pärit impordi väärtused ja asjaomaste riikide kumulatiivsed väärtused esitatud vahemikena.

| (204) | Asjaomastest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 6 707 | 7 830 | 7 271 | 7 557 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 117 | 108 | 113 |
| Taiwan | [6 300  – 6 900 ] | [6 300  – 6 900 ] | [5 700  – 6 300 ] | [6 900  – 7 900 ] |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 91 | 111 |
| Asjaomased riigid | [6 300  – 6 900 ] | [6 900  – 7 900 ] | [6 300  – 6 900 ] | [6 900  – 7 900 ] |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 112 | 103 | 114 |
| Allikas: Eurostat, Ta Cheni vastus küsimustikule. |

(204)

Asjaomastest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRV

6 707

7 830

7 271

7 557

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

117

117

108

108

113

113

Taiwan

[6 300  – 6 900 ]

[6 300  – 6 900 ]

[5 700  – 6 300 ]

[6 900  – 7 900 ]

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

91

91

111

111

Asjaomased riigid

[6 300  – 6 900 ]

[6 900  – 7 900 ]

[6 300  – 6 900 ]

[6 900  – 7 900 ]

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

112

112

103

103

114

114

Allikas: Eurostat, Ta Cheni vastus küsimustikule.

Allikas:

| (205) | Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 14 %, vastates üldisele kõrgemale hinnatasemele, mida võis täheldada eelkõige läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(205)

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 14 %, vastates üldisele kõrgemale hinnatasemele, mida võis täheldada eelkõige läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.3.2.2.   Hinna allalöömine

Hinna allalöömine

| (206) | Ükski Hiina tootja koostööd ei teinud, samas kui üks Taiwani eksportiv tootja tegi koostööd. |
| --- | --- |

(206)

Ükski Hiina tootja koostööd ei teinud, samas kui üks Taiwani eksportiv tootja tegi koostööd.

4.3.3.   HRV

HRV

| (207) | Kuna HRV eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks selliselt, et võrdles a) HRVst pärit impordi kaalutud keskmisi statistilisi hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on selgitatud põhjenduses 136, mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati asjakohaselt kokkuleppelise tollimaksumäära, dumpinguvastase tollimaksu ja impordijärgsete kulude järgi, ning b) kolme liidu tootja kaalutud keskmist müügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul (kohandatud tehasehindade tasemele). |
| --- | --- |

(207)

Kuna HRV eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks selliselt, et võrdles a) HRVst pärit impordi kaalutud keskmisi statistilisi hindu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, nagu on selgitatud põhjenduses 136, mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati asjakohaselt kokkuleppelise tollimaksumäära, dumpinguvastase tollimaksu ja impordijärgsete kulude järgi, ning b) kolme liidu tootja kaalutud keskmist müügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul (kohandatud tehasehindade tasemele).

| (208) | Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hinna allalöömist selle puhul ei täheldatud. |
| --- | --- |

(208)

Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hinna allalöömist selle puhul ei täheldatud.

| (209) | Kooskõlas põhjenduses 137 selgitatud dumpingu arvutamise meetodiga kasutas komisjon impordi kaalutud keskmiste statistiliste hindade puhul, kus ei eristata õmblusteta ja keevitatud toruliitmikke, alternatiivina ka taotluses esitatud õmblusteta ja keevitatud, põlvekujuliste toruliitmike ekspordihindu, mida on kohandatud CIF-hinnaga liidu piiril, ning mida kohandati asjakohaselt kokkuleppelise tollimaksumäära, dumpinguvastase tollimaksu ja impordijärgsete kulude järgi, et teha hindade allalöömise lisaarvutused, milles eristatakse neid kahte tooterühma. Asjaomaseid hindu kasutades ja neid vastava liidu tootmisharu toodetud toote kvaliteedi ja kuju keskmise hinnaga võrreldes selgus, et Hiinast pärit import ei löönud liidu tootmisharu hindu alla. |
| --- | --- |

(209)

Kooskõlas põhjenduses 137 selgitatud dumpingu arvutamise meetodiga kasutas komisjon impordi kaalutud keskmiste statistiliste hindade puhul, kus ei eristata õmblusteta ja keevitatud toruliitmikke, alternatiivina ka taotluses esitatud õmblusteta ja keevitatud, põlvekujuliste toruliitmike ekspordihindu, mida on kohandatud CIF-hinnaga liidu piiril, ning mida kohandati asjakohaselt kokkuleppelise tollimaksumäära, dumpinguvastase tollimaksu ja impordijärgsete kulude järgi, et teha hindade allalöömise lisaarvutused, milles eristatakse neid kahte tooterühma. Asjaomaseid hindu kasutades ja neid vastava liidu tootmisharu toodetud toote kvaliteedi ja kuju keskmise hinnaga võrreldes selgus, et Hiinast pärit import ei löönud liidu tootmisharu hindu alla.

| (210) | Komisjon arvutas hinna allalöömise ka dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral. Dumpinguvastaseid tollimakse rakendamata on hindade allalöömise marginaal vastavalt 17,7 % ja 16,4 %. |
| --- | --- |

(210)

Komisjon arvutas hinna allalöömise ka dumpinguvastaste tollimaksude puudumise korral. Dumpinguvastaseid tollimakse rakendamata on hindade allalöömise marginaal vastavalt 17,7 % ja 16,4 %.

4.3.4.   Taiwan

Taiwan

| (211) | Nagu on märgitud põhjenduses 150, moodustas koostööd tegeva eksportiva tootja Ta Cheni import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 91 % Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordist. Seega, et teha kindlaks Taiwanist pärit impordi põhjustatud hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon a) kaalutud keskmisi CIF-hindu liidu piiril imporditud tooteliigi kohta, millega Ta Cheni tooteid müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele, imporditollimaksudele ja dumpinguvastastele tollimaksudele (kui see on kohaldatav), ning b) valimisse kaasatud kolme liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatute klientide jaoks sama tooteliigi kohta liidu turul. |
| --- | --- |

(211)

Nagu on märgitud põhjenduses 150, moodustas koostööd tegeva eksportiva tootja Ta Cheni import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 91 % Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordist. Seega, et teha kindlaks Taiwanist pärit impordi põhjustatud hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon a) kaalutud keskmisi CIF-hindu liidu piiril imporditud tooteliigi kohta, millega Ta Cheni tooteid müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele, imporditollimaksudele ja dumpinguvastastele tollimaksudele (kui see on kohaldatav), ning b) valimisse kaasatud kolme liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatute klientide jaoks sama tooteliigi kohta liidu turul.

| (212) | Samal kaubandustasandil toimunud tehingute hindu võrreldi tooteliigiti, tehes vajaduse korral tegelike kulude põhjal nõuetekohaseid kohandusi, ning pärast valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud hinnavähendite ja allahindluste mahaarvamist. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(212)

Samal kaubandustasandil toimunud tehingute hindu võrreldi tooteliigiti, tehes vajaduse korral tegelike kulude põhjal nõuetekohaseid kohandusi, ning pärast valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud hinnavähendite ja allahindluste mahaarvamist. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil.

| (213) | Eelmainitu põhjal tuvastati, et Taiwanist pärit import oli liidu tootmisharu hindadest enam kui 60 % madalam. |
| --- | --- |

(213)

Eelmainitu põhjal tuvastati, et Taiwanist pärit import oli liidu tootmisharu hindadest enam kui 60 % madalam.

4.4.   Kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad

| (214) | Komisjon kasutas kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja hindade kindlakstegemiseks sama metoodikat nagu HRV ja Taiwani puhul (vt punkt 4.3.1). |
| --- | --- |

(214)

Komisjon kasutas kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja hindade kindlakstegemiseks sama metoodikat nagu HRV ja Taiwani puhul (vt punkt 4.3.1).

| (215) | Kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaisia | Impordimaht (tonnides) | 1 120 | 1 414 | 1 290 | 1 626 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 126 | 115 | 145 |
| | Turuosa | 9,9  % | 11,6  % | 11,4  % | 12,7  % |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 118 | 116 | 128 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 6 872 | 6 878 | 6 263 | 6 327 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 91 | 92 |
| Šveits | Impordimaht (tonnides) | 1 737 | 2 040 | 1 459 | 1 113 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 117 | 84 | 64 |
| | Turuosa | 15,3  % | 16,8  % | 12,9  % | 8,7  % |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 109 | 84 | 57 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 6 674 | 6 946 | 6 578 | 8 641 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 104 | 99 | 129 |
| Tai | Impordimaht (tonnides) | 184 | 202 | 92 | 82 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 110 | 50 | 45 |
| | Turuosa | 1,6  % | 1,7  % | 0,8  % | 0,6  % |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 102 | 50 | 40 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 27 305 | 26 382 | 31 507 | 37 802 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 97 | 115 | 138 |
| Muud kolmandad riigid | Impordimaht (tonnides) | 129 | 313 | 139 | 289 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 242 | 107 | 224 |
| | Turuosa | 1,1  % | 2,6  % | 1,2  % | 2,3  % |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 226 | 108 | 198 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 18 903 | 10 247 | 16 271 | 11 877 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 54 | 86 | 63 |
| Import kokku, v.a HRV ja Taiwan | Impordimaht (tonnides) | 3 170 | 3 969 | 2 979 | 3 110 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 125 | 94 | 98 |
| | Turuosa | 28,0  % | 32,6  % | 26,4  % | 24,3  % |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 117 | 94 | 87 |
| | Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 8 438 | 8 172 | 7 659 | 8 503 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 97 | 91 | 101 |
| Allikas: Eurostat. |

(215)

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Malaisia

Impordimaht (tonnides)

1 120

1 414

1 290

1 626

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

126

126

115

115

145

145

Turuosa

9,9  %

11,6  %

11,4  %

12,7  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

118

118

116

116

128

128

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

6 872

6 878

6 263

6 327

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

91

91

92

92

Šveits

Impordimaht (tonnides)

1 737

2 040

1 459

1 113

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

117

117

84

84

64

64

Turuosa

15,3  %

16,8  %

12,9  %

8,7  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

109

109

84

84

57

57

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

6 674

6 946

6 578

8 641

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

104

104

99

99

129

129

Tai

Impordimaht (tonnides)

184

202

92

82

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

110

110

50

50

45

45

Turuosa

1,6  %

1,7  %

0,8  %

0,6  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

102

102

50

50

40

40

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

27 305

26 382

31 507

37 802

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

97

97

115

115

138

138

Muud kolmandad riigid

Impordimaht (tonnides)

129

313

139

289

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

242

242

107

107

224

224

Turuosa

1,1  %

2,6  %

1,2  %

2,3  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

226

226

108

108

198

198

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

18 903

10 247

16 271

11 877

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

54

54

86

86

63

63

Import kokku, v.a HRV ja Taiwan

Impordimaht (tonnides)

3 170

3 969

2 979

3 110

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

125

125

94

94

98

98

Turuosa

28,0  %

32,6  %

26,4  %

24,3  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

117

117

94

94

87

87

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

8 438

8 172

7 659

8 503

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

97

97

91

91

101

101

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (216) | Kolmandatest riikidest pärit impordi puhul on olulised impordiallikad ka Malaisia ja Šveits. Import Malaisiast kasvas vaatlusalusel perioodil 45 %. Nagu on märgitud põhjenduses 5, teeb komisjon Malaisiast pärit impordile kehtestatud meetmetest kõrvalehoidumist käsitlevat uuringut. |
| --- | --- |

(216)

Kolmandatest riikidest pärit impordi puhul on olulised impordiallikad ka Malaisia ja Šveits. Import Malaisiast kasvas vaatlusalusel perioodil 45 %. Nagu on märgitud põhjenduses 5, teeb komisjon Malaisiast pärit impordile kehtestatud meetmetest kõrvalehoidumist käsitlevat uuringut.

| (217) | Šveitsist pärit import, mis oli oluline impordiallikas ka esialgses uurimises, vähenes vaatlusalusel perioodil 36 %. |
| --- | --- |

(217)

Šveitsist pärit import, mis oli oluline impordiallikas ka esialgses uurimises, vähenes vaatlusalusel perioodil 36 %.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (218) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(218)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (219) | Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitajalt küsimustikule antud vastustes sisalduvate andmete ja teabe põhjal ning võrdles neid nõuetekohaselt taotluses esitatud teabe ja valimisse kaasatud tootjate vastustega küsimustikule ning Eurostati statistikaga. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes. |
| --- | --- |

(219)

Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid taotluse esitajalt küsimustikule antud vastustes sisalduvate andmete ja teabe põhjal ning võrdles neid nõuetekohaselt taotluses esitatud teabe ja valimisse kaasatud tootjate vastustega küsimustikule ning Eurostati statistikaga. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mille valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid küsimustiku vastustes.

| (220) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(220)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (221) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(221)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

| (222) | Põhjenduses 184 esitatud põhjustel on äriteabe konfidentsiaalsuse tagamiseks esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate andmed vahemikena. Täpsete andmete esitamine võimaldaks kummalgi liidu tootjal arvutada teise tootja täpsed tootmisnäitajad ja esineks oht, et seda suudaksid teha ka teised turuandmeid omavad turuosalised. |
| --- | --- |

(222)

Põhjenduses 184 esitatud põhjustel on äriteabe konfidentsiaalsuse tagamiseks esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate andmed vahemikena. Täpsete andmete esitamine võimaldaks kummalgi liidu tootjal arvutada teise tootja täpsed tootmisnäitajad ja esineks oht, et seda suudaksid teha ka teised turuandmeid omavad turuosalised.

4.5.2.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (223) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 8 757 | 8 758 | 8 631 | 9 867 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 99 | 113 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 17 979 | 17 903 | 17 972 | 18 724 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 100 | 104 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 48,7  % | 48,9  % | 48  % | 52,7  % |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 99 | 108 |
| Allikas: taotluse esitaja. |

(223)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

8 757

8 758

8 631

9 867

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

99

99

113

113

Tootmisvõimsus (tonnides)

17 979

17 903

17 972

18 724

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

100

100

104

104

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

48,7  %

48,9  %

48  %

52,7  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

99

99

108

108

Allikas: taotluse esitaja.

Allikas:

| (224) | Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu toodang 13 %, püsis ajavahemikul 2018–2020 stabiilsena ja suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu suurenenud tarbimise tõttu. |
| --- | --- |

(224)

Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu toodang 13 %, püsis ajavahemikul 2018–2020 stabiilsena ja suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu suurenenud tarbimise tõttu.

| (225) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena, jäädes 18 000 ja 19 000 tonni vahele. |
| --- | --- |

(225)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena, jäädes 18 000 ja 19 000 tonni vahele.

| (226) | Sellest järeldub, et tootmisvõimsuse rakendusaste jäi vaatlusalusel perioodil madalale tasemele, moodustades ligikaudu 50 %. Komisjon täheldas vaatlusalusel perioodil nelja protsendipunkti suurust tõusu, mis vastas täheldatud tootmismahtude suurenemisele. |
| --- | --- |

(226)

Sellest järeldub, et tootmisvõimsuse rakendusaste jäi vaatlusalusel perioodil madalale tasemele, moodustades ligikaudu 50 %. Komisjon täheldas vaatlusalusel perioodil nelja protsendipunkti suurust tõusu, mis vastas täheldatud tootmismahtude suurenemisele.

4.5.3.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (227) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kogumaht liidu turul sõltumatutele klientidele | 7 390 | 7 166 | 7 266 | 8 787 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 97 | 98 | 119 |
| Turuosa | 65,3  % | 58,9  % | 64,4  % | 68,5  % |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 90 | 99 | 105 |
| Allikas: Eurostat, taotluse esitaja. |

(227)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügi kogumaht liidu turul sõltumatutele klientidele

7 390

7 166

7 266

8 787

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

97

97

98

98

119

119

Turuosa

65,3  %

58,9  %

64,4  %

68,5  %

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

90

90

99

99

105

105

Allikas: Eurostat, taotluse esitaja.

Allikas:

| (228) | Liidu tootmisharu müügimahud sõltumatutele klientidele suurenesid vaatlusalusel perioodil 19 %. Suurenemine oli eriti selge läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui liidu tootmisharu suurendas oma müügimahte võrreldes 2020. aastaga 1 521 tonni ehk 20 % võrra. |
| --- | --- |

(228)

Liidu tootmisharu müügimahud sõltumatutele klientidele suurenesid vaatlusalusel perioodil 19 %. Suurenemine oli eriti selge läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui liidu tootmisharu suurendas oma müügimahte võrreldes 2020. aastaga 1 521 tonni ehk 20 % võrra.

| (229) | Liidu tootmisharu on üldjoontes säilitanud oma osakaalu liidu turul. 2019. aastal ootamatult vähenenud turuosa taastus järgnenud aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu turuosa 68,5 %. |
| --- | --- |

(229)

Liidu tootmisharu on üldjoontes säilitanud oma osakaalu liidu turul. 2019. aastal ootamatult vähenenud turuosa taastus järgnenud aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu turuosa 68,5 %.

4.5.4.   Kasv

Kasv

| (230) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 13 %, samas kui liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus suurenes 19 %. Sellest tulenevalt on liidu tootmisharu suurenenud nii turuosalt kui ka absoluutarvudes. |
| --- | --- |

(230)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 13 %, samas kui liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele liidus suurenes 19 %. Sellest tulenevalt on liidu tootmisharu suurenenud nii turuosalt kui ka absoluutarvudes.

4.5.5.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (231) | Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidu sõltumatutele klientidele ja ühiku tootmiskulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihinnad liidus ja tootmiskulu | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (indeks, 2018 = 100) | 100 | 100 | 96 | 107 |
| Ühiku tootmiskulu (indeks, 2018 = 100) | 100 | 110 | 100 | 108 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(231)

Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidu sõltumatutele klientidele ja ühiku tootmiskulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihinnad liidus ja tootmiskulu

Müügihinnad liidus ja tootmiskulu

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (indeks, 2018 = 100)

100

100

100

100

96

96

107

107

Ühiku tootmiskulu (indeks, 2018 = 100)

100

100

110

110

100

100

108

108

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (232) | Ühiku müügihinnad püsisid stabiilsena alates vaatlusaluse perioodi algusest kuni 2020. aastani. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusid hinnad suurenenud tarbimise tõttu võrreldes 2018. aasta tasemega 7 % võrra. Ent asjaomane hinnatõus ei kajastanud täielikult vaatlusalusel perioodil täheldatud tootmiskulude kasvu, sest need kasvasid alates 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 8 %. |
| --- | --- |

(232)

Ühiku müügihinnad püsisid stabiilsena alates vaatlusaluse perioodi algusest kuni 2020. aastani. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusid hinnad suurenenud tarbimise tõttu võrreldes 2018. aasta tasemega 7 % võrra. Ent asjaomane hinnatõus ei kajastanud täielikult vaatlusalusel perioodil täheldatud tootmiskulude kasvu, sest need kasvasid alates 2018. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 8 %.

4.5.6.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (233) | Tööhõive, tootlikkus ja liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Tööhõive ja tootlikkus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 504 | 512 | 493 | 513 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 102 |
| Tööjõu tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 17 | 17 | 18 | 19 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 99 | 101 | 111 |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (indeks, 2018 = 100) | 100 | 100 | 101 | 111 |
| Allikas: taotluse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(233)

Tööhõive, tootlikkus ja liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

504

512

493

513

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

102

102

Tööjõu tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

17

17

18

19

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

99

99

101

101

111

111

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (indeks, 2018 = 100)

100

100

100

100

101

101

111

111

Allikas: taotluse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (234) | Töötajate arv ja tööjõu tootlikkus püsisid vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena. Liidu tootmisharus töötas vaatlusalusel perioodil umbes 500 töötajat ning toodang töötaja kohta oli umbes 18 tonni. |
| --- | --- |

(234)

Töötajate arv ja tööjõu tootlikkus püsisid vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena. Liidu tootmisharus töötas vaatlusalusel perioodil umbes 500 töötajat ning toodang töötaja kohta oli umbes 18 tonni.

| (235) | Vaatlusaluse perioodi lõpus kasvasid keskmised tööjõukulud, kuid arvestades tööjõukulude 11 % kasvu 4 aasta lõikes, ei ole tegemist järsu kasvuga. |
| --- | --- |

(235)

Vaatlusaluse perioodi lõpus kasvasid keskmised tööjõukulud, kuid arvestades tööjõukulude 11 % kasvu 4 aasta lõikes, ei ole tegemist järsu kasvuga.

4.5.7.   Varud

Varud

| (236) | Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Laovarud | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (vahemikud) | [800 –1 200 ] | [800 –1 200 ] | [800 –1 200 ] | [800 –1 200 ] |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 90 | 103 | 85 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (vahemikud) | [15 –25  %] | [15 –25  %] | [15 –25  %] | [15 –25  %] |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 91 | 102 | 78 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(236)

Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Laovarud

Laovarud

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (vahemikud)

[800 –1 200 ]

[800 –1 200 ]

[800 –1 200 ]

[800 –1 200 ]

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

90

90

103

103

85

85

Lõppvarud protsendina toodangust (vahemikud)

[15 –25  %]

[15 –25  %]

[15 –25  %]

[15 –25  %]

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

91

102

78

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (237) | Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharu hoidnud oma varude taseme absoluutarvudes umbes samal tasemel. |
| --- | --- |

(237)

Vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharu hoidnud oma varude taseme absoluutarvudes umbes samal tasemel.

| (238) | Tootmisega seoses hoitud varude tase vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmise suurenemise tõttu. |
| --- | --- |

(238)

Tootmisega seoses hoitud varude tase vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootmise suurenemise tõttu.

4.5.8.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (239) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus (indeks, 2018 = 100) | 100 | 60 | 53 | 97 |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest, vahemikud) | [10 –15  %] | [5 –10  %] | [5 –10  %] | [10 –15  %] |
| Rahavoog (indeks, 2018 = 100) | 100 | 124 | 85 | 176 |
| Investeeringud (indeks, 2018 = 100) | 100 | 68 | 75 | 53 |
| Investeeringutasuvus (indeks, 2018 = 100) | 100 | 59 | 56 | 110 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(239)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kasumlikkus (indeks, 2018 = 100)

100

100

60

60

53

53

97

97

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest, vahemikud)

[10 –15  %]

[5 –10  %]

[5 –10  %]

[10 –15  %]

Rahavoog (indeks, 2018 = 100)

100

100

124

124

85

85

176

176

Investeeringud (indeks, 2018 = 100)

100

100

68

68

75

75

53

53

Investeeringutasuvus (indeks, 2018 = 100)

100

100

59

59

56

56

110

110

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (240) | Komisjon tegi liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2018. aasta taseme lähedal, kuid oli 2019. ja 2020. aastal oluliselt vähenenud. Liidu tootmisharu teenis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil korralikku, 10–15 % suurust kasumit. |
| --- | --- |

(240)

Komisjon tegi liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2018. aasta taseme lähedal, kuid oli 2019. ja 2020. aastal oluliselt vähenenud. Liidu tootmisharu teenis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil korralikku, 10–15 % suurust kasumit.

| (241) | Netorahavoog näitab Euroopa Liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoo areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, sest liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2018. aastaga 76 % suurem. |
| --- | --- |

(241)

Netorahavoog näitab Euroopa Liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoo areng oli vaatlusalusel perioodil positiivne, sest liidu tootmisharu tegevusest tulenev rahavoog oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2018. aastaga 76 % suurem.

| (242) | Liidu tootmisharu investeeringute tase liikus vaatlusalusel perioodil languse suunas. Nagu nähtub eespool tootmisvõimsuse rakendamise all, puudub liidu tootmisharul vahetu vajadus investeerida uue tootmisvõimsuse rakendamisse. |
| --- | --- |

(242)

Liidu tootmisharu investeeringute tase liikus vaatlusalusel perioodil languse suunas. Nagu nähtub eespool tootmisvõimsuse rakendamise all, puudub liidu tootmisharul vahetu vajadus investeerida uue tootmisvõimsuse rakendamisse.

| (243) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest ja see järgib sama suundumust nagu kasumlikkus. |
| --- | --- |

(243)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest ja see järgib sama suundumust nagu kasumlikkus.

4.5.9.   Kapitali kaasamise võime

Kapitali kaasamise võime

| (244) | Ükski valimisse kaasatud liidu tootja ei teatanud seoses kapitali kaasamise võimega raskuste esinemisest. |
| --- | --- |

(244)

Ükski valimisse kaasatud liidu tootja ei teatanud seoses kapitali kaasamise võimega raskuste esinemisest.

4.5.10.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (245) | Nagu on põhjendustes 148 ja 180 vastavalt HRV ja Taiwani kohta järeldatud, on mõlema asjaomase riigi puhul olemas selged tõendid dumpingu jätkumise kohta. Lisaks tegi komisjon kindlaks, et Hiina kasutab dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidumiseks ümberlaadimist Malaisias (82). |
| --- | --- |

(245)

Nagu on põhjendustes 148 ja 180 vastavalt HRV ja Taiwani kohta järeldatud, on mõlema asjaomase riigi puhul olemas selged tõendid dumpingu jätkumise kohta. Lisaks tegi komisjon kindlaks, et Hiina kasutab dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidumiseks ümberlaadimist Malaisias (82).

82

| (246) | Eespool esitatud näitajad tõendavad siiski, et hoolimata jätkuvast dumpingust suutis liidu tootmisharu varasematest dumpingutavadest taastuda. |
| --- | --- |

(246)

Eespool esitatud näitajad tõendavad siiski, et hoolimata jätkuvast dumpingust suutis liidu tootmisharu varasematest dumpingutavadest taastuda.

4.5.11.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (247) | Liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Liidu tootjate eksporditegevus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 1 326 | 1 445 | 1 188 | 1 303 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 109 | 90 | 98 |
| Keskmine hind (indeks, 2018 = 100) | 100 | 101 | 100 | 103 |
| Allikas: taotluse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(247)

Liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Liidu tootjate eksporditegevus

Liidu tootjate eksporditegevus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

1 326

1 445

1 188

1 303

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

109

109

90

90

98

98

Keskmine hind (indeks, 2018 = 100)

100

100

101

101

100

100

103

103

Allikas: taotluse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas:

| (248) | Liidu tootmisharu ekspordimahud sõltumatutele klientidele vähenesid vaatlusalusel perioodil, eelkõige 2020. aastal, kui puhkes COVID-19 pandeemia. Liidu tootmisharu eksporditulemused on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taastunud peaaegu 2018. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(248)

Liidu tootmisharu ekspordimahud sõltumatutele klientidele vähenesid vaatlusalusel perioodil, eelkõige 2020. aastal, kui puhkes COVID-19 pandeemia. Liidu tootmisharu eksporditulemused on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taastunud peaaegu 2018. aasta tasemele.

| (249) | Keskmised impordihinnad on olnud vaatlusalusel perioodil stabiilsed. Eksporditurul keskendub liidu tootmisharu karmi konkurentsi tõttu rohkem turu kõrgema hinnaklassiga osale. |
| --- | --- |

(249)

Keskmised impordihinnad on olnud vaatlusalusel perioodil stabiilsed. Eksporditurul keskendub liidu tootmisharu karmi konkurentsi tõttu rohkem turu kõrgema hinnaklassiga osale.

4.5.12.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (250) | Asjaomastest riikidest pärit import ei ole vaatlusalusel perioodil olnud tühine ning selle tõttu jätkus liidu tootmisharu keskmise müügihinna oluline allalöömine. |
| --- | --- |

(250)

Asjaomastest riikidest pärit import ei ole vaatlusalusel perioodil olnud tühine ning selle tõttu jätkus liidu tootmisharu keskmise müügihinna oluline allalöömine.

| (251) | Ent enamik kahjunäitajaid, nagu tootmine, müük, tööhõive, kasumlikkus ja rahavoog, arenesid positiivses suunas ja/või olid rahuldaval tasemel. Seega nähtub uuritud näitajatest, et dumpinguvastased meetmed on saavutanud oma kavandatud eesmärgi kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju. |
| --- | --- |

(251)

Ent enamik kahjunäitajaid, nagu tootmine, müük, tööhõive, kasumlikkus ja rahavoog, arenesid positiivses suunas ja/või olid rahuldaval tasemel. Seega nähtub uuritud näitajatest, et dumpinguvastased meetmed on saavutanud oma kavandatud eesmärgi kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju.

| (252) | Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varasemast kahjust taastunud ega kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(252)

Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil varasemast kahjust taastunud ega kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMISE KORRAL

| (253) | Kuna komisjon järeldas, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, hindas ta kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas meetmete aegumise korral on tõenäoline HRVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kordumine. |
| --- | --- |

(253)

Kuna komisjon järeldas, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju, hindas ta kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas meetmete aegumise korral on tõenäoline HRVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kordumine.

| (254) | Seoses sellega uuris komisjon tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust asjaomastes riikides, liidu turu atraktiivsust ja asjaomastest riikidest pärit impordi tõenäolist mõju juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(254)

Seoses sellega uuris komisjon tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust asjaomastes riikides, liidu turu atraktiivsust ja asjaomastest riikidest pärit impordi tõenäolist mõju juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

| (255) | Nagu on järeldatud põhjendustes 142–143 ja 172–173, on vaba tootmisvõimsus HRVs ja Taiwanis märkimisväärne ning nende kahe riigi tootmisvõimsus kokku ületab liidu aastase tarbimise viiekordselt. Lisaks on põhjendustes 144–147 ja 174–175 järeldatud, et liidu turg on oma hindade ja suuruse poolest Hiina ja Taiwani tootjate jaoks atraktiivne turg. Selle põhjal on väga tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suureneb nende riikide eksport liitu. |
| --- | --- |

(255)

Nagu on järeldatud põhjendustes 142–143 ja 172–173, on vaba tootmisvõimsus HRVs ja Taiwanis märkimisväärne ning nende kahe riigi tootmisvõimsus kokku ületab liidu aastase tarbimise viiekordselt. Lisaks on põhjendustes 144–147 ja 174–175 järeldatud, et liidu turg on oma hindade ja suuruse poolest Hiina ja Taiwani tootjate jaoks atraktiivne turg. Selle põhjal on väga tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suureneb nende riikide eksport liitu.

| (256) | Sellise impordi suurenemise tõenäolise mõju analüüsimiseks uuris komisjon selle tõenäolist hinnataset, kui meetmetel lastakse aeguda. Sellega seoses leidis komisjon Hiina puhul, et impordihindade tasemed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ilma dumpinguvastase tollimaksuta on mõistlikud näitajad, sest Hiinast pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 5,6 %. Selle põhjal ja nagu on selgitatud põhjenduses 199, tegi komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRV puhul kindlaks liidu tootmisharu hindade märkimisväärse allalöömise, mis oleks sõltuvalt meetodist kuni 17,7 % või 16,4 %, kui dumpinguvastaseid tollimakse ei oleks rakendatud. Seega on tõenäoline, et meetmete puudumisel toimub hindade allalöömine samas suurusjärgus. |
| --- | --- |

(256)

Sellise impordi suurenemise tõenäolise mõju analüüsimiseks uuris komisjon selle tõenäolist hinnataset, kui meetmetel lastakse aeguda. Sellega seoses leidis komisjon Hiina puhul, et impordihindade tasemed läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ilma dumpinguvastase tollimaksuta on mõistlikud näitajad, sest Hiinast pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 5,6 %. Selle põhjal ja nagu on selgitatud põhjenduses 199, tegi komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRV puhul kindlaks liidu tootmisharu hindade märkimisväärse allalöömise, mis oleks sõltuvalt meetodist kuni 17,7 % või 16,4 %, kui dumpinguvastaseid tollimakse ei oleks rakendatud. Seega on tõenäoline, et meetmete puudumisel toimub hindade allalöömine samas suurusjärgus.

| (257) | Vastavalt lõplikele järeldustele väitsid Zhejiang Jndia ja CCCMC, et kahju ei korduks Hiinast pärit impordi tõttu, sest Hiinast liitu suunatud impordi turuosa oli üksnes 5,6 %, samas kui liidu tootmisharu turuosa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 70 %. Ühtlasi juhtis Zhejiang Jndia tähelepanu Hiinast pärit impordi vähenemisele esialgse uurimisperioodi (3 238 tonni) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (719 tonni) vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(257)

Vastavalt lõplikele järeldustele väitsid Zhejiang Jndia ja CCCMC, et kahju ei korduks Hiinast pärit impordi tõttu, sest Hiinast liitu suunatud impordi turuosa oli üksnes 5,6 %, samas kui liidu tootmisharu turuosa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes 70 %. Ühtlasi juhtis Zhejiang Jndia tähelepanu Hiinast pärit impordi vähenemisele esialgse uurimisperioodi (3 238 tonni) ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (719 tonni) vahelisel ajal.

| (258) | See väide lükati tagasi. Komisjon oli järeldanud, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju (vt põhjendus 252). Komisjoni järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta põhines prognoosival hindamisel. Seega ei tuginetud järelduse tegemisel tegelikel impordimahtudel või turuosadel ning sellel, kuidas need erinesid esialgse uurimisega seotud uurimisperioodi näitajatest, vaid HRV olemasoleval vabal tootmisvõimsusel, liidu turu atraktiivsusel ja hinna allalöömisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui Hiina impordile ei oleks kohaldatud dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(258)

See väide lükati tagasi. Komisjon oli järeldanud, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju (vt põhjendus 252). Komisjoni järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta põhines prognoosival hindamisel. Seega ei tuginetud järelduse tegemisel tegelikel impordimahtudel või turuosadel ning sellel, kuidas need erinesid esialgse uurimisega seotud uurimisperioodi näitajatest, vaid HRV olemasoleval vabal tootmisvõimsusel, liidu turu atraktiivsusel ja hinna allalöömisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui Hiina impordile ei oleks kohaldatud dumpinguvastast tollimaksu.

| (259) | Taiwani puhul tegi koostööd ainult üks eksportiv tootja, ent kuna asjaomase isiku import moodustas vaatlusalusel perioodil rohkem kui 90 % Taiwanist pärit impordist, võttis komisjon hindade allalöömise arvutamisel aluseks asjaomase isiku kontrollitud ekspordihinnad. Taiwanist pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud perioodil siiski üldiselt väike, nimelt 1,6 % (samas kui Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa oli esialgse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7,8 %). Esialgse uurimise kohta esitatud kaebuses ja aegumise läbivaatamise taotluses oli taotluse esitaja kindlaks teinud kümme Taiwani eksportivat tootjat. See muudab Ta Chenilt saadud andmetel põhineva hinna allalöömise tulevikku suunatud analüüsi mõttetuks, sest suurema osa Taiwani eksportivate tootjate tõenäoline hinnastamiskäitumine, mida pärast meetmete kehtestamist liidu turul ei esinenud, ei oleks selles kajastunud, kuigi niisugune hinnastamiskäitumine oli enne meetmete kehtestamist turul laialt levinud. |
| --- | --- |

(259)

Taiwani puhul tegi koostööd ainult üks eksportiv tootja, ent kuna asjaomase isiku import moodustas vaatlusalusel perioodil rohkem kui 90 % Taiwanist pärit impordist, võttis komisjon hindade allalöömise arvutamisel aluseks asjaomase isiku kontrollitud ekspordihinnad. Taiwanist pärit impordi turuosa oli läbivaatamisega seotud perioodil siiski üldiselt väike, nimelt 1,6 % (samas kui Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa oli esialgse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7,8 %). Esialgse uurimise kohta esitatud kaebuses ja aegumise läbivaatamise taotluses oli taotluse esitaja kindlaks teinud kümme Taiwani eksportivat tootjat. See muudab Ta Chenilt saadud andmetel põhineva hinna allalöömise tulevikku suunatud analüüsi mõttetuks, sest suurema osa Taiwani eksportivate tootjate tõenäoline hinnastamiskäitumine, mida pärast meetmete kehtestamist liidu turul ei esinenud, ei oleks selles kajastunud, kuigi niisugune hinnastamiskäitumine oli enne meetmete kehtestamist turul laialt levinud.

| (260) | Lisaks näitasid aegumise läbivaatamise käigus saadud andmed, et enamikku Taiwani eksportivate tootjate vabast tootmisvõimsusest esindavad need tootjad, kelle suhtes kohaldatakse suuremat dumpinguvastast jääktollimaksu, ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil neid liidu turul praktiliselt ei olnudki. See näitab, et kehtivad meetmed on dumpinguhinnaga impordi liidu turule jõudmise ärahoidmiseks tõhusad. Samal ajal näitab see selgelt, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis praegu dumpinguvastase jääktollimaksuga eemale hoitud eksport tõenäoliselt taastuks. |
| --- | --- |

(260)

Lisaks näitasid aegumise läbivaatamise käigus saadud andmed, et enamikku Taiwani eksportivate tootjate vabast tootmisvõimsusest esindavad need tootjad, kelle suhtes kohaldatakse suuremat dumpinguvastast jääktollimaksu, ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil neid liidu turul praktiliselt ei olnudki. See näitab, et kehtivad meetmed on dumpinguhinnaga impordi liidu turule jõudmise ärahoidmiseks tõhusad. Samal ajal näitab see selgelt, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis praegu dumpinguvastase jääktollimaksuga eemale hoitud eksport tõenäoliselt taastuks.

| (261) | Liidu tootmisharu finantsolukord on vaatlusalusel perioodil olnud üldiselt kindel, sest enamik kahjunäitajaid näitas positiivset suundumust ja/või positiivseid väärtusi. Tuleks aga rõhutada, et sellel perioodil kaitsesid liidu turgu suures koguses dumpinguhinnaga impordi eest tõhusalt dumpinguvastased meetmed ja liidu tootmisharu sai sellest selgesti kasu. Kuid nagu eespool selgitatud, suurendaksid Hiina ja Taiwani tootjad meetmete puudumise korral tõenäoliselt kiiresti oma turuosa. Nad avaldaksid märkimisväärset hinnasurvet liidu tootmisharu müügihindadele ja suurendaksid samal ajal oma turuosa liidu tootmisharu arvelt. Liidu tootmisharu ei suudaks tõepoolest Hiina eksportijate hinnasurvele vastu panna, ja seega halveneks liidu tootmisharu majanduslik olukord kiiresti, mille tagajärjel tekiks oluline kahju. |
| --- | --- |

(261)

Liidu tootmisharu finantsolukord on vaatlusalusel perioodil olnud üldiselt kindel, sest enamik kahjunäitajaid näitas positiivset suundumust ja/või positiivseid väärtusi. Tuleks aga rõhutada, et sellel perioodil kaitsesid liidu turgu suures koguses dumpinguhinnaga impordi eest tõhusalt dumpinguvastased meetmed ja liidu tootmisharu sai sellest selgesti kasu. Kuid nagu eespool selgitatud, suurendaksid Hiina ja Taiwani tootjad meetmete puudumise korral tõenäoliselt kiiresti oma turuosa. Nad avaldaksid märkimisväärset hinnasurvet liidu tootmisharu müügihindadele ja suurendaksid samal ajal oma turuosa liidu tootmisharu arvelt. Liidu tootmisharu ei suudaks tõepoolest Hiina eksportijate hinnasurvele vastu panna, ja seega halveneks liidu tootmisharu majanduslik olukord kiiresti, mille tagajärjel tekiks oluline kahju.

| (262) | Selle põhjal järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst ja Taiwanist pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline suurenemine ja olulise kahju kordumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(262)

Selle põhjal järeldas komisjon, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst ja Taiwanist pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline suurenemine ja olulise kahju kordumine on tõenäoline.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

6.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (263) | Vastavalt alusmääruse artiklile 21 uuris komisjon, kas meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, nimelt liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(263)

Vastavalt alusmääruse artiklile 21 uuris komisjon, kas meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, nimelt liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

| (264) | Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(264)

Vastavalt alusmääruse artikli 21 lõikele 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (265) | Seda silmas pidades uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaks järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(265)

Seda silmas pidades uuris komisjon, kas hoolimata dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest on kaalukaid põhjusi, mis lubaks järeldada, et kehtivate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.

6.2.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (266) | Nagu on järeldatud põhjenduses 241, ei kanna liidu tootmisharu enam olulist kahju. Kuid nagu on järeldatud põhjenduses 249, ei suudaks liidu tootmisharu meetmete kaotamise järel hakkama saada, sest selle tulemusena suureneks dumpinguhinnaga import tõenäoliselt märkimisväärselt. Meetmete kehtetuks tunnistamine seaks seega ohtu tootmisharu pikaajalise elujõulisuse. Seepärast on meetmete jätkamine liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(266)

Nagu on järeldatud põhjenduses 241, ei kanna liidu tootmisharu enam olulist kahju. Kuid nagu on järeldatud põhjenduses 249, ei suudaks liidu tootmisharu meetmete kaotamise järel hakkama saada, sest selle tulemusena suureneks dumpinguhinnaga import tõenäoliselt märkimisväärselt. Meetmete kehtetuks tunnistamine seaks seega ohtu tootmisharu pikaajalise elujõulisuse. Seepärast on meetmete jätkamine liidu tootmisharu huvides.

6.3.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

| (267) | Kõiki teadaolevaid sõltumatuid importijaid ja kasutajaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Sõltumatud importijad ja kasutajad ei teinud aga komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

(267)

Kõiki teadaolevaid sõltumatuid importijaid ja kasutajaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Sõltumatud importijad ja kasutajad ei teinud aga komisjoniga koostööd.

| (268) | Vastavalt lõplikele järeldustele viitasid Zhejiang Jndia ja CCCMC teabele, mille Euranimi esitas 23. augustil 2022. Euranimi esindas mitut importijat ning Zhejiang Jndia ja CCCMC rõhutasid, et importijad olid seega oma arvamust avaldanud, kuigi seda tehti kollektiivselt. Zhejiang Jndia ja CCCMC märkisid, et asjaomases dokumendis oli Euranimi dumpinguvastaste meetmete jätkamise vastu, sest Hiinast pärit põkk-keevitatavatele roostevabast terasest toruliitmikele kohaldatavad väidetavalt „ülemäärased“ dumpinguvastase tollimaksu määrad kahjustaksid asjaomaseid tooteid kasutava Euroopa tootmisahela järgmise etapi tootmisharu rahvusvahelist konkurentsivõimet. Lisaks oli Euranimi teatanud, et meetmete jätkumisel kahaneks äriühingute tegevus, kaoksid töökohad ja riiklikud maksuametid koguksid vähem maksutulu. |
| --- | --- |

(268)

Vastavalt lõplikele järeldustele viitasid Zhejiang Jndia ja CCCMC teabele, mille Euranimi esitas 23. augustil 2022. Euranimi esindas mitut importijat ning Zhejiang Jndia ja CCCMC rõhutasid, et importijad olid seega oma arvamust avaldanud, kuigi seda tehti kollektiivselt. Zhejiang Jndia ja CCCMC märkisid, et asjaomases dokumendis oli Euranimi dumpinguvastaste meetmete jätkamise vastu, sest Hiinast pärit põkk-keevitatavatele roostevabast terasest toruliitmikele kohaldatavad väidetavalt „ülemäärased“ dumpinguvastase tollimaksu määrad kahjustaksid asjaomaseid tooteid kasutava Euroopa tootmisahela järgmise etapi tootmisharu rahvusvahelist konkurentsivõimet. Lisaks oli Euranimi teatanud, et meetmete jätkumisel kahaneks äriühingute tegevus, kaoksid töökohad ja riiklikud maksuametid koguksid vähem maksutulu.

| (269) | Komisjon märkis, et Euranimi väidete kinnitamiseks ei esitatud ühtegi tõendit. Kuna ükski sõltumatu importija või kasutaja ei vastanud uurimises koostöö tegemiseks küsimustikule, ei olnud võimalik Euranimi väiteid seoses asjaomaste isikute seisukohaga meetmete suhtes ja meetmete mõju suhtes nende konkurentsiolukorrale asjakohaste kontrollitud äriühingupõhiste äriandmetega võrrelda. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(269)

Komisjon märkis, et Euranimi väidete kinnitamiseks ei esitatud ühtegi tõendit. Kuna ükski sõltumatu importija või kasutaja ei vastanud uurimises koostöö tegemiseks küsimustikule, ei olnud võimalik Euranimi väiteid seoses asjaomaste isikute seisukohaga meetmete suhtes ja meetmete mõju suhtes nende konkurentsiolukorrale asjakohaste kontrollitud äriühingupõhiste äriandmetega võrrelda. Seega lükati need väited tagasi.

| (270) | Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele ja/või importijatele negatiivset mõju, mis kaaluks üles meetmete positiivse mõju. |
| --- | --- |

(270)

Seega ei viidanud miski sellele, et meetmete säilitamine avaldaks kasutajatele ja/või importijatele negatiivset mõju, mis kaaluks üles meetmete positiivse mõju.

6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (271) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu ei oleks HRVst ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(271)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu ei oleks HRVst ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (272) | Komisjoni järelduste põhjal dumpingu jätkumise tõenäosuse, kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kohta tuleks säilitada Hiina Rahvavabariigist ning Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(272)

Komisjoni järelduste põhjal dumpingu jätkumise tõenäosuse, kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kohta tuleks säilitada Hiina Rahvavabariigist ning Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed.

| (273) | Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade erinevuse tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(273)

Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmise ohtu maksumäärade erinevuse tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele“ kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (274) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(274)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud üksikasjade õigsust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (275) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(275)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et tingimused on täidetud. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt kogu riiki hõlmava tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (276) | Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud äriühingute individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ning HRVst ja Taiwanist pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes. Imporditud asjaomase toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(276)

Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud äriühingute individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse üksnes kõnealuste juriidiliste isikute toodetud ning HRVst ja Taiwanist pärineva uurimisaluse toote impordi suhtes. Imporditud asjaomase toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohiks kohaldada ühtki individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (277) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (83). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab teha kindlaks, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(277)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (83). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab teha kindlaks, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas.

83

Euroopa Liidu Teatajas

| (278) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Samuti anti kõikidele isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(278)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Samuti anti kõikidele isikutele aega esitada pärast kõnealust avalikustamist oma märkused ning taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ettepanekuid ja märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse.

| (279) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (84) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(279)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (84) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

84

Euroopa Liidu Teataja

| (280) | Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee esitas positiivse arvamuse, |
| --- | --- |

(280)

Määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee esitas positiivse arvamuse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmike (ka valmistoodetena) (mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele, mille välisdiameeter ei ületa 406,4 mm, seinapaksus on kuni 16 mm ja sisepinna keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 (TARICi koodid 7307231050, 7307231055, 7307239050, 7307239055) alla) impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised:

| Äriühing | Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Taiwan |
| | | |
| Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd. | 5,1 | C176 |
| Kõik muud äriühingud | 12,1 | C999 |
| Hiina Rahvavabariik |
| Zhejiang Good Fittings Co. Ltd. | 55,3 | C177 |
| Zhejiang Jnda Pipeline Industry Co. Ltd. | 48,9 | C178 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd. | 30,7 | C179 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co. Ltd. | 30,7 | C180 |
| Kõik muud koostööd tegevad (valimisse kaasamata) äriühingud |
| Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co. Ltd. | 41,9 | C182 |
| King Lai Hygienic Materials Co. Ltd. | 41,9 | C184 |
| Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co. Ltd. | 41,9 | C186 |
| Yada Piping Solutions Co. Ltd. | 41,9 | C187 |
| Jiangsu Huayang Metal Pipes Co. Ltd. | 41,9 | C188 |
| Kõik muud äriühingud | 64,9 | C999 |

Äriühing

Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Taiwan

Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd.

5,1

C176

Kõik muud äriühingud

12,1

C999

Hiina Rahvavabariik

Zhejiang Good Fittings Co. Ltd.

55,3

C177

Zhejiang Jnda Pipeline Industry Co. Ltd.

48,9

C178

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd.

30,7

C179

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co. Ltd.

30,7

C180

Kõik muud koostööd tegevad (valimisse kaasamata) äriühingud

Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co. Ltd.

41,9

C182

King Lai Hygienic Materials Co. Ltd.

41,9

C184

Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co. Ltd.

41,9

C186

Yada Piping Solutions Co. Ltd.

41,9

C187

Jiangsu Huayang Metal Pipes Co. Ltd.

41,9

C188

Kõik muud äriühingud

64,9

C999

3.   Dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldata Taiwani eksportivale tootjale King Lai Hygienic Materials Co., Ltd. (TARICi lisakood C175)

4.   Lõikes 2 sätestatud Hiina Rahvavabariigist pärit impordile kehtestatud 64,9 % lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendatakse käesolevaga Malaisiast lähetatud põkk-keevitatavatele roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikele (ka valmistoodetena) (mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele, mille välisdiameeter ei ületa 406,4 mm, seinapaksus on kuni 16 mm ja sisepinna keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 (TARICi koodid 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040) alla), olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, välja arvatud need, mille on tootnud järgmised äriühingud.

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Malaisia | Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd. | A021 |
| Malaisia | SP United Industry Sdn. Bhd. | A022 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Malaisia

Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd.

A021

Malaisia

SP United Industry Sdn. Bhd.

A022

5.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära ja lõikes 4 nimetatud vabastusi laiendatud tollimaksust kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis:
  „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdav (uurimisalune toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

6.   Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, et lisada uusi Hiina Rahvavabariigi eksportivaid tootjaid ja kehtestada nende suhtes valimisse kaasamata, koostööd tegevate äriühingute asjakohast kaalutud keskmise dumpinguvastase tollimaksu määra. Uus eksportiv tootja esitab tõendid selle kohta, et

| a) | ta ei eksportinud uurimisperioodi ajal (1. oktoober 2014 kuni 30. september 2015) (edaspidi „esialgne uurimisperiood“) Hiina Rahvavabariigist pärit tooteid, mida on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1; |
| --- | --- |

a)

ta ei eksportinud uurimisperioodi ajal (1. oktoober 2014 kuni 30. september 2015) (edaspidi „esialgne uurimisperiood“) Hiina Rahvavabariigist pärit tooteid, mida on kirjeldatud artikli 1 lõikes 1;

| b) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning kes tegid või oleks võinud teha koostööd uurimises, mille tulemusena tollimaks kehtestati, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning kes tegid või oleks võinud teha koostööd uurimises, mille tulemusena tollimaks kehtestati, ning

| c) | ta on Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisalust toodet pärast esialgse uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu. |
| --- | --- |

c)

ta on Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisalust toodet pärast esialgse uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu.

Artikkel 2

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/141, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud (ELT L 22, 27.1.2017, lk 14).

2

(3)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 168, 5.5.2021, lk 5).

3

(4)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 40, 26.1.2022, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 7. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/894, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile rakendusmäärusega (EL) 2017/141 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist selliste toruliitmike Malaisiast lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue (ELT L 155, 8.6.2022, lk 36).

5

(6)  Komisjoni 2. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/453, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile rakendusmäärusega (EL) 2017/141 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte (ELT L 67, 3.3.2023, lk 19).

6

(7)  Vaekogu aruanne (United States – Sunset Review of Anti-Dumping Duties on Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Japan (Ameerika Ühendriigid – Jaapanist pärit korrosioonikindlast süsinikterasest lehttoodete suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamine)) (WT/DS244/R), punkt 7.271. Apellatsioonikogu aruanne (United States – Sunset Review of Anti-Dumping Duties on Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Japan (Ameerika Ühendriigid – Jaapanist pärit korrosioonikindlast süsinikterasest lehttoodete suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamine)) (WT/DS244/R), punktid 114 ja 168, 177 ja 178. Vaekogu aruanne (European Union – Anti-dumping Measures on Certain Footwear from China (Euroopa Liit – teatavate Hiinast pärit jalatsite suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed)) (WT/DS405/R), punktid 7.333 ja 7.495.

7

(8)  Aegumise läbivaatamise taotluse punkt B.1.1.2, lk 8.

8

(9)  Ibid.

9

(10)  Aegumise läbivaatamise taotluse punkt B.1.1.13, lk 15.

10

(11)  https://www.apec.org/publications/2011/01/the-impacts-and-benefits-of-structural-reforms-in-transport-energy-and-telecommunications-sectors

11

(12)  Aegumise läbivaatamise taotluse punkt 80 ja lisa C – DM – 02 CN.

12

(13)  Aegumise läbivaatamise taotluse punkt 93 ja avatud lisad 20.1–20.4.

13

(14)  
  „Mis tahes teavet, mis on oma olemuselt konfidentsiaalne (näiteks seepärast, et selle avalikustamine annaks mõnele konkurendile ulatuslikke konkurentsieeliseid või et selle avalikustamisega tekitataks märkimisväärset kahju seda teavet andvale isikule või isikule, kellelt see isik teavet sai) või mida juurdluse pooled konfidentsiaalselt annavad, peavad võimuorganid näidatud mõjuval põhjusel käsitlema kui konfidentsiaalset. Sellist teavet ei tohi avalikustada ilma selle esitanud poole eriloata.“

14

(15)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2574

15

(16)  Vt joonealune märkus 2.

16

(17)  https://connect.ihsmarkit.com/gta/home

17

(18)  Komisjoni 20. mai 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/802, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Brasiiliast pärit elektrolüütiliselt kroomitud terasest toodete impordi suhtes (ELT L 143, 23.5.2022, lk 11); komisjoni 16. veebruari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/191, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes (ELT L 36, 17.2.2022, lk 1); komisjoni 24. jaanuari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/95, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud rauast või terasest toruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud nimetatud riikidest pärinevana või mitte (ELT L 16, 25.1.2022, lk 36); komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2239, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit elektrit võrku tootvate terasest tuuleturbiinimastide impordi suhtes (ELT L 450, 16.12.2021, lk 59); komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/635, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes (ELT L 132, 19.4.2021, lk 145).

18

(19)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/802 põhjendus 75, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 208, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 59, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 149–150.

19

(20)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/802 põhjendused 49–50, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 192, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 46, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 115–118.

20

(21)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/802 põhjendused 51–52, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendused 193–194, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 47, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 119–122. Kui Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtkonna võtmeisikuid võib käsitada vastava omandiõigusena, siis nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) rakukesed moodustavad veel ühe olulise kanali, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga HKP poliitilise põhimõttena tugevdanud oma nõuet kontrollida riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus. Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas uurimisaluse toote tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

21

(22)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/802 põhjendused 53–58, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendused 195–201, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendused 48–52, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 123–129.

22

(23)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/802 põhjendus 59, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 202, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 53, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 130–133.

23

(24)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/802 põhjendus 60, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 203, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 54, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135.

24

(25)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/802 põhjendused 61–62, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 204, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 55, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 136–145.

25

(26)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

26

(27)  Euroopa Liidu Kaubanduskoda Hiinas, „Overcapacity in China: an impediment to the Party’s reform agenda“ (Ülemäärane tootmisvõimsus Hiinas – takistus partei reformikavale), kättesaadav aadressil Overcapacity in China (europeanchamber.com.cn) (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

27

(28)  Komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/635, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes (ELT L 132, 19.4.2021, lk 145), ning komisjoni 7. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/508, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Indoneesiast, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes (ELT L 110, 8.4.2020, lk 3).

28

(29)  Lõplikud järeldused seoses teatava HRVst pärit või sealt eksporditud ränimetalliga (CBSA, dumpingut käsitleva juhtumi nr: AD/1400), aruanne nr 543, Hiina Rahvavabariigist Austraaliasse eksporditava pressitud alumiiniumi suhtes kehtivate dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete jätkumise uurimine, 14. september 2020.

29

(30)  Terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum, ministrite aruanne, 20. september 2018.

30

(31)  Aruande 14. peatükk, lk 358. Tootmismahu järgi on 51 % eraettevõtted ja 49 % riigile kuuluvad ettevõtted ning tootmisvõimsuse järgi 44 % riigile kuuluvad ettevõtted ja 56 % eraettevõtted.

31

(32)  Kättesaadav aadressidel

32

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm, https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e ja

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

(33)  Kättesaadav aadressil http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

33

(34)  Sarnaselt China Baowu Steel Groupi enamusosaluse omandamisega Magang Steelis 2019. aasta juunis, vt https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (viimati vaadatud 4. augustil 2022).

34

(35)  Vt https://www.miit.gov.cn/gzcy/yjzj/art/2020/art_af1bef04b9624997956b2bff6cdb7383.html (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

35

(36)  Vt kava IV jao 3. alajagu, kättesaadav aadressil https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

36

(37)  Vt terasetööstuse arendamise 14. viisaastakukava eessõna.

37

(38)  Vt kontserni veebisaiti, mis on kättesaadav aadressil http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

38

(39)  Vt äriühingu veebisaiti, mis on kättesaadav aadressil https://www.baosteel.com/about/manager (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

39

(40)  Vt www.goodfittings.cn/newsview.asp?id=21 (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

40

(41)  Vt http://www.gghy.org/ (viimati vaadatud 24. novembril 2022).

41

(42)  Vt http://www.gghy.org/members/shownews.php?id=11744&lang=cn

42

(viimati vaadatud 24. novembril 2022).

(43)  Vt http://www.gghy.org/newslist/shownews.php?id=12987&lang=cn

43

(viimati vaadatud 24. novembril 2022).

(44)  Aruande III osa, 14. peatükk, lk 346 jj.

44

(45)  Vt Hiina Rahvavabariigi 14. viisaastakukava riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu ning pikaajaliste eesmärkide kohta 2035. aastaks, III osa, artikkel VIII, kättesaadav aadressil https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

45

(46)  Vt eelkõige kava I ja II jagu.

46

(47)  Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2019. aasta versioon), mis kiideti heaks Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. augusti 2019. aasta dekreediga nr 29, kättesaadav aadressil http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (viimati vaadatud 7. septembril 2022).

47

(48)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143–144.

48

(49)  Kättesaadav aadressil http://www.lawinfochina.com/display.aspx?lib=law&id=7195&CGid (viimati vaadatud 23. novembril 2022).

49

(50)  Kättesaadav aadressil www.npc.gov.cn/zgrdw/englishnpc/Constitution/node_2825.htm (viimati vaadatud 23. novembril 2022).

50

(51)  Vt nt äriühingute riiklike varade järelevalve ja halduse ajutiste eeskirjade artikkel 14, kättesaadav aadressil http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=02b98fb0efda657abdfb&lib=law (viimati vaadatud 23. novembril 2022).

51

(52)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja lk 83.

52

(53)  Vt 14. viisaastakukava LXIV artikli 2. peatükk.

53

(54)  Vt toorainetööstuse arendamise 14. viisaastakukava VIII jagu.

54

(55)  Maailmapanga avaandmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

55

(56)  Kui üheski sarnase arengutasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või samas sektoris toodetava toote tootmist.

56

(57)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf

57

(58)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static

58

(59)  https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

59

(60)  http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx

60

(61)  Aegumise läbivaatamise taotluse punkt B.1.1.2, lk 8.

61

(62)  Ibid.

62

(63)  Aegumise läbivaatamise taotluse punkt B.1.1.13, lk 15.

63

(64)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction

64

(65)  Aegumise läbivaatamise taotluse lisad St-01 kuni 05.

65

(66)  https://pantech-group.com/wp-content/uploads/Pantech_AR2022.pdf

66

(67)  Zhejiang Jndia oli üks esialgses uurimises valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest. Seetõttu on tema individuaalsed impordiandmed (kindlaks tehtud tema TARICi lisakoodi alusel) kättesaadavad artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis. Äriühing eksportis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu märkimisväärseid koguseid.

67

(68)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33). Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest hindadest.

68

(69)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf

69

(70)  https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer17/?lang=en&segment=indicator&id=HOW_TEMP_SEX_ECO_NB_A.

70

(71)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf

71

(72)  www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static

72

(73)  https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

73

(74)  Aegumise läbivaatamise taotluse lisa-C-DM-02CN.

74

(75)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf

75

(76)  Aegumise läbivaatamise taotluse punkt C.4.1, lk 41 ja avatud lisa –D-08.

76

(77)  https://connect.ihsmarkit.com/home

77

(78)  Aegumise läbivaatamise taotluse lisa-C-DM-02CN.

78

(79)  Esialgses uurimises tegid koostööd kaks Taiwani äriühingut – Ta Chen ja King Lai. King Laile määrati individuaalne dumpingumarginaal 0 %, mistõttu ei kuulu äriühing käesoleva uurimise alla. Vastavalt individuaalsete tootjate tasandi teavet sisaldava artikli 14 lõike 6 kohase andmebaasi impordiandmetele puudus vaatlusalusel perioodil import King Lailt.

79

(80)  Äriühingu 2. novembri 2022. aasta selgitav e-kiri ja kohapealse kontrolli käigus kogutud teave.

80

(81)  Aegumise läbivaatamise taotluse punkt C.4.2.

81

(82)  Komisjoni 2. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/453, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile rakendusmäärusega (EL) 2017/141 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte (ELT L 67, 3.3.2023, lk 19).

82

(83)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

83

(84)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

84

---

OTSUSED

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/64

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/810,

13. aprill 2023,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. veebruaril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/338, (1) millega loodi abimeede lähtesummas 450 000 000 eurot, et rahastada Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmist (edaspidi „lähtesumma“). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. veebruaril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/338, (1) millega loodi abimeede lähtesummas 450 000 000 eurot, et rahastada Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmist (edaspidi „lähtesumma“).

| (2) | Nõukogu võttis 23. märtsil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/471, (2) millega suurendati lähtesummat 900 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 23. märtsil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/471, (2) millega suurendati lähtesummat 900 000 000 euroni.

| (3) | Nõukogu võttis 13. aprillil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/636, (3) millega suurendati lähtesummat 1 350 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 13. aprillil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/636, (3) millega suurendati lähtesummat 1 350 000 000 euroni.

| (4) | Nõukogu võttis 23. mail 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/809, (4) millega suurendati lähtesummat 1 840 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 23. mail 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/809, (4) millega suurendati lähtesummat 1 840 000 000 euroni.

| (5) | Nõukogu võttis 21. juulil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1285, (5) millega suurendati lähtesummat 2 330 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 21. juulil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1285, (5) millega suurendati lähtesummat 2 330 000 000 euroni.

| (6) | Nõukogu võttis 17. oktoobril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1971, (6) millega suurendati lähtesummat 2 820 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 17. oktoobril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1971, (6) millega suurendati lähtesummat 2 820 000 000 euroni.

| (7) | Nõukogu võttis 2. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/230, (7) millega suurendati lähtesummat 3 120 000 000 euroni. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu võttis 2. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/230, (7) millega suurendati lähtesummat 3 120 000 000 euroni.

| (8) | Kooskõlas Ukraina kiireloomuliste vajadustega, mida eelkõige arutati Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel 9. veebruaril 2023, ja tuginedes nõukogu 20. märtsil 2023 tehtud otsusele, tuleks lähtesummat suurendada täiendava 1 000 000 000 euro võrra. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas Ukraina kiireloomuliste vajadustega, mida eelkõige arutati Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel 9. veebruaril 2023, ja tuginedes nõukogu 20. märtsil 2023 tehtud otsusele, tuleks lähtesummat suurendada täiendava 1 000 000 000 euro võrra.

| (9) | Nõukogu leppis 20. märtsil 2023 kokku kolmetasandilises lähenemisviisis, mille eesmärk on eelkõige kiirendada tarnimist ja ühishanget, et järgmise 12 kuu jooksul ühiselt tarnida Ukrainale miljon suurtükilaskemoona ühikut, ning kutsus üles kiiresti rakendama neid kolme omavahel seotud tasandit, kus tuleb tegutseda paralleelselt ja koordineeritult. Nõukogu kutsus liikmesriike üles tarnima Ukrainale kiiresti maa-maa-tüüpi ja suurtükilaskemoona ning taotluse korral rakette. Nõukogule esitatakse korrapäraselt kord kuus ajakohastatud teavet abimeetme rakendamise kohta, et jälgida edusamme Ukrainale miljoni suurtükilaskemoona ühiku tarnimise eesmärgi saavutamisel. Kolmanda tasandi osas palus nõukogu komisjonil samuti esitada konkreetsed ettepanekud, et kiiresti toetada Euroopa kaitsetööstuse tootmisvõimsuse suurendamist, tagada tarneahelad, hõlbustada tõhusaid hankemenetlusi, käsitleda tootmisvõimsuse puudujääke ja edendada investeeringuid, sealhulgas võttes kohasel juhul kasutusele liidu eelarve. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu leppis 20. märtsil 2023 kokku kolmetasandilises lähenemisviisis, mille eesmärk on eelkõige kiirendada tarnimist ja ühishanget, et järgmise 12 kuu jooksul ühiselt tarnida Ukrainale miljon suurtükilaskemoona ühikut, ning kutsus üles kiiresti rakendama neid kolme omavahel seotud tasandit, kus tuleb tegutseda paralleelselt ja koordineeritult. Nõukogu kutsus liikmesriike üles tarnima Ukrainale kiiresti maa-maa-tüüpi ja suurtükilaskemoona ning taotluse korral rakette. Nõukogule esitatakse korrapäraselt kord kuus ajakohastatud teavet abimeetme rakendamise kohta, et jälgida edusamme Ukrainale miljoni suurtükilaskemoona ühiku tarnimise eesmärgi saavutamisel. Kolmanda tasandi osas palus nõukogu komisjonil samuti esitada konkreetsed ettepanekud, et kiiresti toetada Euroopa kaitsetööstuse tootmisvõimsuse suurendamist, tagada tarneahelad, hõlbustada tõhusaid hankemenetlusi, käsitleda tootmisvõimsuse puudujääke ja edendada investeeringuid, sealhulgas võttes kohasel juhul kasutusele liidu eelarve.

| (10) | Samuti korraldatakse riikide relvastusjuhtide tasandil korrapäraseid kohtumisi kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühmaga (komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Kaitseagentuur), et hinnata vajadusi ja tööstusvõimet ning tagada vajalik tihe koordineerimine, eelkõige seoses varude kasutamisega, olemasolevate tellimuste puhul prioriteetide muutmisega ja erinevate ühiste ostuprojektidega, et tagada kolme eri tegevustasandi nõuetekohane rakendamine. |
| --- | --- |

(10)

Samuti korraldatakse riikide relvastusjuhtide tasandil korrapäraseid kohtumisi kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühmaga (komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Kaitseagentuur), et hinnata vajadusi ja tööstusvõimet ning tagada vajalik tihe koordineerimine, eelkõige seoses varude kasutamisega, olemasolevate tellimuste puhul prioriteetide muutmisega ja erinevate ühiste ostuprojektidega, et tagada kolme eri tegevustasandi nõuetekohane rakendamine.

| (11) | Alaliste esindajate komitee jälgib kolmetasandilise lähenemisviisi kooskõlastatud ja paralleelset rakendamist. |
| --- | --- |

(11)

Alaliste esindajate komitee jälgib kolmetasandilise lähenemisviisi kooskõlastatud ja paralleelset rakendamist.

| (12) | Otsust (ÜVJP) 2022/338 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Otsust (ÜVJP) 2022/338 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2022/338 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 4 120 000 000 eurot.“
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma on 4 120 000 000 eurot.“

| b) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 29 lõikega 5 võib abimeetme haldur kutsuda pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist üles panustama kuni 4 120 000 000 eurot. Abimeetme halduri üleskutsel panustatud vahendeid kasutatakse tehtud kulutuste eest tasumiseks üksnes ulatuses, mille otsusega (ÜVJP) 2021/509 loodud komitee on asjaomastes abimeetmele vastavates parandus- ja aastaeelarvetes heaks kiitnud.


  4.   Abimeetme rakendamisega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2022 kuni kuupäevani, mille määrab kindlaks nõukogu:






  a) | enne 11. märtsi 2022 tekkinud kulud on rahastamiskõlblikud maksimaalselt 450 000 000 euro ulatuses; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 29 lõikega 5 võib abimeetme haldur kutsuda pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist üles panustama kuni 4 120 000 000 eurot. Abimeetme halduri üleskutsel panustatud vahendeid kasutatakse tehtud kulutuste eest tasumiseks üksnes ulatuses, mille otsusega (ÜVJP) 2021/509 loodud komitee on asjaomastes abimeetmele vastavates parandus- ja aastaeelarvetes heaks kiitnud.

4.   Abimeetme rakendamisega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2022 kuni kuupäevani, mille määrab kindlaks nõukogu:

a)

enne 11. märtsi 2022 tekkinud kulud on rahastamiskõlblikud maksimaalselt 450 000 000 euro ulatuses;

| b) | alates 11. märtsist 2022 kuni 20. juulini 2022 on maksimaalne rahastamiskõlblik summa 1 390 000 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

alates 11. märtsist 2022 kuni 20. juulini 2022 on maksimaalne rahastamiskõlblik summa 1 390 000 000 eurot;

| c) | alates 21. juulist 2022 kuni 30. novembrini 2022 on maksimaalne rahastamiskõlblik summa 677 420 154,06 eurot; |
| --- | --- |

c)

alates 21. juulist 2022 kuni 30. novembrini 2022 on maksimaalne rahastamiskõlblik summa 677 420 154,06 eurot;

| d) | 1 602 579 845,94 eurot on rahastamiskõlblik alates 1. detsembrist 2022. Sellest summast 1 000 000 000 eurot on rahastamiskõlblik alates 9. veebruarist 2023 kuni 31. maini 2023, et rahastada sellise annetatud materjali hüvitamist seoses maa-maa-tüüpi ja suurtükilaskemoona ning taotluse korral rakettidega, mis on tarnitud kõnealuse ajavahemiku jooksul olemasolevatest varudest või olemasolevate tellimuste prioriteete muutes. Viimati nimetatud summast kasutamata jäänud vahendeid kasutatakse kogu käesoleva abimeetme alusel rahastamiskõlbliku surmava varustuse hüvitamiseks alates 1. detsembrist 2022, kooskõlas Ukraina vajaduste loetelus sätestatud prioriteetidega; |
| --- | --- |

d)

1 602 579 845,94 eurot on rahastamiskõlblik alates 1. detsembrist 2022. Sellest summast 1 000 000 000 eurot on rahastamiskõlblik alates 9. veebruarist 2023 kuni 31. maini 2023, et rahastada sellise annetatud materjali hüvitamist seoses maa-maa-tüüpi ja suurtükilaskemoona ning taotluse korral rakettidega, mis on tarnitud kõnealuse ajavahemiku jooksul olemasolevatest varudest või olemasolevate tellimuste prioriteete muutes. Viimati nimetatud summast kasutamata jäänud vahendeid kasutatakse kogu käesoleva abimeetme alusel rahastamiskõlbliku surmava varustuse hüvitamiseks alates 1. detsembrist 2022, kooskõlas Ukraina vajaduste loetelus sätestatud prioriteetidega;

| e) | hoolduse ja remondiga seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 17. oktoobrist 2022 ning kohandamisega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 2. veebruarist 2023.“ |
| --- | --- |

e)

hoolduse ja remondiga seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 17. oktoobrist 2022 ning kohandamisega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates 2. veebruarist 2023.“

| 2) | Artikli 4 lõike 4 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Tšehhi Vabariigi Kaitseministeerium;“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 lõike 4 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Tšehhi Vabariigi Kaitseministeerium;“.

| 3) | Artikli 4 lõike 4 punkt o asendatakse järgmisega:






  „o) | Leedu Kaitseministeerium;“. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 4 lõike 4 punkt o asendatakse järgmisega:

„o)

Leedu Kaitseministeerium;“.

| 4) | Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:

  „Kõrge esindaja esitab liikmesriikide antud teabe põhjal nõukogule korrapäraselt kord kuus aruande, milles käsitletakse artikli 2 lõike 4 punkti d rakendamist seoses suurtükilaskemoona tarnete ning taotluse korral rakettide arvuga.“ |
| --- | --- |

4)

Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõik:

„Kõrge esindaja esitab liikmesriikide antud teabe põhjal nõukogule korrapäraselt kord kuus aruande, milles käsitletakse artikli 2 lõike 4 punkti d rakendamist seoses suurtükilaskemoona tarnete ning taotluse korral rakettide arvuga.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 13. aprill 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  Nõukogu 28. veebruari 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 60, 28.2.2022, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 23. märtsi 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/471, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 96, 24.3.2022, lk 43).

2

(3)  Nõukogu 13. aprilli 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/636, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 117, 19.4.2022, lk 34).

3

(4)  Nõukogu 23. mai 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/809, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 145, 24.5.2022, lk 40).

4

(5)  Nõukogu 21. juuli 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1285, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 195, 22.7.2022, lk 93).

5

(6)  Nõukogu 17. oktoobri 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1971, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 270, 18.10.2022, lk 95).

6

(7)  Nõukogu 2. veebruari 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/230, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2022/338, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Ukraina relvajõududele surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelise varustuse ja platvormide andmiseks (ELT L 32, 3.2.2023, lk 62).

7

---

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/67 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/67

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/811,

13. aprill 2023,

millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/145/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/145/ÜVJP (1).

| (2) | Nõukogu võttis 13. märtsil 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/572, (2) millega pikendatakse otsuses 2014/145/ÜVJP sätestatud meetmete kehtivust täiendavalt kuue kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 13. märtsil 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/572, (2) millega pikendatakse otsuses 2014/145/ÜVJP sätestatud meetmete kehtivust täiendavalt kuue kuu võrra.

| (3) | Nõukogu on saanud uut teavet teatud isikute kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid ning kes on kantud otsuse 2014/145/ÜVJP lisa loetellu. Kõnealuse teabe põhjal tuleks ajakohastada kandeid 35 isiku kohta. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on saanud uut teavet teatud isikute kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid ning kes on kantud otsuse 2014/145/ÜVJP lisa loetellu. Kõnealuse teabe põhjal tuleks ajakohastada kandeid 35 isiku kohta.

| (4) | Otsust 2014/145/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2014/145/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2014/145/ÜVJP lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. aprill 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  Nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 78, 17.3.2014, lk 16).

1

(2)  Nõukogu 13. märtsi 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/572, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 75 I, 14.3.2023, lk 134).

2

---

LISA

Otsuse 2014/145/ÜVJP lisas „Artiklites 1 ja 2 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu“ asendatakse kanded 92, 720, 723, 728, 879, 1172, 1348, 1349–1359, 1361–1364 ja 1366–1378 järgmiste kannetega:

| | Isikud | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „92. | Arkady Romanovich ROTENBERG
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 15.12.1951
  Sünnikoht: Leningrad, endine NSVL (nüüdne Peterburi, Venemaa Föderatsioon) | Arkady Rotenberg on Vene suurärimees, kellel on tihedad isiklikud sidemed president Vladimir Putiniga. Alates 2014. aasta märtsist on Rotenberg või tema ettevõtted saanud riigihankelepinguid koguväärtuses üle 7 miljardi USA dollari. 2015. aastal juhtis Rotenberg iga-aastast riigihankelepingute saajate edetabelit lepingute rahalise väärtuse alusel, olles saanud Venemaa valitsuselt lepinguid 555 miljardi rubla väärtuses. Paljud kõnealused lepingud sõlmiti ametlikke konkurentsipõhiseid menetlusi järgimata. Peaminister Dmitri Medvedjev allkirjastas 30. jaanuaril 2015 määruse, millega sõlmiti Rotenbergi ettevõttega Stroygazmontazh riigihankeleping Kertši silla ehitamiseks Venemaalt ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomsesse Vabariiki“.
  Nimetatud lepingute kaudu on Rotenberg saanud rahalist kasu Venemaa otsusetegijatelt, kes on vastutavad Krimmi annekteerimise või Ukraina idaosa destabiliseerimise eest.
  Ettevõtte Stroygazmontazh endine omanik; selle ettevõttega sõlmiti riigihankeleping Kertši silla ehitamiseks Venemaalt ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomsesse Vabariiki“, mis tugevdas Krimmi integreerimist Venemaa Föderatsiooni ja kahjustab omakorda veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust. Lisaks sõlmiti 2017. aasta jaanuaris Stroygazmontazhiga riigihankeleping väärtusega 17 miljardit rubla, et ehitada Kertši sillale raudteeliin; see omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust.
  Talle kuuluvad kaks ettevõtet, Mostotrest ja Stroygazmontazh-Most, mis on Ukraina suveräänsust kahjustava tegevuse eest loetellu kantud (käesoleva lisa kanded 43 ja 46). Rotenberg müüs torujuhtmete ehitamise ettevõtte Stroygazmontazh 2019. aastal.
  Kertši silla ehitamisel osalemise eest anti talle 2020. aasta märtsis riiklik orden „Venemaa Föderatsiooni töökangelane“.
  Ta on kirjastuse Prosvescheniye juhatuse esimees; kõnealune kirjastus viis ellu eelkõige projekti „Venemaa lastele: aadress – Krimm“, mis kujutas endast suhtekorralduskampaaniat eesmärgiga veenda Krimmi lapsi selles, et nad on nüüd Venemaa kodanikud, kes elavad Venemaal, toetades seega Venemaa valitsuse poliitikat integreerida Krimm Venemaaga.
  30. jaanuaril 2021 teatas Arkady Rotenberg, et tema on Gelendžikis asuva nn Putini palee (mida käsitles Aleksei Navalnõi korruptsioonivastase võitluse sihtasutus oma uurimistöös) kasusaaja. | 15.3.2015 |
| 720. | Alexander Semenovich VINOKUROV
  (Александр Семёнович ВИНОКУРОВ) | Sünniaeg: 12.10.1982
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon
  Amet: ettevõtja, ettevõtte Maraton Group juhtpartner ja juht; ettevõtte Magnit direktorite nõukogu liige
  Kodakondsus: Venemaa
  Sugu: mees | Alexander Semenovich Vinokurov on Venemaa ettevõtja, kellel on ärihuvid toiduainete jaemüügi, ravimi-, põllumajandus- ja taristusektorites. Ta on juhtival kohal nii investeerimisettevõttes Maraton Group kui ka Venemaa suurimas toiduainete jaemüügiettevõttes Magnit. Ta omab osalust ka ettevõttes Demetra Holding, mis on Venemaa (kes on maailma suurim nisueksportija) üks suurimaid teraviljakauplejaid, mis ekspordib teravilja. Ta on abielus Venemaa Föderatsiooni välisministri Sergei Lavrovi tütre Ekaterina Sergeevna Vinokurovaga. Alexander Vinokurovi isa on Semen Vinokurov, kes oli ettevõtte State Unitary Enterprise „Capital Pharmacies“ juht ja keda peetakse Venemaa ravimitööstuse üheks peamiseks ettevõtjaks. Seetõttu on Alexander Vinokurovil tihedad sidemed Venemaa Föderatsiooni valitsusega ning ta on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.
  Pärast Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja esimesi etappe kohtus Alexander Semenovich Vinokurov koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa Föderatsiooni valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. Seda kinnitavad veelgi Alexander Vinokurovi tihedad isiklikud sidemed välisminister Sergei Lavroviga, kes vastutab Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja ja poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 9.3.2022 |
| 723. | Dmitry Arkadievich MAZEPIN
  (Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН) | Sünniaeg: 18.4.1968
  Sünnikoht: Minsk, endine Valgevene NSV (nüüdne Valgevene)
  Amet: JSC UCC Uralchem endine tegevjuht
  Kodakondsus: Venemaa
  Sugu: mees | Dmitry Arkadievich Mazepin on mineraalväetiste ettevõtte Uralchem peamine omanik ja endine tegevjuht ning Uralkali suurim aktsionär. Uralchem Group on Venemaa tööstusettevõte, mis toodab paljusid erinevaid keemiatooteid, sealhulgas mineraalväetisi ja ammoonium salpeetrit. Ettevõtte väitel on ta Venemaa suurim ammooniumnitraadi tootja ning Venemaa suuruselt teine ammoonium-ja lämmastikväetiste tootja. Nii ettevõtet Uralchem kui ka ettevõtet Uralkali loetakse Venemaa riigi „strateegiliseks varaks“. Seetõttu on Dmitry Arkadievich Mazepin seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.
  Pärast Venemaa Ukraina vastu suunatud agressiooni esimesi etappe kohtus Dmitry Arkadievich Mazepin koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.
  2021. aasta detsembris registreeris Dmitry Mazepin oma Küprosel registreeritud ettevõtted Uralchem Holding ja CI-Chemical Invest, mille kontrolli all on ettevõte Uralchem, ümber Venemaa jurisdiktsiooni alla Kaliningradi oblastis asuvasse erihaldusüksusesse Oktjabrski saarele. | 9.3.2022 |
| 728. | Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH
  (Вадим Николаевич МОШКОВИЧ) | Sünniaeg: 6.4.1967
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon
  Ametikoht: Rusagro Groupi direktorite nõukogu endine esimees
  Kodakondsus: Venemaa, Küprose
  Sugu: mees | Vadim Nikolaevich Moshkovich on Venemaa ettevõtja, kellel on ärihuvid põllumajanduse ja kinnisvara arendamise valdkonnas. 2004. aastal asutas Vadim Moshkovich Rusagro Groupi, mis on suur sealiha, rasvade ja suhkru tootja ning mida hinnati 2021. aastal Venemaa esimeseks põllumajanduslikuks ettevõtteks. Vadim Nikolaevich Moshkovich on seega seotud majandussektoritega, mis on Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.
  Pärast Venemaa Ukraina vastu suunatud agressiooni esimesi etappe kohtus Vadim Nikolaevich Moshkovich koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. | 9.3.2022 |
| 879. | Roman Arkadyevich ABRAMOVICH
  (Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ) | Amet: Vladimir Putinile lähedane oligarh; Evrazi suuraktsionär. Tšukotka endine kuberner.
  Sünniaeg: 24.10.1966
  Sünnikoht: Saratov, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Sugu: mees
  Aadress: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo rajoon, Moskva, Venemaa
  Seotud isikud: Vladimir Putin | Roman Abramovich on Venemaa oligarh, kellel on pikaajalised lähedased sidemed Vladimir Putiniga. Tal on olnud privilegeeritud ligipääs presidendile ja nendevahelised suhted on endiselt väga head. Need sidemed Venemaa juhiga on aidanud tal säilitada oma märkimisväärset jõukust. Ta on suuraktsionär terasekontsernis Evraz, mis on üks suuremaid Venemaa maksumaksjaid.
  Seetõttu on ta saanud kasu Venemaa otsustusõiguslikelt isikutelt, kes vastutavad Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest. Samuti on ta üks juhtivaid Venemaa ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. | 15.3.2022 |
| 1172. | Aleksandra MELNICHENKO
  teise nimega Sandra NIKOLIĆ
  (serbia keeles: Александра МЕЉНИЧЕНКО) | Sünniaeg: 21.4.1977
  Sünnikoht: Belgrad, Serbia
  Seotud isik: Andrey Igorevich Melnichenko (abikaasa)
  Kodakondsus: Serbia, Horvaatia
  Sugu: naine
  Passi nr: Horvaatia pass nr 094949450 (aegub: 23.12.2023) | Aleksandra Melnichenko abikaasa on Venemaa tööstur Andrey Igorevich Melnichenko, kes andis 9. märtsil 2022 oma naisele üle peamise väetiste tootmise ettevõte EuroChem Group ja söekaevanduse SUEK omandiõiguse ja kasusaamise õiguse.
  Aleksandra Melnichenko saab kasu oma abikaasa varast ja tema jõukusest tulenevatest hüvedest. 2022. aasta märtsis vahetas Aleksandra Melnichenko oma abikaasa välja tegeliku tulusaajana Firstline Trustis, mida haldab Linetrust PTC Ltd, mis on EuroChem Groupi tegelikku omanikku esindav ettevõte.
  Seega on ta seotud juhtiva ettevõtjaga, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. | 3.6.2022 |
| 1348. | Georgiy Sergeevich STAROSTIN
  (Георгий Сергеевич СТАРОСТИН) | Sünniaeg: 1.12.1986
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 771380617804 (Venemaa) | Kapten Georgiy Starostin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse (Main Computing Centre of the General Staff (GVC)) raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Starostin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1349. | Sergey Vladimirovich ILIN
  (Сергей Владимирович ИЛЬИН) | Sünniaeg: 14.11.1987
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees | Kapten Sergey Ilin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Sergey Ilin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1350. | Yuriy Aleksandrovich NIKONOV
  (Юрий Александрович НИКОНОВ) | Sünniaeg: 9.5.1984
  Sünnikoht: Bakuu, endine NSVL (nüüdne Aserbaidžaan)
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 271201003620, 016154160136 (Venemaa) | Kapten Yuriy Nikonov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Yuriy Nikonov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1351. | Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA
  (Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА) | Sünniaeg: 10.3.1991
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: naine
  Maksukohustuslase number: 312609219100 (Venemaa) | Leitnant Ekaterina Chugunova on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukrainas toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Ekaterina Chugunova füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1352. | Igor Alekseevich GROZA
  (Игорь Алексеевич ГРОЗА) | Sünniaeg: 2.6.1996
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 261205020910 (Venemaa) | Leitnant Igor Groza on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Igor Groza füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1353. | Ivan Dmitrievich POPOV
  (Иван Дмитриевич ПОПОВ) | Sünniaeg: 17.8.1998
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: major
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 280403816493 (Venemaa) | Major Ivan Popov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Ivan Popov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1354. | Matvey Andreevich LIYBAVIN
  (Матвей Андреевич ЛЫБАВИН) | Sünniaeg: 2.9.1992
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: major
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 732610491457 (Venemaa) | Major Matvey Liybavin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Matvey Liybavin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1355. | Roman Aleksandrovich KUROCHKIN
  (Роман Александрович КУРОЧКИН) | Sünniaeg: 25.2.1985
  Sünnikoht: Tšernjahhovsk, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: major
  Sugu: mees | Major Roman Kurochkin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Roman Kurochkin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1356. | Dmitri Yuryevich TIKHONOV
  (Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ) | Sünniaeg: 26.1.1993
  Sünnikoht: Lipetsk, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: vanemleitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 482305758073 (Venemaa) | Vanemleitnant Dmitri Tikhonov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Dmitri Tikhonov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1357. | Nikolay Vladimirovich TARASOV
  (Николай Владимирович ТАРАСОВ) | Sünniaeg: 29.8.1985
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: vanemleitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 503811568315 (Venemaa) | Vanemleitnant Nikolay Tarasov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Nikolay Tarasov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1358. | Anton Olegovich SHATUN
  (Антон Олегович ШАТУН) | Sünniaeg: 12.2.1990
  Sünnikoht: Gudauta, Gruusia
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 610209429700 (Venemaa) | Kapten Anton Shatun on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Anton Shatun füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1359. | Alexey Petrovich BETEKHTIN
  (Алексей Петрович БЕТЕХТИН) | Sünniaeg: 7.12.1987
  Sünnikoht: Vladivostok, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees | Kapten Alexey Betekhtin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Alexey Betekhtin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1361. | Artyom Aleksandrovich CHERNOV
  (Артём Александрович ЧЕРНОВ) | Sünniaeg: 13.10.1988
  Sünnikoht: Kovrov, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 770482092946 (Venemaa) | Kapten Artyom Chernov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Artyom Chernov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1362. | Stanislav Aleksandrovich MINKOV
  (Станислав Александрович МИНКОВ) | Sünniaeg: 16.6.1984
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees | Kapten Stanislav Minkov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Stanislav Minkov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1363. | Alexey Sergeevich VOLKOV
  (Алексей Сергеевич ВОЛКОВ) | Sünniaeg: 27.6.1997
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 784202352764 (Venemaa) | Leitnant Alexey Volkov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Alexey Volkov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1364. | Andrey Anatolievitch IVANYUTIN
  (Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН) | Sünniaeg: 3.9.1980
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: major
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 503114955109 (Venemaa) | Major Andrey Ivanyutin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Andrey Ivanyutin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1366. | Pavel Aleksandrovich VASILYEV
  (Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ) | Sünniaeg: 19.3.1990
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: vanemleitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 532007713046 (Venemaa) | Vanemleitnant Pavel Vasilyev on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Pavel Vasilyev füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1367. | Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV
  (Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ) | Sünniaeg: 29.1.1985
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 770474370653 (Venemaa) | Kapten Alexey Mikhaylov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Alexey Mikhaylov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1368. | Elvira Yunusovna OBUKHOVA
  (Эльвира Юнусовна ОБУХОВА) | Sünniaeg: 14.6.1988
  Sünnikoht: Perm, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: naine
  Maksukohustuslase number: 590613130708 (Venemaa) | Kapten Elvira Obukhova on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Elvira Obukhova füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1369. | Pavel Borisovich OBUKHOV
  (Павел Борисович ОБУХОВ) | Sünniaeg: 7.2.1983
  Sünnikoht: Podolsk, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 503614915506 (Venemaa) | Kapten Pavel Obukhov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Pavel Obukhov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1370. | Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN
  (Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН) | Sünniaeg: 1.10.1986
  Sünnikoht: Peterburi, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kapten
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 780625739170 (Venemaa) | Kapten Vitaly Yaskelaynen on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Vitaly Yaskelaynen füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1371. | Alexandr Arsenovich GREGORYAN
  (Александр Арсенович ГРЕГОРЯН) | Sünniaeg: 22.5.1998
  Sünnikoht: Tver, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 695010890820 (Venemaa) | Leitnant Alexandr Gregoryan on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Alexandr Gregoryan füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1372. | Artyom Andreevich VEDENOV
  (Артём Андреевич ВЕДЕНОВ) | Sünniaeg: 10.2.1989
  Sünnikoht: Kostroma, Venemaa Föderatsioon
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees | Leitnant Artyom Vedenov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Artyom Vedenov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1373. | Nikita Evgenievich POPLAVSKIY
  (Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ) | Sünniaeg: 15.3.1998
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 504602606022 (Venemaa) | Leitnant Nikita Poplavskiy on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Nikita Poplavskiy füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1374. | Vladimir Sergeevich PETROV
  (Владимир Сергеевич ПЕТРОВ) | Sünniaeg: 23.2.1998
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: leitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 521406165185 (Venemaa) | Leitnant Vladimir Petrov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Vladimir Petrov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1375. | Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK
  (Евгений Григорьевич КАПШУК) | Sünniaeg: 15.7.1974
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kolonel
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 773128151404 (Venemaa) | Kolonel Evgeniy Kapshuk on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonel Evgeniy Kapshuk füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1376. | Anton Yurievich TIMOSHINOV
  (Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ) | Sünniaeg: 29.1.1986
  Sünnikoht: teadmata
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kolonelleitnant
  Sugu: mees | Kolonelleitnant Anton Timoshinov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonelleitnant Anton Timoshinov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1377. | Igor Borisovich BAGNYUK
  (Игорь Борисович БАГНЮК) | Sünniaeg: 30.4.1982
  Sünnikoht: Riia, Läti
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kolonelleitnant
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 770470599386 (Venemaa) | Kolonelleitnant Igor Bagnyuk on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonelleitnant Igor Bagnyuk füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022 |
| 1378. | Robert Petrovich BARANOV
  (Роберт Петрович БАРАНОВ) | Sünniaeg: 20.3.1975
  Sünnikoht: Jaltšiki või Nižni Tagil, endine NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)
  Kodakondsus: Venemaa
  Auaste: kindralmajor
  Sugu: mees
  Maksukohustuslase number: 012190931739, 502239120417 (Venemaa) | Kindralmajor Robert Baranov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse direktor. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kindralmajor Robert Baranov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu. | 16.12.2022“ |

Isikud

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendused

Loetellu kandmise kuupäev

„92.

Arkady Romanovich ROTENBERG

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 15.12.1951

Sünnikoht: Leningrad, endine NSVL (nüüdne Peterburi, Venemaa Föderatsioon)

Arkady Rotenberg on Vene suurärimees, kellel on tihedad isiklikud sidemed president Vladimir Putiniga. Alates 2014. aasta märtsist on Rotenberg või tema ettevõtted saanud riigihankelepinguid koguväärtuses üle 7 miljardi USA dollari. 2015. aastal juhtis Rotenberg iga-aastast riigihankelepingute saajate edetabelit lepingute rahalise väärtuse alusel, olles saanud Venemaa valitsuselt lepinguid 555 miljardi rubla väärtuses. Paljud kõnealused lepingud sõlmiti ametlikke konkurentsipõhiseid menetlusi järgimata. Peaminister Dmitri Medvedjev allkirjastas 30. jaanuaril 2015 määruse, millega sõlmiti Rotenbergi ettevõttega Stroygazmontazh riigihankeleping Kertši silla ehitamiseks Venemaalt ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomsesse Vabariiki“.

Nimetatud lepingute kaudu on Rotenberg saanud rahalist kasu Venemaa otsusetegijatelt, kes on vastutavad Krimmi annekteerimise või Ukraina idaosa destabiliseerimise eest.

Ettevõtte Stroygazmontazh endine omanik; selle ettevõttega sõlmiti riigihankeleping Kertši silla ehitamiseks Venemaalt ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomsesse Vabariiki“, mis tugevdas Krimmi integreerimist Venemaa Föderatsiooni ja kahjustab omakorda veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust. Lisaks sõlmiti 2017. aasta jaanuaris Stroygazmontazhiga riigihankeleping väärtusega 17 miljardit rubla, et ehitada Kertši sillale raudteeliin; see omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust.

Talle kuuluvad kaks ettevõtet, Mostotrest ja Stroygazmontazh-Most, mis on Ukraina suveräänsust kahjustava tegevuse eest loetellu kantud (käesoleva lisa kanded 43 ja 46). Rotenberg müüs torujuhtmete ehitamise ettevõtte Stroygazmontazh 2019. aastal.

Kertši silla ehitamisel osalemise eest anti talle 2020. aasta märtsis riiklik orden „Venemaa Föderatsiooni töökangelane“.

Ta on kirjastuse Prosvescheniye juhatuse esimees; kõnealune kirjastus viis ellu eelkõige projekti „Venemaa lastele: aadress – Krimm“, mis kujutas endast suhtekorralduskampaaniat eesmärgiga veenda Krimmi lapsi selles, et nad on nüüd Venemaa kodanikud, kes elavad Venemaal, toetades seega Venemaa valitsuse poliitikat integreerida Krimm Venemaaga.

30. jaanuaril 2021 teatas Arkady Rotenberg, et tema on Gelendžikis asuva nn Putini palee (mida käsitles Aleksei Navalnõi korruptsioonivastase võitluse sihtasutus oma uurimistöös) kasusaaja.

15.3.2015

720.

Alexander Semenovich VINOKUROV

(Александр Семёнович ВИНОКУРОВ)

Sünniaeg: 12.10.1982

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon

Amet: ettevõtja, ettevõtte Maraton Group juhtpartner ja juht; ettevõtte Magnit direktorite nõukogu liige

Kodakondsus: Venemaa

Sugu: mees

Alexander Semenovich Vinokurov on Venemaa ettevõtja, kellel on ärihuvid toiduainete jaemüügi, ravimi-, põllumajandus- ja taristusektorites. Ta on juhtival kohal nii investeerimisettevõttes Maraton Group kui ka Venemaa suurimas toiduainete jaemüügiettevõttes Magnit. Ta omab osalust ka ettevõttes Demetra Holding, mis on Venemaa (kes on maailma suurim nisueksportija) üks suurimaid teraviljakauplejaid, mis ekspordib teravilja. Ta on abielus Venemaa Föderatsiooni välisministri Sergei Lavrovi tütre Ekaterina Sergeevna Vinokurovaga. Alexander Vinokurovi isa on Semen Vinokurov, kes oli ettevõtte State Unitary Enterprise „Capital Pharmacies“ juht ja keda peetakse Venemaa ravimitööstuse üheks peamiseks ettevõtjaks. Seetõttu on Alexander Vinokurovil tihedad sidemed Venemaa Föderatsiooni valitsusega ning ta on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

Pärast Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja esimesi etappe kohtus Alexander Semenovich Vinokurov koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa Föderatsiooni valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks. Seda kinnitavad veelgi Alexander Vinokurovi tihedad isiklikud sidemed välisminister Sergei Lavroviga, kes vastutab Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja ja poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

9.3.2022

723.

Dmitry Arkadievich MAZEPIN

(Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН)

Sünniaeg: 18.4.1968

Sünnikoht: Minsk, endine Valgevene NSV (nüüdne Valgevene)

Amet: JSC UCC Uralchem endine tegevjuht

Kodakondsus: Venemaa

Sugu: mees

Dmitry Arkadievich Mazepin on mineraalväetiste ettevõtte Uralchem peamine omanik ja endine tegevjuht ning Uralkali suurim aktsionär. Uralchem Group on Venemaa tööstusettevõte, mis toodab paljusid erinevaid keemiatooteid, sealhulgas mineraalväetisi ja ammoonium salpeetrit. Ettevõtte väitel on ta Venemaa suurim ammooniumnitraadi tootja ning Venemaa suuruselt teine ammoonium-ja lämmastikväetiste tootja. Nii ettevõtet Uralchem kui ka ettevõtet Uralkali loetakse Venemaa riigi „strateegiliseks varaks“. Seetõttu on Dmitry Arkadievich Mazepin seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

Pärast Venemaa Ukraina vastu suunatud agressiooni esimesi etappe kohtus Dmitry Arkadievich Mazepin koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

2021. aasta detsembris registreeris Dmitry Mazepin oma Küprosel registreeritud ettevõtted Uralchem Holding ja CI-Chemical Invest, mille kontrolli all on ettevõte Uralchem, ümber Venemaa jurisdiktsiooni alla Kaliningradi oblastis asuvasse erihaldusüksusesse Oktjabrski saarele.

9.3.2022

728.

Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH

(Вадим Николаевич МОШКОВИЧ)

Sünniaeg: 6.4.1967

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon

Ametikoht: Rusagro Groupi direktorite nõukogu endine esimees

Kodakondsus: Venemaa, Küprose

Sugu: mees

Vadim Nikolaevich Moshkovich on Venemaa ettevõtja, kellel on ärihuvid põllumajanduse ja kinnisvara arendamise valdkonnas. 2004. aastal asutas Vadim Moshkovich Rusagro Groupi, mis on suur sealiha, rasvade ja suhkru tootja ning mida hinnati 2021. aastal Venemaa esimeseks põllumajanduslikuks ettevõtteks. Vadim Nikolaevich Moshkovich on seega seotud majandussektoritega, mis on Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

Pärast Venemaa Ukraina vastu suunatud agressiooni esimesi etappe kohtus Vadim Nikolaevich Moshkovich koos 36 teise äritegelasega 24. veebruaril 2022 president Vladimir Putini ja teiste Venemaa valitsuse liikmetega, et arutada Lääne sanktsioonide järgse tegevuse mõju. Asjaolu, et teda kutsuti sellel kohtumisel osalema, näitab, et ta kuulub Vladimir Putini lähimasse ringi ning toetab või rakendab meetmeid või poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning stabiilsust ja julgeolekut. Samuti näitab see, et ta on üks juhtivaid ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

9.3.2022

879.

Roman Arkadyevich ABRAMOVICH

(Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ)

Amet: Vladimir Putinile lähedane oligarh; Evrazi suuraktsionär. Tšukotka endine kuberner.

Sünniaeg: 24.10.1966

Sünnikoht: Saratov, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Sugu: mees

Aadress: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo rajoon, Moskva, Venemaa

Seotud isikud: Vladimir Putin

Roman Abramovich on Venemaa oligarh, kellel on pikaajalised lähedased sidemed Vladimir Putiniga. Tal on olnud privilegeeritud ligipääs presidendile ja nendevahelised suhted on endiselt väga head. Need sidemed Venemaa juhiga on aidanud tal säilitada oma märkimisväärset jõukust. Ta on suuraktsionär terasekontsernis Evraz, mis on üks suuremaid Venemaa maksumaksjaid.

Seetõttu on ta saanud kasu Venemaa otsustusõiguslikelt isikutelt, kes vastutavad Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest. Samuti on ta üks juhtivaid Venemaa ettevõtjaid, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

15.3.2022

1172.

Aleksandra MELNICHENKO

teise nimega Sandra NIKOLIĆ

(serbia keeles: Александра МЕЉНИЧЕНКО)

Sünniaeg: 21.4.1977

Sünnikoht: Belgrad, Serbia

Seotud isik: Andrey Igorevich Melnichenko (abikaasa)

Kodakondsus: Serbia, Horvaatia

Sugu: naine

Passi nr: Horvaatia pass nr 094949450 (aegub: 23.12.2023)

Aleksandra Melnichenko abikaasa on Venemaa tööstur Andrey Igorevich Melnichenko, kes andis 9. märtsil 2022 oma naisele üle peamise väetiste tootmise ettevõte EuroChem Group ja söekaevanduse SUEK omandiõiguse ja kasusaamise õiguse.

Aleksandra Melnichenko saab kasu oma abikaasa varast ja tema jõukusest tulenevatest hüvedest. 2022. aasta märtsis vahetas Aleksandra Melnichenko oma abikaasa välja tegeliku tulusaajana Firstline Trustis, mida haldab Linetrust PTC Ltd, mis on EuroChem Groupi tegelikku omanikku esindav ettevõte.

Seega on ta seotud juhtiva ettevõtjaga, kes on seotud majandussektoritega, mis on Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutava Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluliseks tuluallikaks.

3.6.2022

1348.

Georgiy Sergeevich STAROSTIN

(Георгий Сергеевич СТАРОСТИН)

Sünniaeg: 1.12.1986

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 771380617804 (Venemaa)

Kapten Georgiy Starostin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse (Main Computing Centre of the General Staff (GVC)) raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Starostin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1349.

Sergey Vladimirovich ILIN

(Сергей Владимирович ИЛЬИН)

Sünniaeg: 14.11.1987

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Kapten Sergey Ilin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Sergey Ilin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1350.

Yuriy Aleksandrovich NIKONOV

(Юрий Александрович НИКОНОВ)

Sünniaeg: 9.5.1984

Sünnikoht: Bakuu, endine NSVL (nüüdne Aserbaidžaan)

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 271201003620, 016154160136 (Venemaa)

Kapten Yuriy Nikonov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Yuriy Nikonov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1351.

Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA

(Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА)

Sünniaeg: 10.3.1991

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: naine

Maksukohustuslase number: 312609219100 (Venemaa)

Leitnant Ekaterina Chugunova on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukrainas toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Ekaterina Chugunova füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1352.

Igor Alekseevich GROZA

(Игорь Алексеевич ГРОЗА)

Sünniaeg: 2.6.1996

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 261205020910 (Venemaa)

Leitnant Igor Groza on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Igor Groza füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1353.

Ivan Dmitrievich POPOV

(Иван Дмитриевич ПОПОВ)

Sünniaeg: 17.8.1998

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: major

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 280403816493 (Venemaa)

Major Ivan Popov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Ivan Popov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1354.

Matvey Andreevich LIYBAVIN

(Матвей Андреевич ЛЫБАВИН)

Sünniaeg: 2.9.1992

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: major

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 732610491457 (Venemaa)

Major Matvey Liybavin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Matvey Liybavin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1355.

Roman Aleksandrovich KUROCHKIN

(Роман Александрович КУРОЧКИН)

Sünniaeg: 25.2.1985

Sünnikoht: Tšernjahhovsk, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: major

Sugu: mees

Major Roman Kurochkin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Roman Kurochkin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1356.

Dmitri Yuryevich TIKHONOV

(Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ)

Sünniaeg: 26.1.1993

Sünnikoht: Lipetsk, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: vanemleitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 482305758073 (Venemaa)

Vanemleitnant Dmitri Tikhonov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Dmitri Tikhonov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1357.

Nikolay Vladimirovich TARASOV

(Николай Владимирович ТАРАСОВ)

Sünniaeg: 29.8.1985

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: vanemleitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 503811568315 (Venemaa)

Vanemleitnant Nikolay Tarasov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Nikolay Tarasov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1358.

Anton Olegovich SHATUN

(Антон Олегович ШАТУН)

Sünniaeg: 12.2.1990

Sünnikoht: Gudauta, Gruusia

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 610209429700 (Venemaa)

Kapten Anton Shatun on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Anton Shatun füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1359.

Alexey Petrovich BETEKHTIN

(Алексей Петрович БЕТЕХТИН)

Sünniaeg: 7.12.1987

Sünnikoht: Vladivostok, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Kapten Alexey Betekhtin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Alexey Betekhtin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1361.

Artyom Aleksandrovich CHERNOV

(Артём Александрович ЧЕРНОВ)

Sünniaeg: 13.10.1988

Sünnikoht: Kovrov, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 770482092946 (Venemaa)

Kapten Artyom Chernov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Artyom Chernov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1362.

Stanislav Aleksandrovich MINKOV

(Станислав Александрович МИНКОВ)

Sünniaeg: 16.6.1984

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Kapten Stanislav Minkov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Stanislav Minkov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1363.

Alexey Sergeevich VOLKOV

(Алексей Сергеевич ВОЛКОВ)

Sünniaeg: 27.6.1997

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 784202352764 (Venemaa)

Leitnant Alexey Volkov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Alexey Volkov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1364.

Andrey Anatolievitch IVANYUTIN

(Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН)

Sünniaeg: 3.9.1980

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: major

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 503114955109 (Venemaa)

Major Andrey Ivanyutin on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on major Andrey Ivanyutin füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1366.

Pavel Aleksandrovich VASILYEV

(Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ)

Sünniaeg: 19.3.1990

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: vanemleitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 532007713046 (Venemaa)

Vanemleitnant Pavel Vasilyev on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on vanemleitnant Pavel Vasilyev füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1367.

Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV

(Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ)

Sünniaeg: 29.1.1985

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 770474370653 (Venemaa)

Kapten Alexey Mikhaylov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Alexey Mikhaylov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1368.

Elvira Yunusovna OBUKHOVA

(Эльвира Юнусовна ОБУХОВА)

Sünniaeg: 14.6.1988

Sünnikoht: Perm, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: naine

Maksukohustuslase number: 590613130708 (Venemaa)

Kapten Elvira Obukhova on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Elvira Obukhova füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1369.

Pavel Borisovich OBUKHOV

(Павел Борисович ОБУХОВ)

Sünniaeg: 7.2.1983

Sünnikoht: Podolsk, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 503614915506 (Venemaa)

Kapten Pavel Obukhov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Pavel Obukhov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1370.

Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN

(Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН)

Sünniaeg: 1.10.1986

Sünnikoht: Peterburi, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kapten

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 780625739170 (Venemaa)

Kapten Vitaly Yaskelaynen on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kapten Vitaly Yaskelaynen füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1371.

Alexandr Arsenovich GREGORYAN

(Александр Арсенович ГРЕГОРЯН)

Sünniaeg: 22.5.1998

Sünnikoht: Tver, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 695010890820 (Venemaa)

Leitnant Alexandr Gregoryan on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Alexandr Gregoryan füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1372.

Artyom Andreevich VEDENOV

(Артём Андреевич ВЕДЕНОВ)

Sünniaeg: 10.2.1989

Sünnikoht: Kostroma, Venemaa Föderatsioon

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Leitnant Artyom Vedenov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Artyom Vedenov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1373.

Nikita Evgenievich POPLAVSKIY

(Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ)

Sünniaeg: 15.3.1998

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 504602606022 (Venemaa)

Leitnant Nikita Poplavskiy on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Nikita Poplavskiy füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1374.

Vladimir Sergeevich PETROV

(Владимир Сергеевич ПЕТРОВ)

Sünniaeg: 23.2.1998

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: leitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 521406165185 (Venemaa)

Leitnant Vladimir Petrov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse liige. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on leitnant Vladimir Petrov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1375.

Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK

(Евгений Григорьевич КАПШУК)

Sünniaeg: 15.7.1974

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kolonel

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 773128151404 (Venemaa)

Kolonel Evgeniy Kapshuk on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonel Evgeniy Kapshuk füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1376.

Anton Yurievich TIMOSHINOV

(Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ)

Sünniaeg: 29.1.1986

Sünnikoht: teadmata

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kolonelleitnant

Sugu: mees

Kolonelleitnant Anton Timoshinov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonelleitnant Anton Timoshinov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1377.

Igor Borisovich BAGNYUK

(Игорь Борисович БАГНЮК)

Sünniaeg: 30.4.1982

Sünnikoht: Riia, Läti

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kolonelleitnant

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 770470599386 (Venemaa)

Kolonelleitnant Igor Bagnyuk on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse raketialase eelplaneerimise üksuse ülem. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kolonelleitnant Igor Bagnyuk füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022

1378.

Robert Petrovich BARANOV

(Роберт Петрович БАРАНОВ)

Sünniaeg: 20.3.1975

Sünnikoht: Jaltšiki või Nižni Tagil, endine NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)

Kodakondsus: Venemaa

Auaste: kindralmajor

Sugu: mees

Maksukohustuslase number: 012190931739, 502239120417 (Venemaa)

Kindralmajor Robert Baranov on Venemaa relvajõudude kindralstaabi peamise andmetöötluskeskuse direktor. Selles rollis on ta keskne isik 2022. aasta aprillist oktoobrini Ukraina vastu toime pandud Venemaa raketirünnakutes, mis olid suunatud muu hulgas tsiviilsihtmärkide vastu ning mille käigus tapeti ainuüksi 2022. aasta oktoobris üle 30 inimese ja haavati rohkem kui 100 inimest. Seetõttu on kindralmajor Robert Baranov füüsiline isik, kes on vastutav sellise tegevuse või poliitika eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust, või toetab sellist tegevust või poliitikat või viib seda ellu.

16.12.2022“

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/84

---

ELI JA GRUUSIA SANITAAR- JA FÜTOSANITAARVALDKONNA ALLKOMITEE OTSUS nr 1/2023,

6. märts 2023,

millega muudetakse assotsieerimislepingu XI-B lisa [2023/812]

ELi JA GRUUSIA SANITAAR- JA FÜTOSANITAARVALDKONNA ALLKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut, eriti selle artikleid 55 ja 65,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping (1) (edaspidi „leping“) jõustus 1. juulil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vaheline assotsieerimisleping (1) (edaspidi „leping“) jõustus 1. juulil 2016.

| (2) | Lepingu artikli 55 lõike 1 kohaselt ühtlustab Gruusia järk-järgult oma sanitaar- ja fütosanitaar-, loomade heaolu valdkonna ning muud õigusaktid liidu õigusaktidega vastavalt lepingu XI-B lisale. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 55 lõike 1 kohaselt ühtlustab Gruusia järk-järgult oma sanitaar- ja fütosanitaar-, loomade heaolu valdkonna ning muud õigusaktid liidu õigusaktidega vastavalt lepingu XI-B lisale.

| (3) | Lepingu artikliga 65 moodustati sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee, mille ülesanne on arutada lepingu IV jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused“) 4. peatüki („Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed“) ja selle rakendamisega seotud küsimusi ning mis on volitatud läbi vaatama ja muutma lepingu XI-B lisa. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikliga 65 moodustati sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee, mille ülesanne on arutada lepingu IV jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused“) 4. peatüki („Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed“) ja selle rakendamisega seotud küsimusi ning mis on volitatud läbi vaatama ja muutma lepingu XI-B lisa.

| (4) | Alates ELi ja Gruusia sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee otsuse nr 1/2017 (2) vastuvõtmisest on mitmed lepingu XI-B lisas loetletud liidu õigusaktid kehtetuks tunnistatud ja osad neist kehtetuks tunnistatud liidu õigusaktidest on asendatud uute liidu õigusaktidega, samal ajal kui teised liidu õigusaktid on kaotanud oma õigusliku mõju. Lisaks leiavad lepinguosalised, et osa liidu õigusakte ei ole Gruusia puhul asjakohased, kuna neid kohaldatakse üksnes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Alates ELi ja Gruusia sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee otsuse nr 1/2017 (2) vastuvõtmisest on mitmed lepingu XI-B lisas loetletud liidu õigusaktid kehtetuks tunnistatud ja osad neist kehtetuks tunnistatud liidu õigusaktidest on asendatud uute liidu õigusaktidega, samal ajal kui teised liidu õigusaktid on kaotanud oma õigusliku mõju. Lisaks leiavad lepinguosalised, et osa liidu õigusakte ei ole Gruusia puhul asjakohased, kuna neid kohaldatakse üksnes liikmesriikides.

| (5) | Seega on vaja muuta lepingu XI-B lisa, et kajastada kõnealuses lisas esitatud liidu acquis’ arengut, ja asendada see. Samuti on asjakohane näha ette ajavahemik, mille jooksul Gruusia ühtlustab oma õigusaktid liidu uute õigusaktidega. Sellest tulenevalt tuleks selles esitada uued tähtpäevad Gruusia õigusaktide ühtlustamiseks lepingu XI-B lisas loetletud liidu õigusaktidega. |
| --- | --- |

(5)

Seega on vaja muuta lepingu XI-B lisa, et kajastada kõnealuses lisas esitatud liidu acquis’ arengut, ja asendada see. Samuti on asjakohane näha ette ajavahemik, mille jooksul Gruusia ühtlustab oma õigusaktid liidu uute õigusaktidega. Sellest tulenevalt tuleks selles esitada uued tähtpäevad Gruusia õigusaktide ühtlustamiseks lepingu XI-B lisas loetletud liidu õigusaktidega.

| (6) | On asjakohane, et sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võtab vastu otsuse muuta lepingu XI-B lisa, et lisada sellesse käesoleva otsuse lisas esitatud loetelu, |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane, et sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete allkomitee võtab vastu otsuse muuta lepingu XI-B lisa, et lisada sellesse käesoleva otsuse lisas esitatud loetelu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu XI-B lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale ja asendatakse sellega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Thbilisi, 6. märts 2023

ELi ja Gruusia sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee nimel

kaasesimehed

Koen VAN DYCK

Nino TANDILASHVILI

sekretärid

Jan BLOEMENDAL

Lasha INAURI

---

(1)  
  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

1

(2)  ELi ja Gruusia sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna allkomitee 7. märtsi 2017. aasta otsus nr 1/2017, millega muudetakse assotsieerimislepingu XI-B lisa (ELT L 98, 11.4.2017, lk 22).

2

---

LISA

ASSOTSIEERIMISLEPINGU XI-B LISA MUUTMINE

Lepingu XI-B lisa muudetakse ja see sõnastatakse järgmiselt:

„XI-B LISA

LOETELU LIIDU ÕIGUSAKTIDEST, MILLEGA GRUUSIA PEAB OMA ÕIGUSAKTID ÜHTLUSTAMA

Vastavalt lepingu artikli 55 lõikele 1 ühtlustab Gruusia oma õigusaktid järgmiste liidu õigusaktidega allpool esitatud tähtpäevadeks.

| | Liidu õigusakt | Ühtlustamise tähtpäev |
| --- | --- | --- |
| | 1. jagu. Veterinaarvaldkond | |
| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta. | 2015 |
| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. | 2016 |
| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002. | 2017 |
| 4. | Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega. | 2017 |
| 5. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ. | 2017 |
| 6. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004. | 2018 |
| 7. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta. | 2019 |
| 8. | Komisjoni 1. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1177/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses konkreetsete tõrjemeetodite kasutamise nõuetega riiklike salmonelloositõrje programmide raames. | 2019 |
| 9. | Komisjoni 11. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/130/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ rakendamise kohta kriteeriumide kehtestamise osas, mille alusel vabastatakse teatavad toiduloomade veterinaarravimid veterinaararsti retsepti esitamise nõudest. | 2019 |
| 10. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded. | 2019 |
| 11. | Komisjoni 14. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 141/2007, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 kohast tunnustamise nõuet söödakäitlemisettevõtete suhtes, mis toodavad või turustavad kategooria koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid alla kuuluvaid söödalisandeid. | 2019 |
| 12. | Komisjoni 23. juuni 1982. aasta direktiiv 82/475/EMÜ, millega sätestatakse söödamaterjali kategooriad, mida lubatakse kasutada lemmikloomade segatoidu märgistamisel. | 2020 |
| 13. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ. | 2020 |
| 14. | Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta soovitus 2011/25/EL, millega kehtestatakse juhised söödamaterjalide, söödalisandite, biotsiidide ja veterinaarravimite eristamiseks. | 2020 |
| 15. | Komisjoni 16. jaanuar 2013. aasta määrus (EL) nr 68/2013 söödamaterjalide kataloogi kohta. | 2020 |
| 16. | Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks. | 2021 |
| 17. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta. | 2021 |
| 18. | Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 429/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 rakendamise üksikasjalike eeskirjade kohta seoses taotluste koostamise ja esitamise ning söödalisandite hindamise ja lubamisega. | 2021 |
| 19. | Komisjoni 10. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1375, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes. | 2021 |
| 20. | Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset. | 2022 |
| 21. | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded. | 2022 |
| 22. | Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded. | 2022 |
| 23. | Nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel. | 2022 |
| 24. | Komisjoni 30. jaanuari 2002. aasta direktiiv 2002/4/EÜ nõukogu direktiiviga 1999/74/EÜ hõlmatud munakanasid pidavate ettevõtete registreerimise kohta. | 2022 |
| 25. | Nõukogu 28. juuni 2007. aasta direktiiv 2007/43/EÜ, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad. | 2022 |
| 26. | Nõukogu 25. juuni 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1255/97 ühenduse kriteeriumide kohta kontrollpunktidele ja direktiivi 91/628/EMÜ lisas osutatud teekonnaplaanide muutmise kohta. | 2022 |
| 27. | Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97. | 2022 |
| 28. | Nõukogu 19. juuli 1999. aasta direktiiv 1999/74/EÜ, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded. | 2023 |
| 29. | Komisjoni 4. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 101/2013, milles käsitletakse piimhappe kasutamist veiserümpade mikrobioloogilise pinnasaaste vähendamiseks. | 2023 |
| 30. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/4, mis käsitleb ravimsööda tootmist, turuleviimist ja kasutamist, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 183/2005 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/167/EMÜ. | 2023 |
| 31. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta. | 2023 |
| 32. | Komisjoni 4. veebruari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/160, millega kehtestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 teatava ametliku kontrolli ühtne miinimumsagedus liidu loomatervisenõuete täitmise kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1082/2003 ja (EÜ) nr 1505/2006. | 2023 |
| 33. | Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega. | 2024 |
| 34. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ. | 2024 |
| 35. | Komisjoni 4. veebruari 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/671, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 seoses pädevate asutuste poolt loomade, loomsete saaduste ja loomse paljundusmaterjali suhtes tehtava ametliku kontrolli erieeskirjadega ja pädeva asutuse poolt veiste, lammaste ja kitsede identifitseerimis- ja registreerimiseeskirjade rikkumise või läbi liidu toimuva transiidi ajal teatavate veiste nõuetele mittevastavuse korral võetavate järelmeetmetega ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 494/98. | 2024 |
| 36. | Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega. | 2025 |
| 37. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus). | 2025 |
| 38. | Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2235, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loomatervise sertifikaatide näidiste, ametlike sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega teatavate looma- ja kaubakategooriate saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 599/2004, rakendusmäärused (EL) nr 636/2014 ja (EL) 2019/628, direktiiv 98/68/EÜ ning otsused 2000/572/EÜ, 2003/779/EÜ ja 2007/240/EÜ. | 2025 |
| 39. | Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega. | 2026 |
| 40. | Komisjoni 15. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/620, milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 kohaldamiseks seoses teatavate liikmesriikide ning nende tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse ja vaktsineerimisvaba staatuse heakskiitmisega teatavate loetellu kantud taudide suhtes ning nende taudide likvideerimise programmide heakskiitmisega. | 2026 |
| 41. | Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega. | 2026 |
| 42. | Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429. | 2027 |
| 43. | Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/428/EMÜ võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta. | 2027 |
| 44. | Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2236, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses selliste loomatervise sertifikaatide näidistega, mida kasutatakse veeloomade ja neilt saadud teatavate loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatide ametliku sertifitseerimisega ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1251/2008. | 2027 |
| 45. | Komisjoni 17. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/262, milles sätestatakse hobuslaste identifitseerimise meetodeid käsitlevad eeskirjad kooskõlas nõukogu direktiividega 90/427/EMÜ ja 2009/156/EÜ. | 2027 |
| 46. | Komisjoni 4. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/354, millega kehtestatakse erisööda kasutusotstarvete loetelu ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2008/38/EÜ. | 2028 |
| 47. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1012 tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus). | 2028 |
| | 2. jagu. Toiduohutuse normid | |
| 48. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused. | 2015 |
| 49. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta. | 2015 |
| 50. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad. | 2015 |
| 51. | Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta. | 2015 |
| 52. | Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004. | 2015 |
| 53. | Komisjoni 19. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 931/2011 loomset päritolu toidu suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 kehtestatud jälgitavuse nõuete kohta. | 2015 |
| 54. | Komisjoni 27. oktoobri 1997. aasta otsus 97/747/EÜ, millega määratakse kindlaks nõukogu direktiiviga 96/23/EÜ ettenähtud proovide võtmise mahud ja sagedused teatavate loomsetes toodetes esinevate ainete ja ainejääkide seireks. | 2015 |
| 55. | Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ. | 2015 |
| 56. | Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes. | 2015 |
| 57. | Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes. | 2015 |
| 58. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta. | 2016 |
| 59. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004. | 2016 |
| 60. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta. | 2016 |
| 61. | Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1047/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1924/2006 toitumisalaste väidete loetelu osas. | 2016 |
| 62. | Komisjoni 24. jaanuari 2013. aasta rakendusotsus 2013/63/EL, millega võetakse vastu suunised Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1924/2006 artiklis 10 sätestatud tervisealaste väidete eritingimuste rakendamiseks. | 2016 |
| 63. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta. | 2016 |
| 64. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta. | 2016 |
| 65. | Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1170/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1925/2006 seoses loeteludega, milles on esitatud vitamiinid ja mineraaltoitained ja nende ühendid, mida võib lisada toidule, sealhulgas toidulisanditele. | 2016 |
| 66. | Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi. | 2016 |
| 67. | Komisjoni 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 401/2006, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes. | 2016 |
| 68. | Komisjoni 28. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mikroelementide ja toidu töötlemisel tekkivate saasteainete sisalduse kontrolliks toiduainetes. | 2016 |
| 69. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/91/EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta. | 2017 |
| 70. | Nõukogu 14. novembri 1992. aasta otsus 92/608/EMÜ, millega sätestatakse otse inimtoiduks ettenähtud kuumtöödeldud piima analüüsi- ja kontrollimeetodid. | 2017 |
| 71. | Komisjoni 28. märtsi 2000. aasta määrus (EÜ) nr 645/2000, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis on vajalikud nõukogu direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 ja nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 teatavate sätete nõuetekohaseks toimimiseks seoses vastavalt teraviljas ja taimset päritolu toodetes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide kontrollimise korraga. | 2017 |
| 72. | Komisjoni 11. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 307/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) artikli 8 rakenduseeskirjad. | 2017 |
| 73. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009. | 2017 |
| 74. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ. | 2018 |
| 75. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ. | 2018 |
| 76. | Komisjoni 4. oktoobri 2004. aasta soovitus 2004/787/EÜ, mis käsitleb tehnilisi suuniseid toodetena või toodete koostises esinevate geneetiliselt muundatud organismide ja geneetiliselt muundatud organismidest toodetud materjalide proovide võtmise ja tuvastamise kohta seoses määrusega (EÜ) nr 1830/2003. | 2018 |
| 77. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta. | 2018 |
| 78. | Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid. | 2019 |
| 79. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001. | 2019 |
| 80. | Komisjoni 29. juuli 1997. aasta soovitus 97/618/EÜ uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade turuleviimise avalduse jaoks vajalike teadusaspektide ja teabe esitamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel esmase ohutushindamise aruannete koostamise kohta. | 2019 |
| 81. | Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 2023/2006 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete heade tootmistavade kohta. | 2019 |
| 82. | Komisjoni 6. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 641/2004, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju, mida kohaldatakse uut geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate loataotluste, olemasolevatest toodetest teatamise ja ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu sisalduse suhtes. | 2019 |
| 83. | Komisjoni 27. märtsi 2013. aasta soovitus 2013/165/EL toksiinide T-2 ja HT-2 esinemise kohta teraviljas ja teraviljatoodetes. | 2019 |
| 84. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1332/2008, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97. | 2020 |
| 85. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ. | 2020 |
| 86. | Komisjoni 1. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 873/2012 üleminekumeetmete kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas sätestatud lõhna- ja maitseaineid ning lähtematerjale käsitleva liidu loetelu suhtes. | 2020 |
| 87. | Nõukogu 30. jaanuari 1978. aasta direktiiv 78/142/EMÜ vinüülkloriidmonomeeri sisaldavaid ja toiduainetega kokkupuutumiseks mõeldud materjale ja esemeid käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta. | 2020 |
| 88. | Komisjoni 13. jaanuari 1992. aasta direktiiv 92/2/EMÜ, millega sätestatakse proovivõtumenetlus ja ühenduse analüüsimeetod kiirkülmutatud toitude temperatuuri ametlikuks kontrolliks. | 2020 |
| 89. | Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/108/EMÜ kiirkülmutatud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. | 2020 |
| 90. | Komisjoni 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 37/2005 temperatuuri järelevalve kohta inimtoiduks ettenähtud kiirkülmutatud toiduainete transpordivahendites, lao- ja säilitusruumides. | 2020 |
| 91. | Komisjoni 1. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 872/2012, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2232/96 ettenähtud lõhna- ja maitseainete loetelu, lisatakse see Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisasse ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1565/2000 ja komisjoni otsus nr 1999/217/EÜ. | 2021 |
| 92. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2065/2003 toidus või toidu pinnal kasutatavate või kasutamiseks mõeldud suitsutuspreparaatide kohta. | 2021 |
| 93. | Komisjoni 10. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1321/2013, millega kehtestatakse loetelu lubatud suitsutuspreparaatidest-esmatoodetest, mida kasutatakse sellisel kujul toidus või selle pinnal ja/või esmatoodetest saadud suitsutuspreparaatide valmistamiseks. | 2021 |
| 94. | Komisjoni 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/11/EMÜ, mis käsitleb N-nitrosamiinide ja N-nitrosamiinideks muutuvate ainete eraldumist elastomeerist või kummist pudeli- ja rõngasluttidest. | 2021 |
| 95. | Komisjoni 18. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1895/2005 teatavate epoksüderivaatide kasutamise piirangu kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja esemetes. | 2021 |
| 96. | Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1882/2006, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid nitraatide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes. | 2021 |
| 97. | Komisjoni 11. septembri 1986. aasta otsus 86/474/EMÜ kohapealsete kontrollide rakendamise kohta veiste, sigade ja värske liha importimisel kolmandatest riikidest. | 2022 |
| 98. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ liikmesriikide toidulisandeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta. | 2022 |
| 99. | Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastikmaterjalide ja -esemete kohta. | 2022 |
| 100. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/54/EÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta. | 2022 |
| 101. | Komisjoni 16. mai 2003. aasta direktiiv 2003/40/EÜ, milles kehtestatakse loodusliku mineraalvee komponentide loetelu, kontsentratsioonipiirid ja märgistamise nõuded ning osooniga rikastatud õhu kasutustingimused loodusliku mineraalvee ja allikavee töötlemisel. | 2022 |
| 102. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/41/EÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta. | 2022 |
| 103. | Komisjoni 13. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1337/2013, milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 kohaldamiseks seoses värske, jahutatud ja külmutatud sea-, lamba-, kitse- ja kodulinnuliha päritoluriigi või lähtekoha tähisega. | 2022 |
| 104. | Komisjoni 19. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/300, millega kehtestatakse kriisiohjamise üldkava toidu- ja söödaohutuse valdkonnas. | 2022 |
| 105. | Komisjoni 22. oktoobri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1793, milles käsitletakse teatavatest kolmandatest riikidest liitu sisenevate teatavate kaupade ametliku kontrolli ajutiselt rangemaks muutmist ja nende suhtes erakorraliste meetmete kohaldamist ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/625 ja (EÜ) nr 178/2002 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 669/2009, (EL) nr 884/2014, (EL) 2015/175, (EL) 2017/186 ja (EL) 2018/1660. | 2022 |
| 106. | Komisjoni 9. veebruari 2010. aasta määrus (EL) nr 115/2010, millega sätestatakse aktiveeritud alumiiniumoksiidi kasutamise tingimused fluoriidi eemaldamiseks looduslikust mineraalveest ja allikaveest. | 2023 |
| 107. | Komisjoni 27. septembri 2000. aasta otsus 2000/608/EÜ, mis käsitleb direktiivi 90/219/EMÜ (geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamise kohta) III lisas visandatud riski hindamise juhiseid. | 2023 |
| 108. | Komisjoni 7. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1871, milles käsitletakse loomses toidus esinevate lubamatute farmakoloogiliste toimeainete suhtes kohaldatavaid meetmete võtmist võimaldavaid kontrollväärtusi ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/34/EÜ. | 2023 |
| 109. | Nõukogu 18. oktoobri 1982. aasta direktiiv 82/711/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks vajalikud põhireeglid. | 2023 |
| 110. | Nõukogu 15. oktoobri 1984. aasta direktiiv 84/500/EMÜ toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud keraamikatooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. | 2023 |
| 111. | Komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiiv 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta. | 2023 |
| 112. | Komisjoni 22. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/808, milles käsitletakse toiduloomadel kasutatavate farmakoloogiliste toimeainete jääkide analüüsimise meetodeid ja tulemuste tõlgendamist ning proovivõtumeetodeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2002/657/EÜ ja 98/179/EÜ. | 2023 |
| 113. | Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 210/2013 idusid tootvate ettevõtete tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 852/2004. | 2024 |
| 114. | Komisjoni 28. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 579/2014, millega lubatakse erand teatavatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 II lisa sätetest, mis on seotud vedelate õlide ja rasvade mereveoga. | 2024 |
| 115. | Komisjoni 16. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 432/2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited. | 2024 |
| 116. | Nõukogu 19. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/572/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri. | 2024 |
| 117. | Komisjoni 10. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 124/2009, milles sätestatakse piirnormid koktsidiostaatikumide ja histomonostaatikumide esinemisele toidus, mis on tingitud nende ainete vältimatust ülekandest muusse kui selleks ettenähtud sööta. | 2024 |
| 118. | Komisjoni 29. juuni 2007. aasta direktiiv 2007/42/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud regenereeritud tsellulooskilest materjalide ja esemete kohta. | 2024 |
| 119. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus). | 2024 |
| 120. | Komisjoni 3. detsembri 2013. aasta soovitus 2013/711/EL dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes. | 2025 |
| 121. | Komisjoni 16. novembri 2006. aasta soovitus 2006/794/EÜ dioksiinide, dioksiinitaoliste polükloreeritud bifenüülide ja muude kui dioksiinitaoliste polükloreeritud bifenüülide taustanivoode seire kohta toiduainetes. | 2025 |
| 122. | Komisjoni 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/644, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide, dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide ja mittedioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide sisalduse kontrollimiseks teatavates toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 589/2014. | 2025 |
| 123. | Komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006. | 2025 |
| 124. | Komisjoni 30. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1715, millega kehtestatakse ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi ja selle süsteemikomponentide toimimise eeskirjad (IMSOCi määrus). | 2025 |
| 125. | Komisjoni 11. augusti 2003. aasta soovitus 2003/598/EÜ, mis käsitleb patuliiniga saastumise vältimist ja vähendamist õunamahlas ning muudes jookides, mille koostisosaks on õunamahl. | 2026 |
| 126. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/2/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. | 2026 |
| 127. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/3/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohta. | 2026 |
| 128. | Komisjoni 20. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 907/2013, millega kehtestatakse eeskiri üldnimetuse kasutamise avalduste esitamiseks. | 2026 |
| 129. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/32/EÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. | 2026 |
| 130. | Komisjoni 29. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 450/2009 toiduga kokkupuutumiseks ette nähtud aktiivsete ja intelligentsete materjalide ja esemete kohta. | 2026 |
| 131. | Komisjoni 22. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 284/2011 Hiina Rahvavabariigist ja Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonnast pärit või sealt lähetatud polüamiid- ja melamiinplastikust köögitarvete impordi eritingimuste ja üksikasjaliku korra kehtestamise kohta. | 2026 |
| 132. | Komisjoni 27. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 282/2008 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud ringlussevõetud plastist materjalide ja esemete ning määruse (EÜ) nr 2023/2006 muutmise kohta. | 2026 |
| 133. | Komisjoni 1. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 321/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 10/2011, et piirata bisfenool A kasutamist imikute plastist lutipudelites. | 2026 |
| | 3. jagu. Taimekaitse | |
| 134. | Komisjoni 6. veebruari 2014. aasta soovitus 2014/63/EL Diabrotica virgifera Le Conte’i tõrje kohta liidu piirkondades, kus selle esinemine on kinnitust leidnud. | 2015 |
| 135. | Komisjoni 15. oktoobri 2004. aasta direktiiv 2004/105/EÜ, millega määratakse kindlaks ametlike fütosanitaarsertifikaatide või reekspordi fütosanitaarsertifikaatide näidised, mis peavad kolmandatest riikidest ja nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ loetletud riikidest pärit taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega kaasas olema. | 2015 |
| 136. | Komisjoni 3. novembri 1992. aasta direktiiv 92/90/EMÜ, millega kehtestatakse taimede, taimsete saaduste ja muude toodete tootjate ja importijate kohustused ning nende registreerimise üksikasjad. | 2016 |
| 137. | Komisjoni 11. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1756/2004, millega täpsustatakse vajalike tõendite üksikasjalikud tingimused ja teatavate taimede, taimsete saaduste või muude nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud toodete fütosanitaarkontrollide vähendamise tüübi ja taseme kriteeriumid. | 2018 |
| 138. | Komisjoni 30. juuli 1992. aasta direktiiv 92/70/EMÜ, milles sätestatakse ühenduses kaitstud alade tunnustamiseks läbiviidavate vaatluste üksikasjalikud eeskirjad. | 2018 |
| 139. | Komisjoni 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/51/EMÜ, millega kehtestatakse eeskirjad teatavate taimede, taimsete saaduste või muude toodete liikumise kohta läbi kaitstud ala ning selliselt kaitstud alalt pärit ning sellel alal toimuvate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete liikumise kohta. | 2018 |
| 140. | Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta. | 2018 |
| 141. | Nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta. | 2018 |
| 142. | Komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 283/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta. | 2018 |
| 143. | Komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ. | 2018 |
| 144. | Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta. | 2019 |
| 145. | Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta. | 2019 |
| 146. | Nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta. | 2019 |
| 147. | Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta. | 2019 |
| 148. | Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta. | 2019 |
| 149. | Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta. | 2019 |
| 150. | Komisjoni 1. märtsi 2012. aasta rakendusotsus 2012/138/EL Anoplophora chinensis’e (Forster) liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta. | 2020 |
| 151. | Komisjoni 16. mai 2012. aasta rakendusotsus 2012/270/EL organismide Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix papa sp. n., Epitrix subcrinita (Lec.) ja Epitrix tuberis (Gentner) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta. | 2020 |
| 152. | Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta. | 2020 |
| 153. | Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta. | 2020 |
| 154. | Komisjoni 28. juuli 1981. aasta otsus 81/675/EMÜ, millega sätestatakse, et teatud sulgemissüsteemid loetakse nõukogu direktiivide 66/400/EMÜ, 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 69/208/EMÜ ja 70/458/EMÜ tähenduses „ühekordselt kasutatavateks“. | 2020 |
| 155. | Komisjoni 8. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 217/2006, milles sätestatakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide loaga ajutiselt lubada minimaalsetele idanevusnõuetele mittevastava seemne turustamine. | 2020 |
| 156. | Komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 284/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta. | 2020 |
| 157. | Komisjoni 8. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 547/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite märgistamise nõuetega. | 2020 |
| 158. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks. | 2020 |
| 159. | Komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega. | 2021 |
| 160. | Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/535/EL erakorraliste meetmete võtmise kohta Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) leviku takistamiseks liidus. | 2022 |
| 161. | Komisjoni 17. juuli 1980. aasta otsus 80/755/EMÜ, millega lubatakse trükkida nõutav teave kustumatult teraviljaseemne pakenditele. | 2022 |
| 162. | Komisjoni 4. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/29/EÜ, millega määratakse kindlaks viinamarjasortide tunnused ja kontrolli miinimumtingimused. | 2022 |
| 163. | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta direktiiv 93/61/EMÜ, milles sätestatakse loetelu tingimuste kohta, millele peab nõukogu direktiivi 92/33/EMÜ kohaselt vastama köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjal, v.a seeme. | 2022 |
| 164. | Komisjoni 5. juuli 1993. aasta direktiiv 93/62/EMÜ, millega kehtestatakse tarnijate ja ettevõtete järelevalve ja kontrolli rakendusmeetmed vastavalt nõukogu direktiivile 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta. | 2022 |
| 165. | Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga. | 2022 |
| 166. | Komisjoni 1. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 541/2011, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga. | 2022 |
| 167. | Nõukogu 20. aprilli 2004. aasta otsus 2004/371/EÜ söödakultuuridena kasutamiseks mõeldud seemnesegude turustamise tingimuste kohta. | 2023 |
| 168. | Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/124/EÜ, millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud eliitseemne või sertifitseeritud seemnena. | 2023 |
| 169. | Komisjoni 30. augusti 2010. aasta direktiiv 2010/60/EL, millega sätestatakse teatavad erandid looduskeskkonna säilitamiseks mõeldud söödakultuuride seemnesegude turustamiseks. | 2023 |
| 170. | Komisjoni 15. oktoobri 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/97/EL, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ tarnijate ja sortide registreerimise ning ühise sortide nimekirja osas. | 2023 |
| 171. | Komisjoni 23. juuni 1993. aasta direktiiv 93/49/EMÜ, milles sätestatakse nende tingimuste loetelu, millele peavad nõukogu direktiivi 91/682/EMÜ kohaselt vastama dekoratiivtaimede paljundusmaterjal ja dekoratiivtaimed. | 2023 |
| 172. | Komisjoni 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/66/EÜ, millega kehtestatakse tarnija poolt nõukogu direktiivi 98/56/EÜ kohaselt koostatud märgistusele või muudele dokumentidele esitatavad nõuded. | 2023 |
| 173. | Komisjoni 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/68/EÜ, milles nähakse ette lisasätted tarnijate poolt nõukogu direktiivi 98/56/EÜ alusel peetavate dekoratiivtaimesortide loetelude kohta. | 2023 |
| 174. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta. | 2023 |
| 175. | Komisjoni 20. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2301/2002, milles sätestatakse nõukogu direktiivi 1999/105/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad väikeste seemnekoguste määratluse kohta. | 2024 |
| 176. | Komisjoni 6. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas. | 2024 |
| 177. | Komisjoni 1. detsembri 2004. aasta otsus 2004/842/EÜ rakenduseeskirjade kohta, mille alusel liikmesriigid võivad lubada turule viia nende sortide seemneid, mille kohta on esitatud taotlus riiklikku põllumajandustaimesortide või köögiviljasortide kataloogi kandmiseks. | 2024 |
| 178. | Komisjoni 3. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/384, milles käsitletakse põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide nimede sobivust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 637/2009. | 2024 |
| 179. | Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 208/2013 idandite ja idandite tootmiseks ettenähtud seemnete jälgitavuse nõuete kohta. | 2024 |
| 180. | Komisjoni 20. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1740, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012. | 2025 |
| 181. | Komisjoni 8. novembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/697/EL perekonna Pomacea (Perry) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta. | 2025 |
| 182. | Komisjoni 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/50/EMÜ, millega määratletakse teatavad direktiivi 77/93/EMÜ V lisa A osas loetlemata taimed, mille tootjad või tootmispiirkondades asuvad laod ja laomajandid peavad olema kantud ametlikku registrisse. | 2025 |
| 183. | Komisjoni 6. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas. | 2025 |
| 184. | Komisjoni 6. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/20/EL, millega määratakse kindlaks liidu eliitseemnekartuli ja sertifitseeritud seemnekartuli klassid ning selliste klasside suhtes kohaldatavad tingimused ja nimetused. | 2025 |
| 185. | Komisjoni 6. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/21/EL, millega määratakse kindlaks supereliitseemnekartuli suhtes kohaldatavad miinimumtingimused ja liidu klassid. | 2025 |
| 186. | Komisjoni 24. jaanuari 1997. aasta otsus 97/125/EÜ, millega lubatakse trükkida ettenähtud teave kustumatult õli- ja kiudtaimede seemne pakenditele ja muudetakse otsust 87/309/EMÜ, millega lubatakse trükkida ettenähtud teave kustumatult teatavate söödakultuuri liikide pakenditele. | 2025 |
| 187. | Komisjoni 26. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1770, milles käsitletakse istutamiseks ettenähtud taimetüüpe ja -liike, mille suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 kohaselt ei kehti vabastus jälgitavuskoodi märkest taimepassis, ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 92/105/EMÜ. | 2025 |
| 188. | Komisjoni 17. märtsi 2004. aasta otsus 2004/266/EÜ, millega lubatakse trükkida ettenähtud teave kustumatult söödakultuuriliikide seemnete pakenditele. | 2026 |
| 189. | Komisjoni 20. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks. | 2026 |
| 190. | Komisjoni 26. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/145/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks. | 2026 |
| 191. | Nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta. | 2026 |
| 192. | Komisjoni 24. juuli 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1768/95 ühenduse sordikaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 14 lõikes 3 osutatud põllumajandusliku erandi rakenduseeskirjade kohta. | 2026 |
| 193. | Komisjoni 17. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 874/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega Ühenduse Sordiametis. | 2026 |
| 194. | Komisjoni 14. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1201 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta. | 2026 |
| 195. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ. | 2027 |
| 196. | Komisjoni 10. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2123, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 selles osas, millistel juhtudel ja tingimustel võib teatavate kaupade identsus- ja füüsilist kontrolli teha kontrollipunktis ning dokumentide kontrolli mujal kui piiripunktis. | 2027 |
| 197. | Komisjoni 12. juuni 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1014, millega kehtestatakse piiripunktide, sealhulgas kontrollikeskuste miinimumnõudeid käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad ning piiripunktide ja kontrollipunktide loetlemise vorm, kategooriad ja lühendid. | 2027 |
| 198. | Komisjoni 15. oktoobri 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/98/EL, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ seoses selle I lisas osutatud viljapuude perekondade ja liikide suhtes kehtivate erinõuetega, tarnijate suhtes kehtivate erinõuetega ning ametlikku inspekteerimist käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega. | 2027 |
| 199. | Komisjoni 14. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/829, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/2031 taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmete kohta ning lubatakse liikmesriikidel kehtestada ajutised erandid seoses ametliku testimise, teaduslike või hariduslike eesmärkide, katsete, sordivaliku või sordiaretusega. | 2027 |
| 200. | Komisjoni 14. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2285, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/2072 taimekahjustajate loetelude ning taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu sissetoomise ja seal vedamise keeldude ja nõuete osas ning tunnistatakse kehtetuks otsused 98/109/EÜ ja 2002/757/EÜ ning rakendusmäärused (EL) 2020/885 ja (EL) 2020/1292. | 2027 |

Liidu õigusakt

Ühtlustamise tähtpäev

1. jagu. Veterinaarvaldkond

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta.

2015

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad.

2016

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002.

2017

4.

Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega.

2017

5.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ.

2017

6.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004.

2018

7.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta.

2019

8.

Komisjoni 1. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1177/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses konkreetsete tõrjemeetodite kasutamise nõuetega riiklike salmonelloositõrje programmide raames.

2019

9.

Komisjoni 11. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/130/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ rakendamise kohta kriteeriumide kehtestamise osas, mille alusel vabastatakse teatavad toiduloomade veterinaarravimid veterinaararsti retsepti esitamise nõudest.

2019

10.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded.

2019

11.

Komisjoni 14. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 141/2007, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 183/2005 kohast tunnustamise nõuet söödakäitlemisettevõtete suhtes, mis toodavad või turustavad kategooria koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid alla kuuluvaid söödalisandeid.

2019

12.

Komisjoni 23. juuni 1982. aasta direktiiv 82/475/EMÜ, millega sätestatakse söödamaterjali kategooriad, mida lubatakse kasutada lemmikloomade segatoidu märgistamisel.

2020

13.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ.

2020

14.

Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta soovitus 2011/25/EL, millega kehtestatakse juhised söödamaterjalide, söödalisandite, biotsiidide ja veterinaarravimite eristamiseks.

2020

15.

Komisjoni 16. jaanuar 2013. aasta määrus (EL) nr 68/2013 söödamaterjalide kataloogi kohta.

2020

16.

Komisjoni 27. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 152/2009, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks.

2021

17.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta.

2021

18.

Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 429/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 rakendamise üksikasjalike eeskirjade kohta seoses taotluste koostamise ja esitamise ning söödalisandite hindamise ja lubamisega.

2021

19.

Komisjoni 10. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1375, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes.

2021

20.

Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset.

2022

21.

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/119/EÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded.

2022

22.

Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/120/EÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded.

2022

23.

Nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel.

2022

24.

Komisjoni 30. jaanuari 2002. aasta direktiiv 2002/4/EÜ nõukogu direktiiviga 1999/74/EÜ hõlmatud munakanasid pidavate ettevõtete registreerimise kohta.

2022

25.

Nõukogu 28. juuni 2007. aasta direktiiv 2007/43/EÜ, millega sätestatakse lihakanade kaitse miinimumeeskirjad.

2022

26.

Nõukogu 25. juuni 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1255/97 ühenduse kriteeriumide kohta kontrollpunktidele ja direktiivi 91/628/EMÜ lisas osutatud teekonnaplaanide muutmise kohta.

2022

27.

Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97.

2022

28.

Nõukogu 19. juuli 1999. aasta direktiiv 1999/74/EÜ, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded.

2023

29.

Komisjoni 4. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 101/2013, milles käsitletakse piimhappe kasutamist veiserümpade mikrobioloogilise pinnasaaste vähendamiseks.

2023

30.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/4, mis käsitleb ravimsööda tootmist, turuleviimist ja kasutamist, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 183/2005 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/167/EMÜ.

2023

31.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta.

2023

32.

Komisjoni 4. veebruari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/160, millega kehtestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 teatava ametliku kontrolli ühtne miinimumsagedus liidu loomatervisenõuete täitmise kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1082/2003 ja (EÜ) nr 1505/2006.

2023

33.

Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega.

2024

34.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ.

2024

35.

Komisjoni 4. veebruari 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/671, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 seoses pädevate asutuste poolt loomade, loomsete saaduste ja loomse paljundusmaterjali suhtes tehtava ametliku kontrolli erieeskirjadega ja pädeva asutuse poolt veiste, lammaste ja kitsede identifitseerimis- ja registreerimiseeskirjade rikkumise või läbi liidu toimuva transiidi ajal teatavate veiste nõuetele mittevastavuse korral võetavate järelmeetmetega ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 494/98.

2024

36.

Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega.

2025

37.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus).

2025

38.

Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2235, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loomatervise sertifikaatide näidiste, ametlike sertifikaatide näidiste ja loomatervise/ametlike sertifikaatide näidistega teatavate looma- ja kaubakategooriate saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatidega seotud ametliku sertifitseerimisega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 599/2004, rakendusmäärused (EL) nr 636/2014 ja (EL) 2019/628, direktiiv 98/68/EÜ ning otsused 2000/572/EÜ, 2003/779/EÜ ja 2007/240/EÜ.

2025

39.

Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega.

2026

40.

Komisjoni 15. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/620, milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/429 kohaldamiseks seoses teatavate liikmesriikide ning nende tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse ja vaktsineerimisvaba staatuse heakskiitmisega teatavate loetellu kantud taudide suhtes ning nende taudide likvideerimise programmide heakskiitmisega.

2026

41.

Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega.

2026

42.

Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429.

2027

43.

Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/428/EMÜ võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta.

2027

44.

Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/2236, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 2016/429 ja (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses selliste loomatervise sertifikaatide näidistega, mida kasutatakse veeloomade ja neilt saadud teatavate loomsete saaduste saadetiste liitu toomiseks ja liidusiseseks liikumiseks, selliste sertifikaatide ametliku sertifitseerimisega ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1251/2008.

2027

45.

Komisjoni 17. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/262, milles sätestatakse hobuslaste identifitseerimise meetodeid käsitlevad eeskirjad kooskõlas nõukogu direktiividega 90/427/EMÜ ja 2009/156/EÜ.

2027

46.

Komisjoni 4. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/354, millega kehtestatakse erisööda kasutusotstarvete loetelu ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2008/38/EÜ.

2028

47.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1012 tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus).

2028

2. jagu. Toiduohutuse normid

48.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused.

2015

49.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta.

2015

50.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad.

2015

51.

Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta.

2015

52.

Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004.

2015

53.

Komisjoni 19. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 931/2011 loomset päritolu toidu suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 kehtestatud jälgitavuse nõuete kohta.

2015

54.

Komisjoni 27. oktoobri 1997. aasta otsus 97/747/EÜ, millega määratakse kindlaks nõukogu direktiiviga 96/23/EÜ ettenähtud proovide võtmise mahud ja sagedused teatavate loomsetes toodetes esinevate ainete ja ainejääkide seireks.

2015

55.

Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/22/EÜ, mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 81/602/EMÜ, 88/146/EMÜ ja 88/299/EMÜ.

2015

56.

Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes.

2015

57.

Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes.

2015

58.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta.

2016

59.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004.

2016

60.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta.

2016

61.

Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1047/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1924/2006 toitumisalaste väidete loetelu osas.

2016

62.

Komisjoni 24. jaanuari 2013. aasta rakendusotsus 2013/63/EL, millega võetakse vastu suunised Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1924/2006 artiklis 10 sätestatud tervisealaste väidete eritingimuste rakendamiseks.

2016

63.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta.

2016

64.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta.

2016

65.

Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1170/2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1925/2006 seoses loeteludega, milles on esitatud vitamiinid ja mineraaltoitained ja nende ühendid, mida võib lisada toidule, sealhulgas toidulisanditele.

2016

66.

Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi.

2016

67.

Komisjoni 23. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 401/2006, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mükotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes.

2016

68.

Komisjoni 28. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 333/2007, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid mikroelementide ja toidu töötlemisel tekkivate saasteainete sisalduse kontrolliks toiduainetes.

2016

69.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/91/EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta.

2017

70.

Nõukogu 14. novembri 1992. aasta otsus 92/608/EMÜ, millega sätestatakse otse inimtoiduks ettenähtud kuumtöödeldud piima analüüsi- ja kontrollimeetodid.

2017

71.

Komisjoni 28. märtsi 2000. aasta määrus (EÜ) nr 645/2000, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis on vajalikud nõukogu direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 ja nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 teatavate sätete nõuetekohaseks toimimiseks seoses vastavalt teraviljas ja taimset päritolu toodetes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide piirnormide kontrollimise korraga.

2017

72.

Komisjoni 11. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 307/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) artikli 8 rakenduseeskirjad.

2017

73.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009.

2017

74.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ.

2018

75.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist, geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ.

2018

76.

Komisjoni 4. oktoobri 2004. aasta soovitus 2004/787/EÜ, mis käsitleb tehnilisi suuniseid toodetena või toodete koostises esinevate geneetiliselt muundatud organismide ja geneetiliselt muundatud organismidest toodetud materjalide proovide võtmise ja tuvastamise kohta seoses määrusega (EÜ) nr 1830/2003.

2018

77.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.

2018

78.

Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid.

2019

79.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001.

2019

80.

Komisjoni 29. juuli 1997. aasta soovitus 97/618/EÜ uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade turuleviimise avalduse jaoks vajalike teadusaspektide ja teabe esitamise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel esmase ohutushindamise aruannete koostamise kohta.

2019

81.

Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 2023/2006 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete heade tootmistavade kohta.

2019

82.

Komisjoni 6. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 641/2004, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju, mida kohaldatakse uut geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate loataotluste, olemasolevatest toodetest teatamise ja ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu sisalduse suhtes.

2019

83.

Komisjoni 27. märtsi 2013. aasta soovitus 2013/165/EL toksiinide T-2 ja HT-2 esinemise kohta teraviljas ja teraviljatoodetes.

2019

84.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1332/2008, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 83/417/EMÜ, nõukogu määrust (EÜ) nr 1493/1999, direktiivi 2000/13/EÜ, nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ ja määrust (EÜ) nr 258/97.

2020

85.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1334/2008, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi ning millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1601/91, määrusi (EÜ) nr 2232/96 ja (EÜ) nr 110/2008 ning direktiivi 2000/13/EÜ.

2020

86.

Komisjoni 1. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 873/2012 üleminekumeetmete kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisas sätestatud lõhna- ja maitseaineid ning lähtematerjale käsitleva liidu loetelu suhtes.

2020

87.

Nõukogu 30. jaanuari 1978. aasta direktiiv 78/142/EMÜ vinüülkloriidmonomeeri sisaldavaid ja toiduainetega kokkupuutumiseks mõeldud materjale ja esemeid käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta.

2020

88.

Komisjoni 13. jaanuari 1992. aasta direktiiv 92/2/EMÜ, millega sätestatakse proovivõtumenetlus ja ühenduse analüüsimeetod kiirkülmutatud toitude temperatuuri ametlikuks kontrolliks.

2020

89.

Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/108/EMÜ kiirkülmutatud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.

2020

90.

Komisjoni 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 37/2005 temperatuuri järelevalve kohta inimtoiduks ettenähtud kiirkülmutatud toiduainete transpordivahendites, lao- ja säilitusruumides.

2020

91.

Komisjoni 1. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 872/2012, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2232/96 ettenähtud lõhna- ja maitseainete loetelu, lisatakse see Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2008 I lisasse ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1565/2000 ja komisjoni otsus nr 1999/217/EÜ.

2021

92.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2065/2003 toidus või toidu pinnal kasutatavate või kasutamiseks mõeldud suitsutuspreparaatide kohta.

2021

93.

Komisjoni 10. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1321/2013, millega kehtestatakse loetelu lubatud suitsutuspreparaatidest-esmatoodetest, mida kasutatakse sellisel kujul toidus või selle pinnal ja/või esmatoodetest saadud suitsutuspreparaatide valmistamiseks.

2021

94.

Komisjoni 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/11/EMÜ, mis käsitleb N-nitrosamiinide ja N-nitrosamiinideks muutuvate ainete eraldumist elastomeerist või kummist pudeli- ja rõngasluttidest.

2021

95.

Komisjoni 18. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1895/2005 teatavate epoksüderivaatide kasutamise piirangu kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja esemetes.

2021

96.

Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1882/2006, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid nitraatide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes.

2021

97.

Komisjoni 11. septembri 1986. aasta otsus 86/474/EMÜ kohapealsete kontrollide rakendamise kohta veiste, sigade ja värske liha importimisel kolmandatest riikidest.

2022

98.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ liikmesriikide toidulisandeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta.

2022

99.

Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastikmaterjalide ja -esemete kohta.

2022

100.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/54/EÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta.

2022

101.

Komisjoni 16. mai 2003. aasta direktiiv 2003/40/EÜ, milles kehtestatakse loodusliku mineraalvee komponentide loetelu, kontsentratsioonipiirid ja märgistamise nõuded ning osooniga rikastatud õhu kasutustingimused loodusliku mineraalvee ja allikavee töötlemisel.

2022

102.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/41/EÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide suletud keskkonnas kasutamise kohta.

2022

103.

Komisjoni 13. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1337/2013, milles sätestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 kohaldamiseks seoses värske, jahutatud ja külmutatud sea-, lamba-, kitse- ja kodulinnuliha päritoluriigi või lähtekoha tähisega.

2022

104.

Komisjoni 19. veebruari 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/300, millega kehtestatakse kriisiohjamise üldkava toidu- ja söödaohutuse valdkonnas.

2022

105.

Komisjoni 22. oktoobri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1793, milles käsitletakse teatavatest kolmandatest riikidest liitu sisenevate teatavate kaupade ametliku kontrolli ajutiselt rangemaks muutmist ja nende suhtes erakorraliste meetmete kohaldamist ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2017/625 ja (EÜ) nr 178/2002 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 669/2009, (EL) nr 884/2014, (EL) 2015/175, (EL) 2017/186 ja (EL) 2018/1660.

2022

106.

Komisjoni 9. veebruari 2010. aasta määrus (EL) nr 115/2010, millega sätestatakse aktiveeritud alumiiniumoksiidi kasutamise tingimused fluoriidi eemaldamiseks looduslikust mineraalveest ja allikaveest.

2023

107.

Komisjoni 27. septembri 2000. aasta otsus 2000/608/EÜ, mis käsitleb direktiivi 90/219/EMÜ (geneetiliselt muundatud mikroorganismide isoleeritud kasutamise kohta) III lisas visandatud riski hindamise juhiseid.

2023

108.

Komisjoni 7. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1871, milles käsitletakse loomses toidus esinevate lubamatute farmakoloogiliste toimeainete suhtes kohaldatavaid meetmete võtmist võimaldavaid kontrollväärtusi ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/34/EÜ.

2023

109.

Nõukogu 18. oktoobri 1982. aasta direktiiv 82/711/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks vajalikud põhireeglid.

2023

110.

Nõukogu 15. oktoobri 1984. aasta direktiiv 84/500/EMÜ toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud keraamikatooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.

2023

111.

Komisjoni 26. veebruari 1996. aasta direktiiv 96/8/EÜ kehakaalu alandamiseks ettenähtud vähendatud energiasisaldusega dieetides kasutatavate toiduainete kohta.

2023

112.

Komisjoni 22. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/808, milles käsitletakse toiduloomadel kasutatavate farmakoloogiliste toimeainete jääkide analüüsimise meetodeid ja tulemuste tõlgendamist ning proovivõtumeetodeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2002/657/EÜ ja 98/179/EÜ.

2023

113.

Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 210/2013 idusid tootvate ettevõtete tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 852/2004.

2024

114.

Komisjoni 28. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 579/2014, millega lubatakse erand teatavatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 II lisa sätetest, mis on seotud vedelate õlide ja rasvade mereveoga.

2024

115.

Komisjoni 16. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 432/2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited.

2024

116.

Nõukogu 19. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/572/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri.

2024

117.

Komisjoni 10. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 124/2009, milles sätestatakse piirnormid koktsidiostaatikumide ja histomonostaatikumide esinemisele toidus, mis on tingitud nende ainete vältimatust ülekandest muusse kui selleks ettenähtud sööta.

2024

118.

Komisjoni 29. juuni 2007. aasta direktiiv 2007/42/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud regenereeritud tsellulooskilest materjalide ja esemete kohta.

2024

119.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus).

2024

120.

Komisjoni 3. detsembri 2013. aasta soovitus 2013/711/EL dioksiinide, furaanide ja polüklooritud bifenüülide (PCBde) sisalduse vähendamise kohta söödas ja toiduainetes.

2025

121.

Komisjoni 16. novembri 2006. aasta soovitus 2006/794/EÜ dioksiinide, dioksiinitaoliste polükloreeritud bifenüülide ja muude kui dioksiinitaoliste polükloreeritud bifenüülide taustanivoode seire kohta toiduainetes.

2025

122.

Komisjoni 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/644, milles sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide, dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide ja mittedioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide sisalduse kontrollimiseks teatavates toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 589/2014.

2025

123.

Komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006.

2025

124.

Komisjoni 30. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1715, millega kehtestatakse ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi ja selle süsteemikomponentide toimimise eeskirjad (IMSOCi määrus).

2025

125.

Komisjoni 11. augusti 2003. aasta soovitus 2003/598/EÜ, mis käsitleb patuliiniga saastumise vältimist ja vähendamist õunamahlas ning muudes jookides, mille koostisosaks on õunamahl.

2026

126.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/2/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.

2026

127.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiv 1999/3/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohta.

2026

128.

Komisjoni 20. septembri 2013. aasta määrus (EL) nr 907/2013, millega kehtestatakse eeskiri üldnimetuse kasutamise avalduste esitamiseks.

2026

129.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/32/EÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.

2026

130.

Komisjoni 29. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 450/2009 toiduga kokkupuutumiseks ette nähtud aktiivsete ja intelligentsete materjalide ja esemete kohta.

2026

131.

Komisjoni 22. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 284/2011 Hiina Rahvavabariigist ja Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonnast pärit või sealt lähetatud polüamiid- ja melamiinplastikust köögitarvete impordi eritingimuste ja üksikasjaliku korra kehtestamise kohta.

2026

132.

Komisjoni 27. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 282/2008 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud ringlussevõetud plastist materjalide ja esemete ning määruse (EÜ) nr 2023/2006 muutmise kohta.

2026

133.

Komisjoni 1. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 321/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 10/2011, et piirata bisfenool A kasutamist imikute plastist lutipudelites.

2026

3. jagu. Taimekaitse

134.

Komisjoni 6. veebruari 2014. aasta soovitus 2014/63/EL Diabrotica virgifera Le Conte’i tõrje kohta liidu piirkondades, kus selle esinemine on kinnitust leidnud.

2015

135.

Komisjoni 15. oktoobri 2004. aasta direktiiv 2004/105/EÜ, millega määratakse kindlaks ametlike fütosanitaarsertifikaatide või reekspordi fütosanitaarsertifikaatide näidised, mis peavad kolmandatest riikidest ja nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ loetletud riikidest pärit taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega kaasas olema.

2015

136.

Komisjoni 3. novembri 1992. aasta direktiiv 92/90/EMÜ, millega kehtestatakse taimede, taimsete saaduste ja muude toodete tootjate ja importijate kohustused ning nende registreerimise üksikasjad.

2016

137.

Komisjoni 11. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1756/2004, millega täpsustatakse vajalike tõendite üksikasjalikud tingimused ja teatavate taimede, taimsete saaduste või muude nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud toodete fütosanitaarkontrollide vähendamise tüübi ja taseme kriteeriumid.

2018

138.

Komisjoni 30. juuli 1992. aasta direktiiv 92/70/EMÜ, milles sätestatakse ühenduses kaitstud alade tunnustamiseks läbiviidavate vaatluste üksikasjalikud eeskirjad.

2018

139.

Komisjoni 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/51/EMÜ, millega kehtestatakse eeskirjad teatavate taimede, taimsete saaduste või muude toodete liikumise kohta läbi kaitstud ala ning selliselt kaitstud alalt pärit ning sellel alal toimuvate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete liikumise kohta.

2018

140.

Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta.

2018

141.

Nõukogu 15. juuli 2008. aasta direktiiv 2008/72/EÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta.

2018

142.

Komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 283/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta.

2018

143.

Komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ.

2018

144.

Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta.

2019

145.

Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta.

2019

146.

Nõukogu 29. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/90/EÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta.

2019

147.

Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta.

2019

148.

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta.

2019

149.

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta.

2019

150.

Komisjoni 1. märtsi 2012. aasta rakendusotsus 2012/138/EL Anoplophora chinensis’e (Forster) liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta.

2020

151.

Komisjoni 16. mai 2012. aasta rakendusotsus 2012/270/EL organismide Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix papa sp. n., Epitrix subcrinita (Lec.) ja Epitrix tuberis (Gentner) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta.

2020

152.

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta.

2020

153.

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta.

2020

154.

Komisjoni 28. juuli 1981. aasta otsus 81/675/EMÜ, millega sätestatakse, et teatud sulgemissüsteemid loetakse nõukogu direktiivide 66/400/EMÜ, 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 69/208/EMÜ ja 70/458/EMÜ tähenduses „ühekordselt kasutatavateks“.

2020

155.

Komisjoni 8. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 217/2006, milles sätestatakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide loaga ajutiselt lubada minimaalsetele idanevusnõuetele mittevastava seemne turustamine.

2020

156.

Komisjoni 1. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 284/2013, milles sätestatakse taimekaitsevahendite andmenõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta.

2020

157.

Komisjoni 8. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 547/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite märgistamise nõuetega.

2020

158.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks.

2020

159.

Komisjoni 10. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 546/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses taimekaitsevahendite hindamise ja lubade andmise ühtsete põhimõtetega.

2021

160.

Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/535/EL erakorraliste meetmete võtmise kohta Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) leviku takistamiseks liidus.

2022

161.

Komisjoni 17. juuli 1980. aasta otsus 80/755/EMÜ, millega lubatakse trükkida nõutav teave kustumatult teraviljaseemne pakenditele.

2022

162.

Komisjoni 4. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/29/EÜ, millega määratakse kindlaks viinamarjasortide tunnused ja kontrolli miinimumtingimused.

2022

163.

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta direktiiv 93/61/EMÜ, milles sätestatakse loetelu tingimuste kohta, millele peab nõukogu direktiivi 92/33/EMÜ kohaselt vastama köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjal, v.a seeme.

2022

164.

Komisjoni 5. juuli 1993. aasta direktiiv 93/62/EMÜ, millega kehtestatakse tarnijate ja ettevõtete järelevalve ja kontrolli rakendusmeetmed vastavalt nõukogu direktiivile 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta.

2022

165.

Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga.

2022

166.

Komisjoni 1. juuni 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 541/2011, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga.

2022

167.

Nõukogu 20. aprilli 2004. aasta otsus 2004/371/EÜ söödakultuuridena kasutamiseks mõeldud seemnesegude turustamise tingimuste kohta.

2023

168.

Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/124/EÜ, millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud eliitseemne või sertifitseeritud seemnena.

2023

169.

Komisjoni 30. augusti 2010. aasta direktiiv 2010/60/EL, millega sätestatakse teatavad erandid looduskeskkonna säilitamiseks mõeldud söödakultuuride seemnesegude turustamiseks.

2023

170.

Komisjoni 15. oktoobri 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/97/EL, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ tarnijate ja sortide registreerimise ning ühise sortide nimekirja osas.

2023

171.

Komisjoni 23. juuni 1993. aasta direktiiv 93/49/EMÜ, milles sätestatakse nende tingimuste loetelu, millele peavad nõukogu direktiivi 91/682/EMÜ kohaselt vastama dekoratiivtaimede paljundusmaterjal ja dekoratiivtaimed.

2023

172.

Komisjoni 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/66/EÜ, millega kehtestatakse tarnija poolt nõukogu direktiivi 98/56/EÜ kohaselt koostatud märgistusele või muudele dokumentidele esitatavad nõuded.

2023

173.

Komisjoni 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/68/EÜ, milles nähakse ette lisasätted tarnijate poolt nõukogu direktiivi 98/56/EÜ alusel peetavate dekoratiivtaimesortide loetelude kohta.

2023

174.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta.

2023

175.

Komisjoni 20. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2301/2002, milles sätestatakse nõukogu direktiivi 1999/105/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad väikeste seemnekoguste määratluse kohta.

2024

176.

Komisjoni 6. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas.

2024

177.

Komisjoni 1. detsembri 2004. aasta otsus 2004/842/EÜ rakenduseeskirjade kohta, mille alusel liikmesriigid võivad lubada turule viia nende sortide seemneid, mille kohta on esitatud taotlus riiklikku põllumajandustaimesortide või köögiviljasortide kataloogi kandmiseks.

2024

178.

Komisjoni 3. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/384, milles käsitletakse põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide nimede sobivust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 637/2009.

2024

179.

Komisjoni 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 208/2013 idandite ja idandite tootmiseks ettenähtud seemnete jälgitavuse nõuete kohta.

2024

180.

Komisjoni 20. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1740, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012.

2025

181.

Komisjoni 8. novembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/697/EL perekonna Pomacea (Perry) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta.

2025

182.

Komisjoni 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/50/EMÜ, millega määratletakse teatavad direktiivi 77/93/EMÜ V lisa A osas loetlemata taimed, mille tootjad või tootmispiirkondades asuvad laod ja laomajandid peavad olema kantud ametlikku registrisse.

2025

183.

Komisjoni 6. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas.

2025

184.

Komisjoni 6. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/20/EL, millega määratakse kindlaks liidu eliitseemnekartuli ja sertifitseeritud seemnekartuli klassid ning selliste klasside suhtes kohaldatavad tingimused ja nimetused.

2025

185.

Komisjoni 6. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/21/EL, millega määratakse kindlaks supereliitseemnekartuli suhtes kohaldatavad miinimumtingimused ja liidu klassid.

2025

186.

Komisjoni 24. jaanuari 1997. aasta otsus 97/125/EÜ, millega lubatakse trükkida ettenähtud teave kustumatult õli- ja kiudtaimede seemne pakenditele ja muudetakse otsust 87/309/EMÜ, millega lubatakse trükkida ettenähtud teave kustumatult teatavate söödakultuuri liikide pakenditele.

2025

187.

Komisjoni 26. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1770, milles käsitletakse istutamiseks ettenähtud taimetüüpe ja -liike, mille suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 kohaselt ei kehti vabastus jälgitavuskoodi märkest taimepassis, ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 92/105/EMÜ.

2025

188.

Komisjoni 17. märtsi 2004. aasta otsus 2004/266/EÜ, millega lubatakse trükkida ettenähtud teave kustumatult söödakultuuriliikide seemnete pakenditele.

2026

189.

Komisjoni 20. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/62/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid kohalike ja piirkondlike oludega kohanenud ja geneetilisest erosioonist ohustatud põllukultuuride rahvaselektsioonsortide ja sortide heakskiitmiseks ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete ning seemnekartuli turustamiseks.

2026

190.

Komisjoni 26. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/145/EÜ, millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks.

2026

191.

Nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta.

2026

192.

Komisjoni 24. juuli 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1768/95 ühenduse sordikaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 14 lõikes 3 osutatud põllumajandusliku erandi rakenduseeskirjade kohta.

2026

193.

Komisjoni 17. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 874/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega Ühenduse Sordiametis.

2026

194.

Komisjoni 14. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1201 Xylella fastidiosa (Wells et al.) liitu sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta.

2026

195.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ.

2027

196.

Komisjoni 10. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2123, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 selles osas, millistel juhtudel ja tingimustel võib teatavate kaupade identsus- ja füüsilist kontrolli teha kontrollipunktis ning dokumentide kontrolli mujal kui piiripunktis.

2027

197.

Komisjoni 12. juuni 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1014, millega kehtestatakse piiripunktide, sealhulgas kontrollikeskuste miinimumnõudeid käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad ning piiripunktide ja kontrollipunktide loetlemise vorm, kategooriad ja lühendid.

2027

198.

Komisjoni 15. oktoobri 2014. aasta rakendusdirektiiv 2014/98/EL, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/90/EÜ seoses selle I lisas osutatud viljapuude perekondade ja liikide suhtes kehtivate erinõuetega, tarnijate suhtes kehtivate erinõuetega ning ametlikku inspekteerimist käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega.

2027

199.

Komisjoni 14. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/829, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/2031 taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmete kohta ning lubatakse liikmesriikidel kehtestada ajutised erandid seoses ametliku testimise, teaduslike või hariduslike eesmärkide, katsete, sordivaliku või sordiaretusega.

2027

200.

Komisjoni 14. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2285, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/2072 taimekahjustajate loetelude ning taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu sissetoomise ja seal vedamise keeldude ja nõuete osas ning tunnistatakse kehtetuks otsused 98/109/EÜ ja 2002/757/EÜ ning rakendusmäärused (EL) 2020/885 ja (EL) 2020/1292.

2027

---

Parandused

| 14.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/101 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/101

---

Komisjoni 5. aprilli 2023. aasta rakendusmääruse (EL) 2023/741 (milles käsitletakse toimeaine oksamüüli heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 98, 11. aprill 2023
  )

Leheküljel 2 põhjenduses 17

Asendatakse

„Kui liikmesriigid annavad oksamüüli sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt 30. septembril 2023.“

järgmisega:

„Kui liikmesriigid annavad oksamüüli sisaldavatele taimekaitsevahenditele ajapikendust kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab kõnealune ajavahemik lõppema hiljemalt 1. novembril 2023.“

Leheküljel 3 artiklis 3

Asendatakse

„Liikmesriigid võtavad toimeainet oksamüüli sisaldavate taimekaitsevahendite load tagasi hiljemalt 30. juuniks 2023.“

järgmisega:

„Liikmesriigid võtavad toimeainet oksamüüli sisaldavate taimekaitsevahendite load tagasi hiljemalt 1. augustiks 2023.“

Leheküljel 3 artiklis 4

Asendatakse

„Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46 lõppeb hiljemalt 30. septembril 2023.“

järgmisega:

„Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46 lõppeb hiljemalt 1. novembril 2023.“

---