# Europeiska unionens L 38/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 38 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången8 februari 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 38

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången8 februari 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/262 av den 7 september 2022 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1233/2011 om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/262 av den 7 september 2022 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1233/2011 om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 8.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/262

av den 7 september 2022

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1233/2011 om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1233/2011 av den 16 november 2011 om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter, och om upphävande av rådets beslut 2001/76/EG och 2001/77/EG (1), särskilt artikel 2, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 1 i förordning (EU) nr 1233/2011 fastställs att de riktlinjer som anges i överenskommelsen om statsstödda exportkrediter (consensusöverenskommelsen eller konsensusöverenskommelsen) ska tillämpas i unionen och att texten till konsensusöverenskommelsen är bifogad som bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 1 i förordning (EU) nr 1233/2011 fastställs att de riktlinjer som anges i överenskommelsen om statsstödda exportkrediter (consensusöverenskommelsen eller konsensusöverenskommelsen) ska tillämpas i unionen och att texten till konsensusöverenskommelsen är bifogad som bilaga II till den förordningen.

| (2) | Parterna i konsensusöverenskommelsen har enats om ett betydande antal ändringar av konsensusöverenskommelsen i förhållande till den nu tillämpliga versionen av konsensusöverenskommelsen som anges i bilaga II till förordning (EU) nr 1233/2011. |
| --- | --- |

(2)

Parterna i konsensusöverenskommelsen har enats om ett betydande antal ändringar av konsensusöverenskommelsen i förhållande till den nu tillämpliga versionen av konsensusöverenskommelsen som anges i bilaga II till förordning (EU) nr 1233/2011.

| (3) | De viktigaste ändringarna som parterna i konsensusöverenskommelsen och dess olika sektorsöverenskommelser antagit mellan februari 2017 (dvs. datumet för den nu tillämpliga versionen) och januari 2022 är: en uppdatering av förteckningen över parter för att lägga till Turkiet och Förenade kungariket, en översyn av marknadsreferensräntorna, en ändring av bestämmelserna om lokala kostnader i syfte att möjliggöra en ökning av stödet till lokala kostnader och ett förbud mot exportkrediter och bundet bistånd till kolkraftverk utan utsläppsminskande åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

De viktigaste ändringarna som parterna i konsensusöverenskommelsen och dess olika sektorsöverenskommelser antagit mellan februari 2017 (dvs. datumet för den nu tillämpliga versionen) och januari 2022 är: en uppdatering av förteckningen över parter för att lägga till Turkiet och Förenade kungariket, en översyn av marknadsreferensräntorna, en ändring av bestämmelserna om lokala kostnader i syfte att möjliggöra en ökning av stödet till lokala kostnader och ett förbud mot exportkrediter och bundet bistånd till kolkraftverk utan utsläppsminskande åtgärder.

| (4) | Den 10 januari 2022 offentliggjorde OECD en reviderad version av konsensusöverenskommelsen som tar hänsyn till alla ändringar som antagits av dess parter fram till slutet av 2021. Det är lämpligt och nödvändigt att införliva dessa ändringar i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(4)

Den 10 januari 2022 offentliggjorde OECD en reviderad version av konsensusöverenskommelsen som tar hänsyn till alla ändringar som antagits av dess parter fram till slutet av 2021. Det är lämpligt och nödvändigt att införliva dessa ändringar i unionslagstiftningen.

| (5) | Förordning (EU) nr 1233/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EU) nr 1233/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EU) nr 1233/2011 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 september 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 326, 8.12.2011, s. 45.

1

---

BILAGA

”BILAGA II

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

1.   SYFTE

| 1. | Det huvudsakliga syftet med överenskommelsen om statsstödda exportkrediter, i detta dokument kallad konsensusöverenskommelsen, är att tillhandahålla en ram för en ordnad användning av statsstödda exportkrediter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsensusöverenskommelsen syftar till att skapa lika villkor för statsstöd såsom det definieras i artikel 5 a och därmed uppmuntra konkurrens mellan exportörerna på grundval av de exporterade varornas och tjänsternas kvalitet och pris snarare än de förmånligaste finansiella villkoren för statsstöd. |
| --- | --- |

2.

2.   STATUS

Konsensusöverenskommelsen, som utarbetats inom ramen för OECD, trädde ursprungligen i kraft i april 1978 och gäller tills vidare. Konsensusöverenskommelsen är ett gentlemen’s agreement mellan parterna; den är inte en OECD-akt (1), även om den får administrativt stöd av OECD:s sekretariat (sekretariatet).

3.   DELTAGANDE

Parter i konsensusöverenskommelsen är Australien, Europeiska unionen, Förenade kungariket, Förenta staterna, Japan, Kanada, Korea, Norge, Nya Zeeland, Schweiz och Turkiet. Andra länder kan, oavsett om de är medlemmar i OECD eller inte, bli parter efter inbjudan från de nuvarande parterna.

4.   INFORMATION TILL ICKE-PARTER

| a) | Parterna förbinder sig att utbyta information med icke-parter om anmälningar rörande statsstöd enligt artikel 5 a. |
| --- | --- |

a)

Parterna förbinder sig att utbyta information med icke-parter om anmälningar rörande statsstöd enligt artikel 5 a.

| b) | Varje part ska i en konkurrenssituation på ömsesidig grund besvara förfrågningar från en icke-part rörande de finansiella villkoren för dess statsstöd, på samma sätt som den skulle göra vid en förfrågan från en part. |
| --- | --- |

b)

Varje part ska i en konkurrenssituation på ömsesidig grund besvara förfrågningar från en icke-part rörande de finansiella villkoren för dess statsstöd, på samma sätt som den skulle göra vid en förfrågan från en part.

5.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Konsensusöverenskommelsen ska tillämpas på allt statsstöd, som tillhandahålls av en regering eller på dess vägnar, för export av varor och/eller tjänster, och på finansiell leasing, med en återbetalningstid på minst två år.

| a) | Statsstöd kan ges i följande former:






  1. | Exportkreditgaranti eller försäkring (ren risktäckning). |
| --- | --- | --- |

a)

Statsstöd kan ges i följande former:

1.

Exportkreditgaranti eller försäkring (ren risktäckning).

| 2. | Statligt finansieringsstöd i form av






  — | direkt kredit/finansiering och refinansiering eller |
| --- | --- | --- |

2.

Statligt finansieringsstöd i form av

—

direkt kredit/finansiering och refinansiering eller

| — | räntestöd. |
| --- | --- |

—

räntestöd.

| 3. | Olika kombinationer av dessa stöd. |
| --- | --- |

3.

Olika kombinationer av dessa stöd.

| b) | Konsensusöverenskommelsen ska tillämpas på bundet bistånd; de förfaranden som anges i kapitel IV ska även tillämpas på handelsrelaterat obundet bistånd. |
| --- | --- |

b)

Konsensusöverenskommelsen ska tillämpas på bundet bistånd; de förfaranden som anges i kapitel IV ska även tillämpas på handelsrelaterat obundet bistånd.

| c) | Konsensusöverenskommelsen ska inte tillämpas på export av militär utrustning och jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

c)

Konsensusöverenskommelsen ska inte tillämpas på export av militär utrustning och jordbruksprodukter.

| d) | Statsstöd får inte beviljas om det klart kan bevisas att kontraktet har upprättats med en köpare i ett land som inte utgör varornas slutliga destination, huvudsakligen med syftet att få längre återbetalningstid. |
| --- | --- |

d)

Statsstöd får inte beviljas om det klart kan bevisas att kontraktet har upprättats med en köpare i ett land som inte utgör varornas slutliga destination, huvudsakligen med syftet att få längre återbetalningstid.

6.   FÖRBUD MOT STÖD INOM RAMEN FÖR KONSENSUSÖVERENSKOMMELSEN

Parterna ska inte tillhandahålla statsstödda exportkrediter eller bundet bistånd till följande:

| a) | Export av nya koleldade elproduktionsanläggningar, eller delar därav, vilket innefattar alla komponenter, all utrustning, allt materiel och alla tjänster (inbegripet utbildning av personal) som direkt krävs för uppförande och idrifttagning av sådana kraftverk. Att lägga till en ny koleldad elproduktionsenhet till en befintlig anläggning ska betraktas som en ny koleldad elproduktionsanläggning. |
| --- | --- |

a)

Export av nya koleldade elproduktionsanläggningar, eller delar därav, vilket innefattar alla komponenter, all utrustning, allt materiel och alla tjänster (inbegripet utbildning av personal) som direkt krävs för uppförande och idrifttagning av sådana kraftverk. Att lägga till en ny koleldad elproduktionsenhet till en befintlig anläggning ska betraktas som en ny koleldad elproduktionsanläggning.

| b) | Exportleverans av utrustning till befintliga koleldade elproduktionsanläggningar, såvida inte samtliga följande villkor är uppfyllda:






  i) | Syftet med den levererade utrustningen är att minska luftföroreningar, vattenföroreningar eller koldioxidutsläpp. |
| --- | --- | --- |

b)

Exportleverans av utrustning till befintliga koleldade elproduktionsanläggningar, såvida inte samtliga följande villkor är uppfyllda:

i)

Syftet med den levererade utrustningen är att minska luftföroreningar, vattenföroreningar eller koldioxidutsläpp.

| ii) | Den levererade utrustningen leder varken till en förlängning av anläggningens användbara livstid eller till en kapacitetsökning. |
| --- | --- |

ii)

Den levererade utrustningen leder varken till en förlängning av anläggningens användbara livstid eller till en kapacitetsökning.

| c) | Förbuden i punkterna a och b är inte tillämpliga på koleldade elproduktionsanläggningar med anordningar för effektiv avskiljning, lagring och användning av koldioxid eller ombyggnad av befintliga koleldade elproduktionsanläggningar för att installera anordningar för avskiljning, lagring och användning av koldioxid, enligt vad som anges i projektkategori A i tillägg II till bilaga IV. |
| --- | --- |

c)

Förbuden i punkterna a och b är inte tillämpliga på koleldade elproduktionsanläggningar med anordningar för effektiv avskiljning, lagring och användning av koldioxid eller ombyggnad av befintliga koleldade elproduktionsanläggningar för att installera anordningar för avskiljning, lagring och användning av koldioxid, enligt vad som anges i projektkategori A i tillägg II till bilaga IV.

| d) | Parterna är överens om att, om någon av parterna så begär, göra en översyn av teknik, som kan komma att utvecklas i framtiden, för minskning av koldioxidutsläpp som inte sker genom avskiljning, lagring och användning av koldioxid, i syfte att göra undantag från punkterna a och b ovan. Parterna ska enhälligt besluta om ett införande av eventuella framtida undantag. |
| --- | --- |

d)

Parterna är överens om att, om någon av parterna så begär, göra en översyn av teknik, som kan komma att utvecklas i framtiden, för minskning av koldioxidutsläpp som inte sker genom avskiljning, lagring och användning av koldioxid, i syfte att göra undantag från punkterna a och b ovan. Parterna ska enhälligt besluta om ett införande av eventuella framtida undantag.

| e) | Denna artikel ska ses över senast den 31 december 2022, i syfte att bidra till det gemensamma målet att hantera klimatförändringarna, med beaktande av följande:






  i) | Den mest aktuella informationen på det klimatvetenskapliga området och konsekvenserna härav för de beslut som fattas globalt om infrastrukturinvesteringar när det gäller att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen långt under 2 grader Celsius över förindustriell nivå och fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 grader Celsius över förindustriell nivå. |
| --- | --- | --- |

e)

Denna artikel ska ses över senast den 31 december 2022, i syfte att bidra till det gemensamma målet att hantera klimatförändringarna, med beaktande av följande:

i)

Den mest aktuella informationen på det klimatvetenskapliga området och konsekvenserna härav för de beslut som fattas globalt om infrastrukturinvesteringar när det gäller att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen långt under 2 grader Celsius över förindustriell nivå och fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 grader Celsius över förindustriell nivå.

| ii) | Statsstödda exportkrediter eller bundet bistånd till andra kolrelaterade projekt. |
| --- | --- |

ii)

Statsstödda exportkrediter eller bundet bistånd till andra kolrelaterade projekt.

| iii) | Tillgången till teknik för avskiljning, lagring och användning av koldioxid. |
| --- | --- |

iii)

Tillgången till teknik för avskiljning, lagring och användning av koldioxid.

| iv) | Tillgången till teknik för minskning av koldioxidutsläpp som inte sker genom avskiljning, lagring och användning av koldioxid. |
| --- | --- |

iv)

Tillgången till teknik för minskning av koldioxidutsläpp som inte sker genom avskiljning, lagring och användning av koldioxid.

7.   SEKTORSÖVERENSKOMMELSER

| a) | Följande sektorsöverenskommelser är en del av konsensusöverenskommelsen:






  — | Fartyg (bilaga I) |
| --- | --- | --- |

a)

Följande sektorsöverenskommelser är en del av konsensusöverenskommelsen:

—

Fartyg (bilaga I)

| — | Kärnkraftverk (bilaga II) |
| --- | --- |

—

Kärnkraftverk (bilaga II)

| — | Civila luftfartyg (bilaga III) |
| --- | --- |

—

Civila luftfartyg (bilaga III)

| — | Förnybara energikällor, begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt vattenprojekt (bilaga IV) |
| --- | --- |

—

Förnybara energikällor, begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt vattenprojekt (bilaga IV)

| — | Järnvägsinfrastruktur (bilaga V) |
| --- | --- |

—

Järnvägsinfrastruktur (bilaga V)

| b) | En part i antingen bilaga I, II, IV eller V kan tillämpa bestämmelserna om statsstöd i respektive sektorsöverenskommelse på export av varor och/eller tjänster som omfattas av den relevanta sektorsöverenskommelsen. Om en sektorsöverenskommelse inte innehåller någon bestämmelse som motsvarar en bestämmelse i konsensusöverenskommelsen ska parterna i sektorsöverenskommelsen tillämpa konsensusöverenskommelsens bestämmelse. |
| --- | --- |

b)

En part i antingen bilaga I, II, IV eller V kan tillämpa bestämmelserna om statsstöd i respektive sektorsöverenskommelse på export av varor och/eller tjänster som omfattas av den relevanta sektorsöverenskommelsen. Om en sektorsöverenskommelse inte innehåller någon bestämmelse som motsvarar en bestämmelse i konsensusöverenskommelsen ska parterna i sektorsöverenskommelsen tillämpa konsensusöverenskommelsens bestämmelse.

| c) | Vad gäller export av varor och/eller tjänster som omfattas av bilaga III ska de parter som även är parter i den sektorsöverenskommelsen tillämpa sektorsöverenskommelsens bestämmelser. |
| --- | --- |

c)

Vad gäller export av varor och/eller tjänster som omfattas av bilaga III ska de parter som även är parter i den sektorsöverenskommelsen tillämpa sektorsöverenskommelsens bestämmelser.

8.   PROJEKTFINANSIERING

| a) | Parterna kan tillämpa de villkor som anges i bilaga VI på export av varor och/eller tjänster när det gäller transaktioner som uppfyller kriterierna i tillägg 1 till bilaga VI. |
| --- | --- |

a)

Parterna kan tillämpa de villkor som anges i bilaga VI på export av varor och/eller tjänster när det gäller transaktioner som uppfyller kriterierna i tillägg 1 till bilaga VI.

| b) | Punkt a ovan ska tillämpas på export av varor och tjänster som omfattas av sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för kärnkraftverk, sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för förnybara energikällor, begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt vattenprojekt och sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för järnvägsinfrastruktur. |
| --- | --- |

b)

Punkt a ovan ska tillämpas på export av varor och tjänster som omfattas av sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för kärnkraftverk, sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för förnybara energikällor, begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt vattenprojekt och sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för järnvägsinfrastruktur.

| c) | Punkt a ska inte tillämpas på export av varor och tjänster som omfattas av sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för civila luftfartyg eller sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för fartyg. |
| --- | --- |

c)

Punkt a ska inte tillämpas på export av varor och tjänster som omfattas av sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för civila luftfartyg eller sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för fartyg.

9.   FRÅNTRÄDE

En part kan frånträda denna överenskommelse genom att skriftligen anmäla detta till sekretariatet med hjälp av omedelbar textkommunikation, t.ex. det e-postsystem som sekretariatet upprätthåller för att underlätta kommunikationen mellan parterna och sekretariatet. Frånträdet träder i kraft 180 kalenderdagar efter det att sekretariatet mottagit anmälan.

10.   ÖVERVAKNING

Sekretariatet ska övervaka genomförandet av konsensusöverenskommelsen.

KAPITEL II

Finansiella villkor för exportkrediter

De finansiella villkoren för exportkrediter utgörs av alla bestämmelser i detta kapitel, vilka ska läsas jämförda med varandra. I konsensusöverenskommelsen fastställs begränsningar i fråga om villkoren för exportkrediter som åtnjuter statsstöd. Parterna erkänner att mer restriktiva finansiella villkor än de som anges i konsensusöverenskommelsen traditionellt sett gäller för viss handel eller vissa industrisektorer. Parterna ska fortsätta tillämpa dessa traditionella finansiella villkor, särskilt principen om att återbetalningstiden inte får överskrida varornas livslängd.

11.   KLASSIFICERING AV LÄNDER FÖR FASTSTÄLLANDE AV LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID OCH STÖD TILL LOKALA KOSTNADER

| a) | Länder i kategori I är höginkomstländer (2) inom OECD. Alla övriga länder tillhör kategori II. |
| --- | --- |

a)

Länder i kategori I är höginkomstländer (2) inom OECD. Alla övriga länder tillhör kategori II.

| b) | Klassificeringen av länder ska göras med hjälp av följande kriterier och förfaranden:






  1. | Klassificeringen inom ramen för denna konsensusöverenskommelse ska bestämmas av BNI per capita enligt de beräkningar som görs av Världsbanken vid dess klassificering av låntagarländer. |
| --- | --- | --- |

b)

Klassificeringen av länder ska göras med hjälp av följande kriterier och förfaranden:

1.

Klassificeringen inom ramen för denna konsensusöverenskommelse ska bestämmas av BNI per capita enligt de beräkningar som görs av Världsbanken vid dess klassificering av låntagarländer.

| 2. | Om Världsbanken inte har tillräcklig information för att offentliggöra uppgifter om BNI per capita ska Världsbanken ombes att göra en uppskattning av huruvida landet i fråga har en BNI per capita som ligger över eller under det gällande tröskelvärdet. Landet ska klassificeras i enlighet med denna uppskattning, om inte parterna beslutar något annat. |
| --- | --- |

2.

Om Världsbanken inte har tillräcklig information för att offentliggöra uppgifter om BNI per capita ska Världsbanken ombes att göra en uppskattning av huruvida landet i fråga har en BNI per capita som ligger över eller under det gällande tröskelvärdet. Landet ska klassificeras i enlighet med denna uppskattning, om inte parterna beslutar något annat.

| 3. | Om ett land i enlighet med artikel 11 a omklassificeras ska den nya klassificeringen träda i kraft två veckor efter det att sekretariatet har underrättat samtliga parter om de slutsatser som dragits med utgångspunkt i Världsbankens uppgifter. |
| --- | --- |

3.

Om ett land i enlighet med artikel 11 a omklassificeras ska den nya klassificeringen träda i kraft två veckor efter det att sekretariatet har underrättat samtliga parter om de slutsatser som dragits med utgångspunkt i Världsbankens uppgifter.

| 4. | Om Världsbanken ändrar siffror ska inom ramen för denna konsensusöverenskommelse ingen hänsyn tas till dessa ändringar. Ett lands klassificering kan emellertid ändras genom en gemensam hållning, och parterna ska i positiv anda överväga en ändring till följd av fel eller brister i siffrorna som konstateras under det kalenderår då sekretariatet först lämnade siffrorna. |
| --- | --- |

4.

Om Världsbanken ändrar siffror ska inom ramen för denna konsensusöverenskommelse ingen hänsyn tas till dessa ändringar. Ett lands klassificering kan emellertid ändras genom en gemensam hållning, och parterna ska i positiv anda överväga en ändring till följd av fel eller brister i siffrorna som konstateras under det kalenderår då sekretariatet först lämnade siffrorna.

| c) | Ett land byter kategori först efter att ha tillhört samma kategori enligt Världsbankens lista två år i följd. |
| --- | --- |

c)

Ett land byter kategori först efter att ha tillhört samma kategori enligt Världsbankens lista två år i följd.

12.   KONTANTBETALNING, MAXIMALT STATSSTÖD OCH LOKALA KOSTNADER

| a) | Parterna ska kräva att köpare av varor och tjänster som beviljas statsstöd gör kontantbetalningar motsvarande minst 15 % av exportkontraktsvärdet vid eller före kredittidens början såsom denna definieras i bilaga XIV. För bedömning av kontantbetalningar kan exportkontraktsvärdet sänkas i motsvarande grad om transaktionen innehåller varor och tjänster från ett tredjeland för vilka inget statsstöd ges. Finansiering/försäkring på 100 % av premien är tillåten. Premien kan antingen ingå i exportkontraktsvärdet eller inte. Innehållna garantibelopp som betalas efter kredittidens början ska inte anses vara kontantbetalningar i detta sammanhang. |
| --- | --- |

a)

Parterna ska kräva att köpare av varor och tjänster som beviljas statsstöd gör kontantbetalningar motsvarande minst 15 % av exportkontraktsvärdet vid eller före kredittidens början såsom denna definieras i bilaga XIV. För bedömning av kontantbetalningar kan exportkontraktsvärdet sänkas i motsvarande grad om transaktionen innehåller varor och tjänster från ett tredjeland för vilka inget statsstöd ges. Finansiering/försäkring på 100 % av premien är tillåten. Premien kan antingen ingå i exportkontraktsvärdet eller inte. Innehållna garantibelopp som betalas efter kredittidens början ska inte anses vara kontantbetalningar i detta sammanhang.

| b) | Statsstöd för sådana kontantbetalningar får endast ges i form av försäkring och garantier mot ordinära förkreditrisker. |
| --- | --- |

b)

Statsstöd för sådana kontantbetalningar får endast ges i form av försäkring och garantier mot ordinära förkreditrisker.

| c) | Med undantag för punkterna b och d ska parterna bevilja statsstöd för högst 85 % av exportkontraktsvärdet, inklusive leveranser från tredjeland men exklusive lokala kostnader. |
| --- | --- |

c)

Med undantag för punkterna b och d ska parterna bevilja statsstöd för högst 85 % av exportkontraktsvärdet, inklusive leveranser från tredjeland men exklusive lokala kostnader.

| d) | Parterna får ge statsstöd till lokala kostnader under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:






  1. | Högsta statsstödsbeloppet till lokala kostnader ska inte överskrida följande:






  — | 40 % av exportkontraktsvärdet för länder i kategori I. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Parterna får ge statsstöd till lokala kostnader under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

1.

Högsta statsstödsbeloppet till lokala kostnader ska inte överskrida följande:

—

40 % av exportkontraktsvärdet för länder i kategori I.

| — | 50 % av exportkontraktsvärdet för länder i kategori II. |
| --- | --- |

—

50 % av exportkontraktsvärdet för länder i kategori II.

| 2. | Statsstöd till lokala kostnader ska inte ges på villkor som är mer förmånliga eller mindre restriktiva än villkoren för den export som de lokala kostnaderna hänför sig till. |
| --- | --- |

2.

Statsstöd till lokala kostnader ska inte ges på villkor som är mer förmånliga eller mindre restriktiva än villkoren för den export som de lokala kostnaderna hänför sig till.

| 3. | Om statsstödet till lokala kostnader överskrider 15 % av exportkontraktsvärdet, ska detta statsstöd förhandsanmälas i enlighet med artikel 46 och det ska i denna anmälan anges vilken typ av lokala kostnader som stödet omfattar. |
| --- | --- |

3.

Om statsstödet till lokala kostnader överskrider 15 % av exportkontraktsvärdet, ska detta statsstöd förhandsanmälas i enlighet med artikel 46 och det ska i denna anmälan anges vilken typ av lokala kostnader som stödet omfattar.

13.   LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 ska den längsta återbetalningstiden variera beroende på bestämmelselandets klassificering enligt kriterierna i artikel 11.

| a) | För länder i kategori II ska den längsta återbetalningstiden vara åtta och ett halvt år. |
| --- | --- |

a)

För länder i kategori II ska den längsta återbetalningstiden vara åtta och ett halvt år.

| b) | För länder i kategori II ska den längsta återbetalningstiden vara tio år. |
| --- | --- |

b)

För länder i kategori II ska den längsta återbetalningstiden vara tio år.

| c) | I fråga om kontrakt som avser mer än ett bestämmelseland bör parterna i enlighet med förfarandena i artiklarna 56–61 försöka nå en gemensam hållning beträffande lämpliga villkor. |
| --- | --- |

c)

I fråga om kontrakt som avser mer än ett bestämmelseland bör parterna i enlighet med förfarandena i artiklarna 56–61 försöka nå en gemensam hållning beträffande lämpliga villkor.

14.   ÅTERBETALNINGSTID FÖR ANDRA KRAFTVERK ÄN KÄRNKRAFTVERK

| a) | För andra kraftverk än kärnkraftverk ska den längsta återbetalningstiden vara tolv år. Om en part avser att bevilja stöd med längre återbetalningstid än den som anges i artikel 13, ska denna part lämna en förhandsanmälan i enlighet med förfarandet i artikel 46. |
| --- | --- |

a)

För andra kraftverk än kärnkraftverk ska den längsta återbetalningstiden vara tolv år. Om en part avser att bevilja stöd med längre återbetalningstid än den som anges i artikel 13, ska denna part lämna en förhandsanmälan i enlighet med förfarandet i artikel 46.

| b) | Med andra kraftverk än kärnkraftverk avses kompletta kraftstationer som inte drivs med kärnkraft eller delar därav. De omfattar alla komponenter och tjänster (inbegripet utbildning av personal), allt material och all utrustning som direkt krävs för uppförande och idrifttagning av en sådan station som inte drivs med kärnkraft. Häri ingår inte sådana poster som köparen i allmänhet ansvarar för, t.ex. kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar, ställverk och vattenförsörjning utanför kraftverkets anläggningsgräns, samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, byggnadstillstånd, tillstånd för laddning av bränsle), dock med följande undantag:






  1. | I det fall köparen av ett ställverk är identisk med köparen av kraftverket ska den längsta återbetalningstiden för det ursprungliga ställverket vara densamma som för kraftverket som inte drivs med kärnkraft (dvs. tolv år). |
| --- | --- | --- |

b)

Med andra kraftverk än kärnkraftverk avses kompletta kraftstationer som inte drivs med kärnkraft eller delar därav. De omfattar alla komponenter och tjänster (inbegripet utbildning av personal), allt material och all utrustning som direkt krävs för uppförande och idrifttagning av en sådan station som inte drivs med kärnkraft. Häri ingår inte sådana poster som köparen i allmänhet ansvarar för, t.ex. kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar, ställverk och vattenförsörjning utanför kraftverkets anläggningsgräns, samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, byggnadstillstånd, tillstånd för laddning av bränsle), dock med följande undantag:

1.

I det fall köparen av ett ställverk är identisk med köparen av kraftverket ska den längsta återbetalningstiden för det ursprungliga ställverket vara densamma som för kraftverket som inte drivs med kärnkraft (dvs. tolv år).

| 2. | Den längsta tillåtna återbetalningstiden för ställverk, transformatorer och kraftledningar med en lägsta spänning på 100 kV ska vara densamma som för kraftverket som inte drivs med kärnkraft. |
| --- | --- |

2.

Den längsta tillåtna återbetalningstiden för ställverk, transformatorer och kraftledningar med en lägsta spänning på 100 kV ska vara densamma som för kraftverket som inte drivs med kärnkraft.

15.   ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA

| a) | Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska normalt sett ske i lika stora amorteringar eller, när så är lämpligt (t.ex. när stöd tillhandahålls för leasingtransaktioner eller för export av fristående maskiner eller utrustning), i lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet och räntan i kombination. |
| --- | --- |

a)

Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska normalt sett ske i lika stora amorteringar eller, när så är lämpligt (t.ex. när stöd tillhandahålls för leasingtransaktioner eller för export av fristående maskiner eller utrustning), i lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet och räntan i kombination.

| b) | Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske med högst sex månaders intervall och den första återbetalningen av kapitalbelopp och ränta ska ske senast sex månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

b)

Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske med högst sex månaders intervall och den första återbetalningen av kapitalbelopp och ränta ska ske senast sex månader efter kredittidens början.

| c) | I välgrundade undantagsfall kan exportkrediter tillhandahållas på andra villkor än dem som anges i punkterna a och b ovan. Sådant stöd ska förklaras av en obalans i tidssamstämmigheten för medel som finns tillgängliga för gäldenären och den skuldbetalningsprofil som finns tillgänglig enligt en återbetalningsplan för lika stora, halvårsvisa betalningar och ska överensstämma med följande kriterier:






  1. | Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp. |
| --- | --- | --- |

c)

I välgrundade undantagsfall kan exportkrediter tillhandahållas på andra villkor än dem som anges i punkterna a och b ovan. Sådant stöd ska förklaras av en obalans i tidssamstämmigheten för medel som finns tillgängliga för gäldenären och den skuldbetalningsprofil som finns tillgänglig enligt en återbetalningsplan för lika stora, halvårsvisa betalningar och ska överensstämma med följande kriterier:

1.

Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp.

| 2. | Återbetalning av ett kapitalbelopp ska ske med högst tolv månaders intervall. Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast tolv månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka tolv månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

2.

Återbetalning av ett kapitalbelopp ska ske med högst tolv månaders intervall. Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast tolv månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka tolv månader efter kredittidens början.

| 3. | Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

3.

Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början.

| 4. | Den högsta genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga följande tidsgränser:






  — | För transaktioner med statliga köpare (eller med en statlig återbetalningsgaranti), fyra och ett halvt år för transaktioner i länder i kategori I och fem år och ett kvartal för länder i kategori II |
| --- | --- | --- |

4.

Den högsta genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga följande tidsgränser:

—

För transaktioner med statliga köpare (eller med en statlig återbetalningsgaranti), fyra och ett halvt år för transaktioner i länder i kategori I och fem år och ett kvartal för länder i kategori II

| — | För transaktioner med icke-statliga köpare (och utan statlig återbetalningsgaranti), fem år för länder i kategori I och sex år för länder i kategori II. |
| --- | --- |

—

För transaktioner med icke-statliga köpare (och utan statlig återbetalningsgaranti), fem år för länder i kategori I och sex år för länder i kategori II.

| — | Trots vad som sägs i de två föregående strecksatserna, för transaktioner där stöd till andra kraftverk än kärnkraftverk ingår enligt artikel 14, sex år och ett kvartal. |
| --- | --- |

—

Trots vad som sägs i de två föregående strecksatserna, för transaktioner där stöd till andra kraftverk än kärnkraftverk ingår enligt artikel 14, sex år och ett kvartal.

| 5. | En part ska i enlighet med artikel 46 lämna en förhandsanmälan där skälen till att stödet inte tillhandahålls enligt punkterna a och b ovan. |
| --- | --- |

5.

En part ska i enlighet med artikel 46 lämna en förhandsanmälan där skälen till att stödet inte tillhandahålls enligt punkterna a och b ovan.

| d) | Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras. |
| --- | --- |

d)

Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras.

16.   RÄNTESATSER, PREMIESATSER OCH ANDRA AVGIFTER

| a) | Med ränta avses inte något av följande:






  1. | Premiebetalningar och andra avgifter för försäkring av eller garanti för leverantörskrediter eller finansiella krediter. |
| --- | --- | --- |

a)

Med ränta avses inte något av följande:

1.

Premiebetalningar och andra avgifter för försäkring av eller garanti för leverantörskrediter eller finansiella krediter.

| 2. | Andra betalningar i form av bankavgifter eller provisioner i samband med exportkrediten, utom årsvisa eller halvårsvisa bankavgifter som betalas under hela återbetalningstiden. |
| --- | --- |

2.

Andra betalningar i form av bankavgifter eller provisioner i samband med exportkrediten, utom årsvisa eller halvårsvisa bankavgifter som betalas under hela återbetalningstiden.

| 3. | Innehållen skatt enligt importlandets bestämmelser. |
| --- | --- |

3.

Innehållen skatt enligt importlandets bestämmelser.

| b) | Om statsstöd ges i form av direkt kredit/finansiering eller refinansiering kan premien antingen läggas till räntesatsens nominella värde eller utgöras av en separat avgift; bägge komponenterna ska specificeras separat för parterna. |
| --- | --- |

b)

Om statsstöd ges i form av direkt kredit/finansiering eller refinansiering kan premien antingen läggas till räntesatsens nominella värde eller utgöras av en separat avgift; bägge komponenterna ska specificeras separat för parterna.

17.   EXPORTKREDITERS GILTIGHETSPERIOD

De finansiella villkoren för en enskild exportkredit eller en kreditram, med undantag för den giltighetstid för marknadsreferensräntor (CIRR) som anges i bilaga XV, ska inte fastställas för en period som överskrider sex månader före det slutgiltiga åtagandet.

18.   ÅTGÄRDER FÖR ATT UNDVIKA ELLER MINIMERA FÖRLUSTER

Konsensusöverenskommelsen ska inte hindra exportkreditinstitut eller finansinstitut från att bevilja mindre restriktiva finansiella villkor än de som anges i konsensusöverenskommelsen, om detta sker efter det att kontraktet tecknats (när exportkreditavtalet och därtill hörande dokument redan trätt i kraft) och avsikten endast är att undvika eller minimera förluster till följd av händelser som skulle kunna ge upphov till utebliven betalning eller ersättningsanspråk.

19.   MATCHNING

Med hänsyn till sina internationella åtaganden och i överensstämmelse med konsensusöverenskommelsens syfte får en part i enlighet med förfarandena i artikel 43 matcha de finansiella villkor som erbjuds av en part eller ett land som är en icke-part. Finansiella villkor som erbjuds i enlighet med denna artikel anses överensstämma med bestämmelserna i kapitlen I och II samt, i tillämpliga fall, även bilagorna I, II, III, IV, V, VI och VI.

20.   FASTA MINIMIRÄNTESATSER VID STATLIGT FINANSIERINGSSTÖD

| a) | Parter som lämnar statligt finansieringsstöd till lån med fast ränta ska tillämpa relevanta marknadsreferensräntor (CIRR) som minimiräntesatser. CIRR är räntesatser som fastställs enligt följande principer:






  1. | CIRR bör vara representativa för kommersiella utlåningsräntor till slutkund på den berörda valutans hemmamarknad. |
| --- | --- | --- |

a)

Parter som lämnar statligt finansieringsstöd till lån med fast ränta ska tillämpa relevanta marknadsreferensräntor (CIRR) som minimiräntesatser. CIRR är räntesatser som fastställs enligt följande principer:

1.

CIRR bör vara representativa för kommersiella utlåningsräntor till slutkund på den berörda valutans hemmamarknad.

| 2. | CIRR bör nära motsvara räntesatsen för inhemska låntagare med hög kreditvärdighet. |
| --- | --- |

2.

CIRR bör nära motsvara räntesatsen för inhemska låntagare med hög kreditvärdighet.

| 3. | CIRR bör baseras på upplåningskostnaden för finansiering till fast ränta. |
| --- | --- |

3.

CIRR bör baseras på upplåningskostnaden för finansiering till fast ränta.

| 4. | CIRR bör inte leda till en snedvridning av de inhemska konkurrensvillkoren. |
| --- | --- |

4.

CIRR bör inte leda till en snedvridning av de inhemska konkurrensvillkoren.

| 5. | CIRR bör nära motsvara en räntesats som är tillgänglig för utländska låntagare med hög kreditvärdighet. |
| --- | --- |

5.

CIRR bör nära motsvara en räntesats som är tillgänglig för utländska låntagare med hög kreditvärdighet.

| b) | Det statliga finansieringsstödet ska varken helt eller delvis uppväga eller kompensera den lämpliga kreditriskpremie för risken för utebliven betalning som ska tas ut i enlighet med artikel 22. |
| --- | --- |

b)

Det statliga finansieringsstödet ska varken helt eller delvis uppväga eller kompensera den lämpliga kreditriskpremie för risken för utebliven betalning som ska tas ut i enlighet med artikel 22.

21.   KONSTRUKTION OCH TILLÄMPNING AV CIRR

CIRR för statligt finansieringsstöd enligt konsensusöverenskommelsen och dess bilagor, med undantag för sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för civila luftfartyg (bilaga III), ska fastställas och tillämpas i enlighet med bestämmelserna i bilaga XV.

22.   KREDITRISKPREMIE

Parterna ska utöver ränta ta ut en premie för att täcka risken för utebliven återbetalning av en exportkredit. De premiesatser som tas ut av parterna ska vara riskbaserade, konvergera och kunna täcka driftskostnader och förluster på lång sikt.

23.   MINIMIPREMIESATSER FÖR KREDITRISK

Parterna ska ta ut premier som inte ligger under den tillämpliga minimipremiesatsen (MPR) för kreditrisken.

| a) | Minimipremiesatsen ska fastställas på grundval av följande faktorer:






  — | Tillämplig landriskklassificering. |
| --- | --- | --- |

a)

Minimipremiesatsen ska fastställas på grundval av följande faktorer:

—

Tillämplig landriskklassificering.

| — | Riskperiodens längd (dvs. riskhorisont eller HOR). |
| --- | --- |

—

Riskperiodens längd (dvs. riskhorisont eller HOR).

| — | Vilken köparriskkategori som gäldenären har valt. |
| --- | --- |

—

Vilken köparriskkategori som gäldenären har valt.

| — | Politisk och handelsrelaterad risktäckningsgrad och kvalitet på den statsstödda exportkreditprodukten. |
| --- | --- |

—

Politisk och handelsrelaterad risktäckningsgrad och kvalitet på den statsstödda exportkreditprodukten.

| — | Eventuella metoder för landriskminimering. |
| --- | --- |

—

Eventuella metoder för landriskminimering.

| — | Eventuella kreditförstärkningar för köparrisken. |
| --- | --- |

—

Eventuella kreditförstärkningar för köparrisken.

| b) | Minimipremiesatserna ska uttryckas i procent av kreditens kapitalbelopp som om premien i sin helhet skulle tas ut när krediten utnyttjas för första gången. En förklaring av hur minimipremiesatserna ska beräknas, inbegripet den matematiska formeln, anges i bilaga VIII. |
| --- | --- |

b)

Minimipremiesatserna ska uttryckas i procent av kreditens kapitalbelopp som om premien i sin helhet skulle tas ut när krediten utnyttjas för första gången. En förklaring av hur minimipremiesatserna ska beräknas, inbegripet den matematiska formeln, anges i bilaga VIII.

| c) | Oavsett bestämmelseland ska de premiesatser som tas ut av parterna för marknadsriktvärdestransaktioner, dvs. transaktioner med slutliga gäldenärer/garanter (dvs. kreditriskenheter) i ett land i kategori 0, ett höginkomstland inom OECD och ett höginkomstland inom euroområdet (3), eller som omfattar en multilateral eller regional institution som parterna är eniga om generellt är befriad från de bestämmelser om penningkontroll och kapitalöverföring som gäller i det land där den är belägen (4), fastställas i varje enskilt fall. För att säkerställa att de premiesatser som tas ut för transaktioner som involverar gäldenärer, och garanter där så är lämpligt, i sådana länder inte underskrider priserna på den privata marknaden ska parterna tillämpa följande förfaranden, varvid de ska använda sig av överenskomna regler för att omräkna riktvärdesprissättning till premie:






  1. | Om en part tillhandahåller statsstöd som en del av ett syndikerat lånepaket som är strukturerat som antingen en tillgångssäkrad transaktion (5) eller en projektfinansieringstransaktion (6)







  — | får den totala kostnaden för den del som utgörs av direkt utlåning inte vara lägre än den totala kostnad som tas ut av den eller de kommersiella parterna i syndikatet, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Oavsett bestämmelseland ska de premiesatser som tas ut av parterna för marknadsriktvärdestransaktioner, dvs. transaktioner med slutliga gäldenärer/garanter (dvs. kreditriskenheter) i ett land i kategori 0, ett höginkomstland inom OECD och ett höginkomstland inom euroområdet (3), eller som omfattar en multilateral eller regional institution som parterna är eniga om generellt är befriad från de bestämmelser om penningkontroll och kapitalöverföring som gäller i det land där den är belägen (4), fastställas i varje enskilt fall. För att säkerställa att de premiesatser som tas ut för transaktioner som involverar gäldenärer, och garanter där så är lämpligt, i sådana länder inte underskrider priserna på den privata marknaden ska parterna tillämpa följande förfaranden, varvid de ska använda sig av överenskomna regler för att omräkna riktvärdesprissättning till premie:

1.

Om en part tillhandahåller statsstöd som en del av ett syndikerat lånepaket som är strukturerat som antingen en tillgångssäkrad transaktion (5) eller en projektfinansieringstransaktion (6)

—

får den totala kostnaden för den del som utgörs av direkt utlåning inte vara lägre än den totala kostnad som tas ut av den eller de kommersiella parterna i syndikatet,

| — | får den premie som tas ut för ren risktäckning inte vara lägre än den omräknade likvärdiga premiesats som tas ut av den eller de kommersiella parterna och inte heller lägre än den tillämpliga lägsta försäkringstekniska premiesatsen. |
| --- | --- |

—

får den premie som tas ut för ren risktäckning inte vara lägre än den omräknade likvärdiga premiesats som tas ut av den eller de kommersiella parterna och inte heller lägre än den tillämpliga lägsta försäkringstekniska premiesatsen.

För att ett lånepaket ska få kallas syndikerat måste följande villkor vara uppfyllda:

| — | Minst 25 % (7) av syndikatslånet är kommersiella lån/garantier, utan något bilateralt eller multilateralt stöd (t.ex. exportkreditinstitut, institution för utvecklingsfinansiering, internationell finansieringsinstitution eller multilateral utvecklingsbank) (8), där alla parter som deltar i finansieringen är likställda (pari passu) vad gäller alla finansiella villkor, inklusive säkerhetspaket. |
| --- | --- |

—

Minst 25 % (7) av syndikatslånet är kommersiella lån/garantier, utan något bilateralt eller multilateralt stöd (t.ex. exportkreditinstitut, institution för utvecklingsfinansiering, internationell finansieringsinstitution eller multilateral utvecklingsbank) (8), där alla parter som deltar i finansieringen är likställda (pari passu) vad gäller alla finansiella villkor, inklusive säkerhetspaket.

| — | Transaktionens finansiella villkor överensstämmer till fullo med konsensusöverenskommelsen, ändrad genom dessa bestämmelser om marknadsriktvärdesprissättning vid syndikerade låne-/garantitransaktioner. |
| --- | --- |

—

Transaktionens finansiella villkor överensstämmer till fullo med konsensusöverenskommelsen, ändrad genom dessa bestämmelser om marknadsriktvärdesprissättning vid syndikerade låne-/garantitransaktioner.

| 2. | För alla andra marknadsriktvärdestransaktioner ska följande förfaranden gälla:






  — | Med hänsyn till tillgången på marknadsinformation och den underliggande transaktionens egenskaper ska parterna fastställa vilken premiesats som ska tillämpas med hjälp av riktmärkning gentemot en eller flera av de marknadsriktvärden som anges i bilaga X och välja det eller de riktvärden som anses vara mest lämpliga för transaktionen i fråga. |
| --- | --- | --- |

2.

För alla andra marknadsriktvärdestransaktioner ska följande förfaranden gälla:

—

Med hänsyn till tillgången på marknadsinformation och den underliggande transaktionens egenskaper ska parterna fastställa vilken premiesats som ska tillämpas med hjälp av riktmärkning gentemot en eller flera av de marknadsriktvärden som anges i bilaga X och välja det eller de riktvärden som anses vara mest lämpliga för transaktionen i fråga.

| — | Trots vad som sägs i ovanstående punkt ska parterna inte ta ut en premiesats som är lägre än motsvarande premie som fastställts av modellen med ett ’through the cycle’-marknadsriktvärde (through the cycle benchmark, TCMB), baserat på transaktionens riskklassificering och totala löptid (vägd genomsnittlig livslängd för hela transaktionen), såvida inte marknadsriktvärdet har härletts från en namnspecifik eller närstående enhets i) sekundärmarknadsobligation eller ii) kreditswapp. En part som tar ut en premiesats som är lägre än motsvarande premie fastställd av TCMB-modellen, baserat på det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets (9) värdering av det namnspecifika marknadsriktvärdet (10), ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 46. Den premie som tas ut får dock inte understiga motsvarande lägsta försäkringstekniska premie. |
| --- | --- |

—

Trots vad som sägs i ovanstående punkt ska parterna inte ta ut en premiesats som är lägre än motsvarande premie som fastställts av modellen med ett ’through the cycle’-marknadsriktvärde (through the cycle benchmark, TCMB), baserat på transaktionens riskklassificering och totala löptid (vägd genomsnittlig livslängd för hela transaktionen), såvida inte marknadsriktvärdet har härletts från en namnspecifik eller närstående enhets i) sekundärmarknadsobligation eller ii) kreditswapp. En part som tar ut en premiesats som är lägre än motsvarande premie fastställd av TCMB-modellen, baserat på det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets (9) värdering av det namnspecifika marknadsriktvärdet (10), ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 46. Den premie som tas ut får dock inte understiga motsvarande lägsta försäkringstekniska premie.

| — | Vid fastställandet av premiesatsen ska en part bestämma en riskvärdering för den slutliga gäldenären/garanten, också om gäldenären/garanten värderas av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut. En part får ange en värdering som är en grad bättre (på det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets skala) än den som tillhandahålls av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut. Om det inte finns någon värdering av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut får riskklassificeringen inte vara mer än två grader högre (fördelaktigare) än ett kreditvärderingsinstituts kreditbetyg på staten för det land där gäldenären/garanten har sin hemvist. Parterna ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 46 i följande fall:






  — | Om en part klassificerar en gäldenär/garant som bättre än det bästa kreditbetyg som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut. |
| --- | --- | --- |

—

Vid fastställandet av premiesatsen ska en part bestämma en riskvärdering för den slutliga gäldenären/garanten, också om gäldenären/garanten värderas av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut. En part får ange en värdering som är en grad bättre (på det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets skala) än den som tillhandahålls av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut. Om det inte finns någon värdering av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut får riskklassificeringen inte vara mer än två grader högre (fördelaktigare) än ett kreditvärderingsinstituts kreditbetyg på staten för det land där gäldenären/garanten har sin hemvist. Parterna ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 46 i följande fall:

—

Om en part klassificerar en gäldenär/garant som bättre än det bästa kreditbetyg som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut.

| — | Om det inte finns något kreditbetyg från ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut och en part klassificerar en transaktion som CC2 eller bättre, eller tilldelar en värderingskod likvärdig med AAA till A-, eller likvärdig med eller bättre än det bästa kreditbetyg som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut på staten för det land där gäldenären/garanten har sin hemvist. |
| --- | --- |

—

Om det inte finns något kreditbetyg från ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut och en part klassificerar en transaktion som CC2 eller bättre, eller tilldelar en värderingskod likvärdig med AAA till A-, eller likvärdig med eller bättre än det bästa kreditbetyg som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut på staten för det land där gäldenären/garanten har sin hemvist.

| d) | På länderna med den högsta risken i kategori 7 ska man i princip tillämpa premiesatser som är högre än de minimipremiesatser som fastställts för denna kategori; dessa premiesatser ska fastställas av den part som lämnar statsstöd. |
| --- | --- |

d)

På länderna med den högsta risken i kategori 7 ska man i princip tillämpa premiesatser som är högre än de minimipremiesatser som fastställts för denna kategori; dessa premiesatser ska fastställas av den part som lämnar statsstöd.

| e) | Vid beräkningen av minimipremiesatsen för en transaktion ska den tillämpliga landriskklassificeringen vara klassificeringen av gäldenärens land och den tillämpliga köparriskklassificeringen vara gäldenärens klassificering (11), såvida inte säkerhet i form av en rättsligt giltig och verkställbar oåterkallelig och ovillkorad on demand-garanti för hela återbetalningsåtagandet under kreditens hela giltighetstid har ställts av en tredje part som är kreditvärdig för den skuld som garantin avser. Vid en tredjepartsgaranti får en part välja att tillämpa landriskklassificeringen av det land där garanten är etablerad och garantens köparriskkategori (12). |
| --- | --- |

e)

Vid beräkningen av minimipremiesatsen för en transaktion ska den tillämpliga landriskklassificeringen vara klassificeringen av gäldenärens land och den tillämpliga köparriskklassificeringen vara gäldenärens klassificering (11), såvida inte säkerhet i form av en rättsligt giltig och verkställbar oåterkallelig och ovillkorad on demand-garanti för hela återbetalningsåtagandet under kreditens hela giltighetstid har ställts av en tredje part som är kreditvärdig för den skuld som garantin avser. Vid en tredjepartsgaranti får en part välja att tillämpa landriskklassificeringen av det land där garanten är etablerad och garantens köparriskkategori (12).

| f) | Kriterierna och villkoren för tillämpning av tredjepartsgaranti enligt de situationer som beskrivs i första och andra strecksatserna i punkt e ovan anges i bilaga X. |
| --- | --- |

f)

Kriterierna och villkoren för tillämpning av tredjepartsgaranti enligt de situationer som beskrivs i första och andra strecksatserna i punkt e ovan anges i bilaga X.

| g) | Vid beräkningen av minimipremiesats ska riskhorisonten vara lika med halva utbetalningsperioden jämte hela återbetalningsperioden, varvid återbetalningen av exportkrediten förutsätts följa det normala mönstret, dvs. halvårsvisa lika stora amorteringar av kapitalbeloppet jämte upplupen ränta som börjar betalas sex månader från och med kredittidens början. Vad gäller exportkrediter som inte följer det normala mönstret beräknas den motsvarande återbetalningsperioden (uttryckt i lika stora halvårsvisa amorteringar) enligt följande formel: motsvarande återbetalningsperiod = (genomsnittlig vägd återbetalningsperiod – 0,25) / 0,5. |
| --- | --- |

g)

Vid beräkningen av minimipremiesats ska riskhorisonten vara lika med halva utbetalningsperioden jämte hela återbetalningsperioden, varvid återbetalningen av exportkrediten förutsätts följa det normala mönstret, dvs. halvårsvisa lika stora amorteringar av kapitalbeloppet jämte upplupen ränta som börjar betalas sex månader från och med kredittidens början. Vad gäller exportkrediter som inte följer det normala mönstret beräknas den motsvarande återbetalningsperioden (uttryckt i lika stora halvårsvisa amorteringar) enligt följande formel: motsvarande återbetalningsperiod = (genomsnittlig vägd återbetalningsperiod – 0,25) / 0,5.

| h) | Parter som väljer att tillämpa en minimipremiesats med avseende på en tredjepartsgarant som finns i ett annat land än gäldenären ska lämna förhandsanmälan enligt artikel 45. |
| --- | --- |

h)

Parter som väljer att tillämpa en minimipremiesats med avseende på en tredjepartsgarant som finns i ett annat land än gäldenären ska lämna förhandsanmälan enligt artikel 45.

24.   KLASSIFICERING AV LÄNDER I RISKKATEGORIER

Med undantag av höginkomstländer inom OECD och höginkomstländer inom euroområdet ska länder klassificeras på grundval av sannolikheten för att de kommer att kunna betala räntor och amorteringar på sina externa skulder (dvs. landkreditrisk).

| a) | Landkreditrisken består av följande fem beståndsdelar:






  — | Allmän betalningsinställelse som förordnas av regeringen i gäldenärens/garantens land eller av det organ i det berörda landet genom vilket återbetalning sker. |
| --- | --- | --- |

a)

Landkreditrisken består av följande fem beståndsdelar:

—

Allmän betalningsinställelse som förordnas av regeringen i gäldenärens/garantens land eller av det organ i det berörda landet genom vilket återbetalning sker.

| — | Politiska händelser och/eller ekonomiska svårigheter som uppstår utanför den anmälande partens land eller rättsliga eller administrativa åtgärder som vidtas utanför den anmälande partens land, vilka förhindrar eller försenar överföringen av medel för betalning av krediten. |
| --- | --- |

—

Politiska händelser och/eller ekonomiska svårigheter som uppstår utanför den anmälande partens land eller rättsliga eller administrativa åtgärder som vidtas utanför den anmälande partens land, vilka förhindrar eller försenar överföringen av medel för betalning av krediten.

| — | Lagstiftning som antagits i gäldenärens/garantens land och i vilken fastställs att återbetalning i lokal valuta gäller som betalning av skulden, trots att sådana betalningar, när de räknats om till valutan för krediten, på grund av valutakursförändringar inte längre täcker skuldbeloppet på dagen för överföringen av medlen. |
| --- | --- |

—

Lagstiftning som antagits i gäldenärens/garantens land och i vilken fastställs att återbetalning i lokal valuta gäller som betalning av skulden, trots att sådana betalningar, när de räknats om till valutan för krediten, på grund av valutakursförändringar inte längre täcker skuldbeloppet på dagen för överföringen av medlen.

| — | Alla andra åtgärder som vidtas eller beslut som fattas av regeringen i ett annat land och som förhindrar återbetalning av en kredit. |
| --- | --- |

—

Alla andra åtgärder som vidtas eller beslut som fattas av regeringen i ett annat land och som förhindrar återbetalning av en kredit.

| — | Force majeure som uppstår utanför den anmälande partens land, t.ex. krig (även inbördeskrig), expropriation, revolution, upplopp, oroligheter, cykloner, översvämningar, jordbävningar, vulkanutbrott, flodvågor och kärnkraftsolyckor. |
| --- | --- |

—

Force majeure som uppstår utanför den anmälande partens land, t.ex. krig (även inbördeskrig), expropriation, revolution, upplopp, oroligheter, cykloner, översvämningar, jordbävningar, vulkanutbrott, flodvågor och kärnkraftsolyckor.

| b) | Länderna klassificeras i åtta riskkategorier (0–7). Minimipremiesatser har fastställts för kategorierna 1–7 men inte för kategori 0, eftersom landrisken anses vara försumbar för länderna i denna kategori. Kreditrisken för transaktioner i länder i kategori 0 gäller i första hand gäldenärs-/garantrisken. |
| --- | --- |

b)

Länderna klassificeras i åtta riskkategorier (0–7). Minimipremiesatser har fastställts för kategorierna 1–7 men inte för kategori 0, eftersom landrisken anses vara försumbar för länderna i denna kategori. Kreditrisken för transaktioner i länder i kategori 0 gäller i första hand gäldenärs-/garantrisken.

| c) | Klassificeringen av länderna (13) görs enligt metoden för klassificering av länder i riskkategorier, vilken omfattar följande:






  — | Modellen för landriskbedömning (modellen) leder till en kvantitativ bedömning av landkreditrisken och är för varje land baserad på tre grupper av riskindikatorer, dvs. parternas erfarenhet av landets betalningsförmåga, den finansiella situationen och den ekonomiska situationen. Den metod som används i modellen omfattar olika steg, bl.a. bedömning av de tre grupperna av riskindikatorer och en sammanställning och flexibel vägning av dessa grupper av riskindikatorer. |
| --- | --- | --- |

c)

Klassificeringen av länderna (13) görs enligt metoden för klassificering av länder i riskkategorier, vilken omfattar följande:

—

Modellen för landriskbedömning (modellen) leder till en kvantitativ bedömning av landkreditrisken och är för varje land baserad på tre grupper av riskindikatorer, dvs. parternas erfarenhet av landets betalningsförmåga, den finansiella situationen och den ekonomiska situationen. Den metod som används i modellen omfattar olika steg, bl.a. bedömning av de tre grupperna av riskindikatorer och en sammanställning och flexibel vägning av dessa grupper av riskindikatorer.

| — | En kvalitativ bedömning av resultatet av modellen för varje land för att integrera den politiska risken och/eller andra riskfaktorer som helt eller delvis faller utanför modellen. Detta kan leda till att den kvantitativa bedömningen, där så är lämpligt, justeras så att den slutliga bedömningen av landkreditrisken återspeglas. |
| --- | --- |

—

En kvalitativ bedömning av resultatet av modellen för varje land för att integrera den politiska risken och/eller andra riskfaktorer som helt eller delvis faller utanför modellen. Detta kan leda till att den kvantitativa bedömningen, där så är lämpligt, justeras så att den slutliga bedömningen av landkreditrisken återspeglas.

| d) | Klassificeringar av länder i riskkategorier ska kontinuerligt bevakas och ses över minst en gång om året och ändringar till följd av metoden för klassificering av länder i riskkategorier ska omedelbart meddelas av sekretariatet. När ett land omklassificeras i en lägre eller högre landriskkategori ska parterna senast fem arbetsdagar efter det att omklassificeringen meddelats av sekretariatet ta ut premiesatser motsvarande minst de minimipremiesatser som gäller för den nya landriskkategorin. |
| --- | --- |

d)

Klassificeringar av länder i riskkategorier ska kontinuerligt bevakas och ses över minst en gång om året och ändringar till följd av metoden för klassificering av länder i riskkategorier ska omedelbart meddelas av sekretariatet. När ett land omklassificeras i en lägre eller högre landriskkategori ska parterna senast fem arbetsdagar efter det att omklassificeringen meddelats av sekretariatet ta ut premiesatser motsvarande minst de minimipremiesatser som gäller för den nya landriskkategorin.

| e) | Landriskklassificeringen ska offentliggöras av sekretariatet. |
| --- | --- |

e)

Landriskklassificeringen ska offentliggöras av sekretariatet.

25.   BEDÖMNING AV RISK PÅ STAT

| a) | För samtliga länder som klassificeras med hjälp av metoden för klassificering av länder i riskkategorier enligt artikel 24 d ska risken på staten bedömas i syfte att fastställa vilka statliga enheter som undantagsvis






  — | inte är gäldenär med lägst risk i landet, och |
| --- | --- | --- |

a)

För samtliga länder som klassificeras med hjälp av metoden för klassificering av länder i riskkategorier enligt artikel 24 d ska risken på staten bedömas i syfte att fastställa vilka statliga enheter som undantagsvis

—

inte är gäldenär med lägst risk i landet, och

| — | har en betydligt högre kreditrisk än landrisk. |
| --- | --- |

—

har en betydligt högre kreditrisk än landrisk.

| b) | Vilka statliga enheter som uppfyller kriterierna i punkt a ska fastställas med hjälp av den metod för bedömning av risken på stat som parterna har utarbetat och enats om. |
| --- | --- |

b)

Vilka statliga enheter som uppfyller kriterierna i punkt a ska fastställas med hjälp av den metod för bedömning av risken på stat som parterna har utarbetat och enats om.

| c) | Förteckningen över de statliga enheter som har fastställts uppfylla kriterierna i punkt a ska kontinuerligt övervakas och ses över minst en gång om året och ändringar till följd av metoden för bedömning av risken på stat ska omedelbart meddelas av sekretariatet. |
| --- | --- |

c)

Förteckningen över de statliga enheter som har fastställts uppfylla kriterierna i punkt a ska kontinuerligt övervakas och ses över minst en gång om året och ändringar till följd av metoden för bedömning av risken på stat ska omedelbart meddelas av sekretariatet.

| d) | Förteckningen över de statliga enheter som har fastställts enligt punkt b ska offentliggöras av sekretariatet. |
| --- | --- |

d)

Förteckningen över de statliga enheter som har fastställts enligt punkt b ska offentliggöras av sekretariatet.

26.   KLASSIFICERING AV KÖPARE I RISKKATEGORIER

Gäldenärer och, i förekommande fall, garanter i länder som är klassificerade i landriskkategori 1–7 ska klassificeras i någon av de köparriskkategorier som har fastställts för gäldenärens/garantens land (14). Den matris över köparriskkategorier som gäldenärer och garanter ska klassificeras i anges i bilaga VIII. Kvalitativa beskrivningar av köparriskkategorierna anges i bilaga XI.

| a) | Köparriskklassificeringarna ska baseras på det kreditbetyg för gäldenärens/garantens prioriterade osäkrade skulder som har fastställts av parten. |
| --- | --- |

a)

Köparriskklassificeringarna ska baseras på det kreditbetyg för gäldenärens/garantens prioriterade osäkrade skulder som har fastställts av parten.

| b) | Trots vad som sägs i punkt a får transaktioner som beviljas stöd enligt villkoren i bilaga VI samt transaktioner med ett kreditvärde på högst 5 miljoner SDR klassificeras på transaktionsbasis, dvs. efter tillämpning av eventuella kreditförstärkningar för köparrisken. Oavsett hur dessa transaktioner klassificeras berättigar de emellertid inte till några avdrag i fråga om tillämpning av kreditförstärkningar för köparrisken. |
| --- | --- |

b)

Trots vad som sägs i punkt a får transaktioner som beviljas stöd enligt villkoren i bilaga VI samt transaktioner med ett kreditvärde på högst 5 miljoner SDR klassificeras på transaktionsbasis, dvs. efter tillämpning av eventuella kreditförstärkningar för köparrisken. Oavsett hur dessa transaktioner klassificeras berättigar de emellertid inte till några avdrag i fråga om tillämpning av kreditförstärkningar för köparrisken.

| c) | Statliga gäldenärer och garanter klassificeras i köparriskkategori SOV/CC0. |
| --- | --- |

c)

Statliga gäldenärer och garanter klassificeras i köparriskkategori SOV/CC0.

| d) | Undantagsvis kan icke-statliga gäldenärer och garanter klassificeras i köparriskkategorin ’bättre än risk på stat’ (SOV+) om (15)







  — | gäldenären/garanten har ett kreditbetyg i utländsk valuta från ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut som är högre än kreditbetyget i utländsk valuta (från samma kreditvärderingsinstitut) för respektive stat, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Undantagsvis kan icke-statliga gäldenärer och garanter klassificeras i köparriskkategorin ’bättre än risk på stat’ (SOV+) om (15)

—

gäldenären/garanten har ett kreditbetyg i utländsk valuta från ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut som är högre än kreditbetyget i utländsk valuta (från samma kreditvärderingsinstitut) för respektive stat, eller

| — | gäldenären/garanten är belägen i ett land där risken på stat har fastställts ligga betydligt högre än landrisken. |
| --- | --- |

—

gäldenären/garanten är belägen i ett land där risken på stat har fastställts ligga betydligt högre än landrisken.

| e) | Parterna ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 46 för transaktioner






  — | med en icke-statlig gäldenär/garant där den premie som tas ut understiger den premie som har fastställts genom köparriskkategori CC1, dvs. CC0 eller SOV+, |
| --- | --- | --- |

e)

Parterna ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 46 för transaktioner

—

med en icke-statlig gäldenär/garant där den premie som tas ut understiger den premie som har fastställts genom köparriskkategori CC1, dvs. CC0 eller SOV+,

| — | med en icke-statlig gäldenär/garant, om en part bedömer en köparriskvärdering för en icke-statlig gäldenär/garant som har värderats av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut, och den bedömda köparriskvärderingen är bättre än det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets värdering (16). |
| --- | --- |

—

med en icke-statlig gäldenär/garant, om en part bedömer en köparriskvärdering för en icke-statlig gäldenär/garant som har värderats av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut, och den bedömda köparriskvärderingen är bättre än det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets värdering (16).

| f) | Om det föreligger konkurrens om en viss transaktion och konkurrerande parter har klassificerat gäldenären/garanten i olika köparriskkategorier, ska de konkurrerande parterna försöka komma överens om en gemensam klassificering av köparrisken. Om det inte nås någon överenskommelse om en gemensam klassificering, ska den eller de parter som har klassificerat gäldenären/garanten i en högre köparriskkategori inte hindras från att tillämpa den lägre köparriskkategorin. |
| --- | --- |

f)

Om det föreligger konkurrens om en viss transaktion och konkurrerande parter har klassificerat gäldenären/garanten i olika köparriskkategorier, ska de konkurrerande parterna försöka komma överens om en gemensam klassificering av köparrisken. Om det inte nås någon överenskommelse om en gemensam klassificering, ska den eller de parter som har klassificerat gäldenären/garanten i en högre köparriskkategori inte hindras från att tillämpa den lägre köparriskkategorin.

27.   STATSSTÖDD EXPORTKREDITTÄCKNING: TÄCKNINGSGRAD OCH KVALITET

Minimipremiesatserna har differentierats i syfte att ta hänsyn till kvalitetsskillnader mellan olika exportkreditprodukter och den täckningsgrad som parterna tillhandahåller enligt bilaga VIII. Differentieringen utgår från exportörens perspektiv (med sikte på att neutralisera den konkurrensverkan som uppstår på grund av kvalitetsskillnaderna mellan de produkter som exportören/finansinstitutet erbjuds).

| a) | En exportkreditprodukts kvalitet är avhängig huruvida den är en försäkring, garanti eller direkt kredit/finansiering. En försäkringsprodukts kvalitet är avhängig huruvida räntan är täckt under karenstiden (dvs. karenstiden för skadereglering, alltså den period som förflyter mellan förfallodagen för gäldenärens betalning och den dag då försäkringsgivaren är skyldig att ersätta exportören/finansinstitutet) utan premiepåslag. |
| --- | --- |

a)

En exportkreditprodukts kvalitet är avhängig huruvida den är en försäkring, garanti eller direkt kredit/finansiering. En försäkringsprodukts kvalitet är avhängig huruvida räntan är täckt under karenstiden (dvs. karenstiden för skadereglering, alltså den period som förflyter mellan förfallodagen för gäldenärens betalning och den dag då försäkringsgivaren är skyldig att ersätta exportören/finansinstitutet) utan premiepåslag.

| b) | Alla befintliga exportkreditprodukter som tillhandahålls av parterna ska klassificeras i någon av följande tre produktkategorier:






  — | Produkt under standardnivån, dvs. försäkring utan täckning av räntan under karenstiden för skadereglering och försäkring med täckning av räntan under karenstiden för skadereglering med ett lämpligt premiepåslag. |
| --- | --- | --- |

b)

Alla befintliga exportkreditprodukter som tillhandahålls av parterna ska klassificeras i någon av följande tre produktkategorier:

—

Produkt under standardnivån, dvs. försäkring utan täckning av räntan under karenstiden för skadereglering och försäkring med täckning av räntan under karenstiden för skadereglering med ett lämpligt premiepåslag.

| — | Standardprodukt, dvs. försäkring med täckning av räntan under karenstiden för skadereglering utan premiepåslag samt direkt kredit/finansiering. |
| --- | --- |

—

Standardprodukt, dvs. försäkring med täckning av räntan under karenstiden för skadereglering utan premiepåslag samt direkt kredit/finansiering.

| — | Produkt över standardnivån, dvs. garantier. |
| --- | --- |

—

Produkt över standardnivån, dvs. garantier.

28.   METODER FÖR LANDRISKMINIMERING

| a) | Parterna får tillämpa följande metoder för landriskminimering, vars närmare tillämpning anges i bilaga XII:






  — | Utlandsbaserad framtida betalningsflödesstruktur i kombination med utlandsbaserat spärrkonto. |
| --- | --- | --- |

a)

Parterna får tillämpa följande metoder för landriskminimering, vars närmare tillämpning anges i bilaga XII:

—

Utlandsbaserad framtida betalningsflödesstruktur i kombination med utlandsbaserat spärrkonto.

| — | Finansiering i lokal valuta. |
| --- | --- |

—

Finansiering i lokal valuta.

| b) | Parter som tillämpar en minimipremiesats som avspeglar användningen av landriskminimering ska lämna förhandsanmälan enligt artikel 45. |
| --- | --- |

b)

Parter som tillämpar en minimipremiesats som avspeglar användningen av landriskminimering ska lämna förhandsanmälan enligt artikel 45.

| c) | Ingen landriskminimering ska tillämpas på marknadsriktvärdestransaktioner. |
| --- | --- |

c)

Ingen landriskminimering ska tillämpas på marknadsriktvärdestransaktioner.

29.   KREDITFÖRSTÄRKNINGAR FÖR KÖPARRISKEN

| a) | Parterna får tillämpa följande kreditförstärkningar för köparrisken, som gör det möjligt att tillämpa en kreditförstärkningsfaktor som överstiger 0:






  — | Överlåtelse av kontraktsintäkter eller kontraktsfordringar. |
| --- | --- | --- |

a)

Parterna får tillämpa följande kreditförstärkningar för köparrisken, som gör det möjligt att tillämpa en kreditförstärkningsfaktor som överstiger 0:

—

Överlåtelse av kontraktsintäkter eller kontraktsfordringar.

| — | Tillgångsbaserad säkerhet. |
| --- | --- |

—

Tillgångsbaserad säkerhet.

| — | Säkerhet i form av fasta tillgångar. |
| --- | --- |

—

Säkerhet i form av fasta tillgångar.

| — | Spärrkonto. |
| --- | --- |

—

Spärrkonto.

| b) | Definitionen av kreditförstärkningar för köparrisken och maximivärden för kreditförstärkningsfaktorn för både gäldenärer i kategorierna 1–7 och marknadsriktvärdesgäldenärer anges i bilaga XII. |
| --- | --- |

b)

Definitionen av kreditförstärkningar för köparrisken och maximivärden för kreditförstärkningsfaktorn för både gäldenärer i kategorierna 1–7 och marknadsriktvärdesgäldenärer anges i bilaga XII.

| c) | Kreditförstärkningar för köparrisken kan användas separat eller i kombination med följande begränsningar:






  — | Den maximala kreditförstärkningsfaktor som kan uppnås genom kreditförstärkningar för köparrisken är 0,35 för transaktioner avseende kategorierna 1–7. För marknadsriktvärdestransaktioner kan ett avdrag på högst 25 % tillämpas på marknadsriktvärdes- minimipremiesatsen, men den premie som tas ut får inte vara lägre än den tillämpliga lägsta försäkringstekniska premiesatsen. |
| --- | --- | --- |

c)

Kreditförstärkningar för köparrisken kan användas separat eller i kombination med följande begränsningar:

—

Den maximala kreditförstärkningsfaktor som kan uppnås genom kreditförstärkningar för köparrisken är 0,35 för transaktioner avseende kategorierna 1–7. För marknadsriktvärdestransaktioner kan ett avdrag på högst 25 % tillämpas på marknadsriktvärdes- minimipremiesatsen, men den premie som tas ut får inte vara lägre än den tillämpliga lägsta försäkringstekniska premiesatsen.

| — | ’Tillgångsbaserad säkerhet’ och ’säkerhet i form av fasta tillgångar’ får inte användas samtidigt i en transaktion. |
| --- | --- |

—

’Tillgångsbaserad säkerhet’ och ’säkerhet i form av fasta tillgångar’ får inte användas samtidigt i en transaktion.

| — | I transaktioner avseende kategorierna 1–7 där den tillämpliga landriskklassificeringen har förbättrats med hjälp av ’utlandsbaserad framtida betalningsflödesstruktur i kombination med utlandsbaserat spärrkonto’, får inga kreditförstärkningar för köparrisken tillämpas. |
| --- | --- |

—

I transaktioner avseende kategorierna 1–7 där den tillämpliga landriskklassificeringen har förbättrats med hjälp av ’utlandsbaserad framtida betalningsflödesstruktur i kombination med utlandsbaserat spärrkonto’, får inga kreditförstärkningar för köparrisken tillämpas.

| d) | Parterna ska lämna förhandsanmälan enligt artikel 45 för transaktioner med en icke-statlig gäldenär/garant där kreditförstärkningar för köparrisken resulterar i tillämpning av en kreditförstärkningsfaktor som överstiger 0, eller närhelst kreditförstärkningar för köparrisken används i en marknadsriktvärdestransaktion som resulterar i en prissättning under motsvarande TCMB-minimipremiesats. |
| --- | --- |

d)

Parterna ska lämna förhandsanmälan enligt artikel 45 för transaktioner med en icke-statlig gäldenär/garant där kreditförstärkningar för köparrisken resulterar i tillämpning av en kreditförstärkningsfaktor som överstiger 0, eller närhelst kreditförstärkningar för köparrisken används i en marknadsriktvärdestransaktion som resulterar i en prissättning under motsvarande TCMB-minimipremiesats.

30.   ÖVERSYN AV GILTIGHETSTIDEN FÖR MINIMIPREMIESATSERNA FÖR KREDITRISK

| a) | För att bedöma om minimipremiesatserna är tillräckliga, och vid behov möjliggöra justeringar uppåt eller nedåt, ska instrument för uppföljning av premier användas parallellt för övervakning och justering av minimipremiesatserna. |
| --- | --- |

a)

För att bedöma om minimipremiesatserna är tillräckliga, och vid behov möjliggöra justeringar uppåt eller nedåt, ska instrument för uppföljning av premier användas parallellt för övervakning och justering av minimipremiesatserna.

| b) | Instrumenten för uppföljning av premier ska bedöma om minimipremiesatserna är tillräckliga med avseende på både den faktiska erfarenheten hos de institut som tillhandahåller statsstödda exportkrediter och privatmarknadsinformationen om prissättningen på kreditrisker. |
| --- | --- |

b)

Instrumenten för uppföljning av premier ska bedöma om minimipremiesatserna är tillräckliga med avseende på både den faktiska erfarenheten hos de institut som tillhandahåller statsstödda exportkrediter och privatmarknadsinformationen om prissättningen på kreditrisker.

| c) | En omfattande översyn av samtliga aspekter av reglerna i konsensusöverenskommelsen i fråga om premier, med särskild tonvikt på marknadsriktvärdesprissättningsregler, ska genomföras senast den 31 december 2019 (17). |
| --- | --- |

c)

En omfattande översyn av samtliga aspekter av reglerna i konsensusöverenskommelsen i fråga om premier, med särskild tonvikt på marknadsriktvärdesprissättningsregler, ska genomföras senast den 31 december 2019 (17).

KAPITEL III

Bestämmelser om bundet bistånd

31.   ALLMÄNNA PRINCIPER

| a) | Parterna har enats om att bestämmelser i fråga om exportkrediter och bundet bistånd bör komplettera varandra. Bestämmelserna för exportkrediter bör baseras på öppen konkurrens och marknadskrafternas fria spel. Bestämmelserna för bundet bistånd bör möjliggöra att utländska medel tillhandahålls de länder, sektorer eller projekt som har ringa eller ingen tillgång till marknadsfinansiering. Bestämmelserna för bundet bistånd bör säkerställa bästa möjliga kostnads-nyttoförhållande, minimera snedvridning av handeln och bidra till att medlen används effektivt i utvecklingssyfte. |
| --- | --- |

a)

Parterna har enats om att bestämmelser i fråga om exportkrediter och bundet bistånd bör komplettera varandra. Bestämmelserna för exportkrediter bör baseras på öppen konkurrens och marknadskrafternas fria spel. Bestämmelserna för bundet bistånd bör möjliggöra att utländska medel tillhandahålls de länder, sektorer eller projekt som har ringa eller ingen tillgång till marknadsfinansiering. Bestämmelserna för bundet bistånd bör säkerställa bästa möjliga kostnads-nyttoförhållande, minimera snedvridning av handeln och bidra till att medlen används effektivt i utvecklingssyfte.

| b) | Konsensusöverenskommelsens bestämmelser om bundet bistånd ska inte tillämpas på multilaterala eller regionala institutioners biståndsprogram. |
| --- | --- |

b)

Konsensusöverenskommelsens bestämmelser om bundet bistånd ska inte tillämpas på multilaterala eller regionala institutioners biståndsprogram.

| c) | Dessa principer föregriper inte DAC:s (OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd) synpunkter när det gäller kvaliteten på bundet och obundet bistånd. |
| --- | --- |

c)

Dessa principer föregriper inte DAC:s (OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd) synpunkter när det gäller kvaliteten på bundet och obundet bistånd.

| d) | En part får begära ytterligare information om bundenhetsgraden hos alla former av bistånd. Om det råder tvivel om huruvida en finansieringspraxis omfattas av den definition av bundet bistånd som anges i bilaga XIV ska givarlandet lägga fram bevisning till stöd för varje påstående om att detta bistånd i själva verket är obundet i enlighet med definitionen i bilaga XIV. |
| --- | --- |

d)

En part får begära ytterligare information om bundenhetsgraden hos alla former av bistånd. Om det råder tvivel om huruvida en finansieringspraxis omfattas av den definition av bundet bistånd som anges i bilaga XIV ska givarlandet lägga fram bevisning till stöd för varje påstående om att detta bistånd i själva verket är obundet i enlighet med definitionen i bilaga XIV.

32.   FORMER FÖR BUNDET BISTÅND

Bundet bistånd kan ges i någon av följande former:

| a) | Offentligt utvecklingsbistånd i form av lån enligt definitionen i DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987). (DAC:s vägledande principer för kombinerad finansiering och bundet och delvis obundet utvecklingsbistånd). |
| --- | --- |

a)

Offentligt utvecklingsbistånd i form av lån enligt definitionen i DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987). (DAC:s vägledande principer för kombinerad finansiering och bundet och delvis obundet utvecklingsbistånd).

| b) | Offentligt utvecklingsbistånd i form av gåvobistånd enligt definitionen i DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987). |
| --- | --- |

b)

Offentligt utvecklingsbistånd i form av gåvobistånd enligt definitionen i DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987).

| c) | Andra offentliga flöden, inbegripet gåvobistånd och lån men inte statsstödda exportkrediter som är förenliga med konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- |

c)

Andra offentliga flöden, inbegripet gåvobistånd och lån men inte statsstödda exportkrediter som är förenliga med konsensusöverenskommelsen.

| d) | En kombination, t.ex. en blandning, rättslig eller faktisk, som kontrolleras av givaren, långivaren eller låntagaren och där minst två av ovanstående och/eller nedanstående finansieringskomponenter ingår:






  1. | En exportkredit som får statligt stöd genom direkt kredit/finansiering, refinansiering, räntestöd, garanti eller försäkring och som omfattas av konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- | --- |

d)

En kombination, t.ex. en blandning, rättslig eller faktisk, som kontrolleras av givaren, långivaren eller låntagaren och där minst två av ovanstående och/eller nedanstående finansieringskomponenter ingår:

1.

En exportkredit som får statligt stöd genom direkt kredit/finansiering, refinansiering, räntestöd, garanti eller försäkring och som omfattas av konsensusöverenskommelsen.

| 2. | Andra medel som ställs till förfogande mot marknadsmässiga eller liknande villkor, eller kontantbetalningar av köparen. |
| --- | --- |

2.

Andra medel som ställs till förfogande mot marknadsmässiga eller liknande villkor, eller kontantbetalningar av köparen.

33.   KOMBINERAD FINANSIERING

| a) | Kombinerad finansiering kan genomföras i olika former, t.ex. blandade krediter, blandad finansiering, samfinansiering, parallell finansiering eller enskilda integrerade transaktioner. Deras främsta kännetecken är följande:






  — | Det finns en rättslig eller faktisk bindning mellan en subventionerad komponent och den icke-subventionerade komponenten. |
| --- | --- | --- |

a)

Kombinerad finansiering kan genomföras i olika former, t.ex. blandade krediter, blandad finansiering, samfinansiering, parallell finansiering eller enskilda integrerade transaktioner. Deras främsta kännetecken är följande:

—

Det finns en rättslig eller faktisk bindning mellan en subventionerad komponent och den icke-subventionerade komponenten.

| — | Antingen en enskild del av eller hela finansieringspaketet utgör i själva verket bundet bistånd. |
| --- | --- |

—

Antingen en enskild del av eller hela finansieringspaketet utgör i själva verket bundet bistånd.

| — | Tillgången till subventionerade medel är beroende av att de därtill knutna icke-subventionerade komponenterna godtas av mottagaren. |
| --- | --- |

—

Tillgången till subventionerade medel är beroende av att de därtill knutna icke-subventionerade komponenterna godtas av mottagaren.

| b) | Huruvida en kombination eller bindning är faktisk bestäms av bl.a. följande faktorer:






  — | Förekomsten av informella överenskommelser mellan mottagaren och givarmyndigheten. |
| --- | --- | --- |

b)

Huruvida en kombination eller bindning är faktisk bestäms av bl.a. följande faktorer:

—

Förekomsten av informella överenskommelser mellan mottagaren och givarmyndigheten.

| — | Givarens avsikt att underlätta godtagandet av ett finansieringspaket genom användning av offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

—

Givarens avsikt att underlätta godtagandet av ett finansieringspaket genom användning av offentligt utvecklingsbistånd.

| — | Faktisk bindning av hela finansieringspaketet till inköp i givarlandet. |
| --- | --- |

—

Faktisk bindning av hela finansieringspaketet till inköp i givarlandet.

| — | Det offentliga utvecklingsbiståndets bundenhetsgrad och gällande bestämmelser i anbudet eller kontraktet för varje finansieringstransaktion. |
| --- | --- |

—

Det offentliga utvecklingsbiståndets bundenhetsgrad och gällande bestämmelser i anbudet eller kontraktet för varje finansieringstransaktion.

| — | Något annat förfarande som konstaterats av DAC eller parterna, genom vilket en faktisk koppling finns mellan åtminstone två av finansieringskomponenterna. |
| --- | --- |

—

Något annat förfarande som konstaterats av DAC eller parterna, genom vilket en faktisk koppling finns mellan åtminstone två av finansieringskomponenterna.

| c) | Följande bruk hindrar inte att det kan fastställas att det förekommer en faktisk kombination eller bindning:






  — | Uppdelning av kontrakt genom särskild anmälan om delar av ett och samma kontrakt. |
| --- | --- | --- |

c)

Följande bruk hindrar inte att det kan fastställas att det förekommer en faktisk kombination eller bindning:

—

Uppdelning av kontrakt genom särskild anmälan om delar av ett och samma kontrakt.

| — | Uppdelning av kontrakt som finansieras i flera etapper. |
| --- | --- |

—

Uppdelning av kontrakt som finansieras i flera etapper.

| — | Underlåtenhet att anmäla inbördes avhängiga delar av ett kontrakt. |
| --- | --- |

—

Underlåtenhet att anmäla inbördes avhängiga delar av ett kontrakt.

| — | Underlåtenhet att anmäla till följd av att en del av finansieringspaketet är obundet. |
| --- | --- |

—

Underlåtenhet att anmäla till följd av att en del av finansieringspaketet är obundet.

34.   LÄNDERS BERÄTTIGANDE TILL BUNDET BISTÅND

| a) | Inget bundet bistånd ska ges till länder vars BNI per capita enligt Världsbankens uppgifter ligger över den övre gränsen för lägre medelinkomstländer. Världsbanken gör årligen en ny beräkning av detta tröskelvärde (18). Ett land omklassificeras först efter det att dess kategori enligt Världsbanken varit oförändrad två år i följd. |
| --- | --- |

a)

Inget bundet bistånd ska ges till länder vars BNI per capita enligt Världsbankens uppgifter ligger över den övre gränsen för lägre medelinkomstländer. Världsbanken gör årligen en ny beräkning av detta tröskelvärde (18). Ett land omklassificeras först efter det att dess kategori enligt Världsbanken varit oförändrad två år i följd.

| b) | Klassificeringen av länder ska göras med hjälp av följande kriterier och förfaranden:






  1. | Klassificeringen inom ramen för denna konsensusöverenskommelse ska bestämmas av BNI per capita enligt de beräkningar som görs av Världsbanken vid dess klassificering av låntagarländer. Klassificeringen ska offentliggöras av sekretariatet. |
| --- | --- | --- |

b)

Klassificeringen av länder ska göras med hjälp av följande kriterier och förfaranden:

1.

Klassificeringen inom ramen för denna konsensusöverenskommelse ska bestämmas av BNI per capita enligt de beräkningar som görs av Världsbanken vid dess klassificering av låntagarländer. Klassificeringen ska offentliggöras av sekretariatet.

| 2. | Om Världsbanken inte har tillräcklig information för att offentliggöra uppgifter om BNI per capita ska Världsbanken ombes att göra en uppskattning av huruvida landet i fråga har en BNI per capita som ligger över eller under det gällande tröskelvärdet. Landet ska klassificeras i enlighet med denna uppskattning, om inte parterna beslutar något annat. |
| --- | --- |

2.

Om Världsbanken inte har tillräcklig information för att offentliggöra uppgifter om BNI per capita ska Världsbanken ombes att göra en uppskattning av huruvida landet i fråga har en BNI per capita som ligger över eller under det gällande tröskelvärdet. Landet ska klassificeras i enlighet med denna uppskattning, om inte parterna beslutar något annat.

| 3. | Om ett lands berättigande till bundet bistånd ändras i enlighet med punkt a ovan ska den nya klassificeringen träda i kraft två veckor efter det att sekretariatet har underrättat samtliga parter om de slutsatser som dragits med utgångspunkt i Världsbankens uppgifter. Innan den dag då nya klassificeringen trätt i kraft får ingen bunden biståndsfinansiering till ett land som nyligen klassats som stödberättigat anmälas. Därefter får ingen bunden biståndsfinansiering till ett nyligen uppgraderat land anmälas; dock får enskilda transaktioner som omfattas av en tidigare beviljad kreditram anmälas fram till dess att kreditramen löper ut (vilket ska ske inom ett år efter ikraftträdandet). |
| --- | --- |

3.

Om ett lands berättigande till bundet bistånd ändras i enlighet med punkt a ovan ska den nya klassificeringen träda i kraft två veckor efter det att sekretariatet har underrättat samtliga parter om de slutsatser som dragits med utgångspunkt i Världsbankens uppgifter. Innan den dag då nya klassificeringen trätt i kraft får ingen bunden biståndsfinansiering till ett land som nyligen klassats som stödberättigat anmälas. Därefter får ingen bunden biståndsfinansiering till ett nyligen uppgraderat land anmälas; dock får enskilda transaktioner som omfattas av en tidigare beviljad kreditram anmälas fram till dess att kreditramen löper ut (vilket ska ske inom ett år efter ikraftträdandet).

| 4. | Om Världsbanken ändrar siffror ska ingen hänsyn tas till dessa ändringar inom ramen för denna konsensusöverenskommelse. Ett lands klassificering kan emellertid ändras genom en gemensam hållning enligt tillämpliga förfaranden i artiklarna 56–61 och parterna ska i positiv anda överväga en ändring till följd av fel eller brister i siffrorna som konstateras under det kalenderår då sekretariatet först lämnade siffrorna. |
| --- | --- |

4.

Om Världsbanken ändrar siffror ska ingen hänsyn tas till dessa ändringar inom ramen för denna konsensusöverenskommelse. Ett lands klassificering kan emellertid ändras genom en gemensam hållning enligt tillämpliga förfaranden i artiklarna 56–61 och parterna ska i positiv anda överväga en ändring till följd av fel eller brister i siffrorna som konstateras under det kalenderår då sekretariatet först lämnade siffrorna.

35.   PROJEKTS BISTÅNDSBERÄTTIGANDE

| a) | Bundet bistånd ska inte omfatta offentliga eller privata projekt som normalt skulle vara kommersiellt bärkraftiga om de finansierades på marknadens eller konsensusöverenskommelsens villkor. |
| --- | --- |

a)

Bundet bistånd ska inte omfatta offentliga eller privata projekt som normalt skulle vara kommersiellt bärkraftiga om de finansierades på marknadens eller konsensusöverenskommelsens villkor.

| b) | De främsta kriterierna (s.k. nyckeltest) för om ett projekt är stödberättigat är






  — | att projektet inte är ekonomiskt bärkraftigt, dvs. projektet saknar förutsättningar att med en lämplig prissättning enligt marknadsprinciper generera ett kassaflöde som är tillräckligt för att täcka projektets driftskostnader och ge ersättning till sysselsatt kapital (första nyckeltestet), eller |
| --- | --- | --- |

b)

De främsta kriterierna (s.k. nyckeltest) för om ett projekt är stödberättigat är

—

att projektet inte är ekonomiskt bärkraftigt, dvs. projektet saknar förutsättningar att med en lämplig prissättning enligt marknadsprinciper generera ett kassaflöde som är tillräckligt för att täcka projektets driftskostnader och ge ersättning till sysselsatt kapital (första nyckeltestet), eller

| — | att det, på grundval av uppgifter från övriga parter, är rimligt att anta att det är osannolikt att projektet kan finansieras på marknadsmässiga villkor eller konsensusöverenskommelsens villkor (andra nyckeltestet). När det gäller projekt till ett värde som överstiger 50 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR) ska särskild vikt fästas vid den förväntade tillgången på finansiering på marknadsmässiga villkor eller konsensusöverenskommelsens villkor när man tar ställning till om det är rimligt att bevilja sådant bistånd. |
| --- | --- |

—

att det, på grundval av uppgifter från övriga parter, är rimligt att anta att det är osannolikt att projektet kan finansieras på marknadsmässiga villkor eller konsensusöverenskommelsens villkor (andra nyckeltestet). När det gäller projekt till ett värde som överstiger 50 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR) ska särskild vikt fästas vid den förväntade tillgången på finansiering på marknadsmässiga villkor eller konsensusöverenskommelsens villkor när man tar ställning till om det är rimligt att bevilja sådant bistånd.

| c) | Nyckeltesten enligt punkt b är avsedda att beskriva hur ett projekt bör värderas för att det ska kunna bestämmas om det bör finansieras med sådant bistånd eller med exportkrediter på marknadsmässiga villkor eller konsensusöverenskommelsens villkor. Genom samrådsförfarandet enligt artiklarna 49–51 förväntas med tiden ett erfarenhetsmaterial samlas som ger mer exakt förhandsvägledning, för såväl exportkredit- som biståndsorgan, om gränsen mellan de båda projektkategorierna. |
| --- | --- |

c)

Nyckeltesten enligt punkt b är avsedda att beskriva hur ett projekt bör värderas för att det ska kunna bestämmas om det bör finansieras med sådant bistånd eller med exportkrediter på marknadsmässiga villkor eller konsensusöverenskommelsens villkor. Genom samrådsförfarandet enligt artiklarna 49–51 förväntas med tiden ett erfarenhetsmaterial samlas som ger mer exakt förhandsvägledning, för såväl exportkredit- som biståndsorgan, om gränsen mellan de båda projektkategorierna.

36.   MINIMIFÖRMÅNLIGHETSGRAD

Parterna ska inte tillhandahålla bundet bistånd som har en förmånlighetsgrad under 35 %, eller 50 % om mottagarlandet är bland de minst utvecklade länderna, frånsett följande undantag, vilka även är undantagna från det anmälningsförfarande som anges i artiklarna 47 a och 48 a:

| a) | Tekniskt bistånd: bundet bistånd där det offentliga utvecklingsbiståndet endast består av tekniskt samarbete som har ett värde av antingen mindre än 3 % av transaktionens sammanlagda värde eller en miljon SDR, varvid det lägsta värdet ska gälla. |
| --- | --- |

a)

Tekniskt bistånd: bundet bistånd där det offentliga utvecklingsbiståndet endast består av tekniskt samarbete som har ett värde av antingen mindre än 3 % av transaktionens sammanlagda värde eller en miljon SDR, varvid det lägsta värdet ska gälla.

| b) | Små projekt: kapitalprojekt på mindre än 1 miljon SDR som finansieras helt genom utvecklingsbistånd i form av gåvobistånd. |
| --- | --- |

b)

Små projekt: kapitalprojekt på mindre än 1 miljon SDR som finansieras helt genom utvecklingsbistånd i form av gåvobistånd.

37.   UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA OM LÄNDERS ELLER PROJEKTS BERÄTTIGANDE TILL BUNDET BISÅND

| a) | Bestämmelserna i artiklarna 34 och 35 ska inte tillämpas på bundet bistånd med en förmånlighetsgrad på minst 80 %, med undantag av bundet bistånd inom ramen för ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 33. |
| --- | --- |

a)

Bestämmelserna i artiklarna 34 och 35 ska inte tillämpas på bundet bistånd med en förmånlighetsgrad på minst 80 %, med undantag av bundet bistånd inom ramen för ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 33.

| b) | Bestämmelserna i artikel 35 ska inte tillämpas på bundet bistånd med ett värde av mindre än 2 miljoner SDR, med undantag av bundet bistånd inom ramen för ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 33. |
| --- | --- |

b)

Bestämmelserna i artikel 35 ska inte tillämpas på bundet bistånd med ett värde av mindre än 2 miljoner SDR, med undantag av bundet bistånd inom ramen för ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 33.

| c) | Bundet bistånd till de minst utvecklade länderna enligt FN:s definition ska inte omfattas av bestämmelserna i artiklarna 34 och 35. |
| --- | --- |

c)

Bundet bistånd till de minst utvecklade länderna enligt FN:s definition ska inte omfattas av bestämmelserna i artiklarna 34 och 35.

| d) | Parterna ska i positiv anda överväga ett snabbt förfarande för det bundna biståndet mot bakgrund av de särskilda omständigheterna






  — | en kärnkraftsolycka eller större industriolycka som orsakar allvarlig gränsöverskridande förorening där en part som påverkas av denna önskar bevilja bundet bistånd för att eliminera eller mildra dess effekter, |
| --- | --- | --- |

d)

Parterna ska i positiv anda överväga ett snabbt förfarande för det bundna biståndet mot bakgrund av de särskilda omständigheterna

—

en kärnkraftsolycka eller större industriolycka som orsakar allvarlig gränsöverskridande förorening där en part som påverkas av denna önskar bevilja bundet bistånd för att eliminera eller mildra dess effekter,

| — | förekomsten av en väsentlig risk för att en sådan olycka ska inträffa, där alla parter som potentiellt kan påverkas önskar bevilja bundet stöd för att undvika den. |
| --- | --- |

—

förekomsten av en väsentlig risk för att en sådan olycka ska inträffa, där alla parter som potentiellt kan påverkas önskar bevilja bundet stöd för att undvika den.

| e) | Trots artiklarna 34 och 35 får en part undantagsvis tillhandahålla stöd genom att använda sig av någon av följande möjligheter:






  — | De förfaranden för en gemensam hållning som definieras i bilaga XIV och beskrivs i artiklarna 56–61. |
| --- | --- | --- |

e)

Trots artiklarna 34 och 35 får en part undantagsvis tillhandahålla stöd genom att använda sig av någon av följande möjligheter:

—

De förfaranden för en gemensam hållning som definieras i bilaga XIV och beskrivs i artiklarna 56–61.

| — | Motivering ur biståndssynpunkt med stöd av en betydande andel av parterna i enlighet med artiklarna 49 och 50. |
| --- | --- |

—

Motivering ur biståndssynpunkt med stöd av en betydande andel av parterna i enlighet med artiklarna 49 och 50.

| — | En skrivelse till OECD:s generalsekreterare i enlighet med förfarandet i artikel 51, vilket parterna förväntar sig ska vara ovanligt och sällan förekommande. |
| --- | --- |

—

En skrivelse till OECD:s generalsekreterare i enlighet med förfarandet i artikel 51, vilket parterna förväntar sig ska vara ovanligt och sällan förekommande.

38.   BERÄKNING AV FÖRMÅNLIGHETSGRADEN FÖR BUNDET BISTÅND

Förmånlighetsgraden för bundet bistånd ska beräknas i enlighet med den beräkningsmetod för gåvodelen som används av DAC, med följande undantag:

| a) | Det diskonto som används för att beräkna ett låns förmånlighetsgrad i en given valuta, dvs. det differentierade diskontot, får ändras årligen den 15 januari och beräknas på följande sätt:






  — | Den genomsnittliga CIRR + marginal
  Marginalen (M) varierar med återbetalningstiden (R) enligt följande:






  R | M |
| --- | --- | --- | --- |
| under 15 år | 0,75 |
| 15 år eller mer, men mindre än 20 år | 1,00 |
| 20 år eller mer, men mindre än 30 år | 1,15 |
| 30 år eller mer | 1,25 |

a)

Det diskonto som används för att beräkna ett låns förmånlighetsgrad i en given valuta, dvs. det differentierade diskontot, får ändras årligen den 15 januari och beräknas på följande sätt:

—

Den genomsnittliga CIRR + marginal

Marginalen (M) varierar med återbetalningstiden (R) enligt följande:

R

M

under 15 år

0,75

15 år eller mer, men mindre än 20 år

1,00

20 år eller mer, men mindre än 30 år

1,15

30 år eller mer

1,25

| — | För alla valutor beräknas genomsnittlig CIRR som genomsnittet av de gällande månatliga CIRR under sexmånadersperioden mellan den 15 augusti föregående år och den 14 februari innevarande år, såsom fastställts i enlighet med bestämmelserna i bilaga XV. Den beräknade satsen, inklusive marginalen, avrundas till närmaste 10 baspunkter. Om det finns mer än en CIRR för den berörda valutan ska den CIRR som har längst löptid enligt artikel 1 i bilaga XV användas för denna beräkning. |
| --- | --- |

—

För alla valutor beräknas genomsnittlig CIRR som genomsnittet av de gällande månatliga CIRR under sexmånadersperioden mellan den 15 augusti föregående år och den 14 februari innevarande år, såsom fastställts i enlighet med bestämmelserna i bilaga XV. Den beräknade satsen, inklusive marginalen, avrundas till närmaste 10 baspunkter. Om det finns mer än en CIRR för den berörda valutan ska den CIRR som har längst löptid enligt artikel 1 i bilaga XV användas för denna beräkning.

| b) | Bastidpunkten för beräkningen av förmånlighetsgraden ska vara kredittidens början enligt bilaga XIV. |
| --- | --- |

b)

Bastidpunkten för beräkningen av förmånlighetsgraden ska vara kredittidens början enligt bilaga XIV.

| c) | Vid beräkning av den sammanlagda förmånlighetsgraden i ett kombinerat finansieringspaket ska förmånlighetsgraden anses vara noll för följande krediter, medel och betalningar:






  — | Exportkrediter som är förenliga med konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- | --- |

c)

Vid beräkning av den sammanlagda förmånlighetsgraden i ett kombinerat finansieringspaket ska förmånlighetsgraden anses vara noll för följande krediter, medel och betalningar:

—

Exportkrediter som är förenliga med konsensusöverenskommelsen.

| — | Andra medel som ställs till förfogande mot marknadsränta eller till en räntesats som ligger nära marknadsräntan. |
| --- | --- |

—

Andra medel som ställs till förfogande mot marknadsränta eller till en räntesats som ligger nära marknadsräntan.

| — | Andra offentliga medel med en förmånlighetsgrad som är lägre än den lägsta tillåtna nivån enligt artikel 36, med undantag av matchningsfall. |
| --- | --- |

—

Andra offentliga medel med en förmånlighetsgrad som är lägre än den lägsta tillåtna nivån enligt artikel 36, med undantag av matchningsfall.

| — | Kontantbetalningar av köparen. |
| --- | --- |

—

Kontantbetalningar av köparen.

Betalningar vid eller före kredittidens början som inte anses vara kontantbetalningar ska inbegripas vid beräkningen av förmånlighetsgraden.

| d) | Diskonto vid matchning: Vid matchning av bistånd avses med identisk matchning en matchning till en identisk förmånlighetsgrad som beräknats med gällande diskonto vid tidpunkten för matchningen. |
| --- | --- |

d)

Diskonto vid matchning: Vid matchning av bistånd avses med identisk matchning en matchning till en identisk förmånlighetsgrad som beräknats med gällande diskonto vid tidpunkten för matchningen.

| e) | Lokala kostnader och inköp i tredjeland ska inbegripas vid beräkningen av förmånlighetsgraden endast om de finansieras av givarlandet. |
| --- | --- |

e)

Lokala kostnader och inköp i tredjeland ska inbegripas vid beräkningen av förmånlighetsgraden endast om de finansieras av givarlandet.

| f) | Ett finansieringspakets sammanlagda förmånlighetsgrad ska bestämmas genom att varje paketkomponents nominella värde multipliceras med förmånlighetsgraden för varje komponent varefter resultaten adderas och denna totalsumma divideras med komponenternas sammanlagda nominella värde. |
| --- | --- |

f)

Ett finansieringspakets sammanlagda förmånlighetsgrad ska bestämmas genom att varje paketkomponents nominella värde multipliceras med förmånlighetsgraden för varje komponent varefter resultaten adderas och denna totalsumma divideras med komponenternas sammanlagda nominella värde.

| g) | Diskontot för ett givet biståndslån ska vara det diskonto som gäller vid tidpunkten för anmälan. Vid omedelbar anmälan ska diskontot emellertid vara det som gäller vid den tidpunkt då villkoren för biståndslånet fastställts. En ändring av diskontot under ett låns löptid ska inte förändra lånets förmånlighetsgrad. |
| --- | --- |

g)

Diskontot för ett givet biståndslån ska vara det diskonto som gäller vid tidpunkten för anmälan. Vid omedelbar anmälan ska diskontot emellertid vara det som gäller vid den tidpunkt då villkoren för biståndslånet fastställts. En ändring av diskontot under ett låns löptid ska inte förändra lånets förmånlighetsgrad.

| h) | Om valutan ändras innan kontraktet ingås ska anmälan revideras. Det diskonto som används för att beräkna förmånlighetsgraden ska vara gällande diskonto vid tidpunkten för revisionen. Ingen revision är nödvändig om den alternativa valutan och alla uppgifter som krävs för beräkningen av förmånlighetsgraden framgår av den ursprungliga anmälan. |
| --- | --- |

h)

Om valutan ändras innan kontraktet ingås ska anmälan revideras. Det diskonto som används för att beräkna förmånlighetsgraden ska vara gällande diskonto vid tidpunkten för revisionen. Ingen revision är nödvändig om den alternativa valutan och alla uppgifter som krävs för beräkningen av förmånlighetsgraden framgår av den ursprungliga anmälan.

| i) | Trots vad som sägs i punkt g ska diskontot, vid beräkning av förmånlighetsgraden i enskilda transaktioner som initieras inom ramen för en biståndskreditram, vara det som ursprungligen anmäldes för kreditramen. |
| --- | --- |

i)

Trots vad som sägs i punkt g ska diskontot, vid beräkning av förmånlighetsgraden i enskilda transaktioner som initieras inom ramen för en biståndskreditram, vara det som ursprungligen anmäldes för kreditramen.

39.   GILTIGHETSPERIOD FÖR BUNDET BISTÅND

| a) | Parterna ska inte fastställa villkor för bundet bistånd för en period som överskrider två år, oavsett om biståndet hänför sig till finansiering av enskilda transaktioner eller till ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse. Vad beträffar ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse, ska giltighetsperioden börja löpa vid tidpunkten för undertecknandet, vilket ska anmälas i enlighet med artikel 48; en förlängning av en kreditram ska anmälas som om den vore en ny transaktion med en not som förklarar att det gäller en förlängning och att den förnyas på de villkor som ges vid tidpunkten för anmälan om förlängning. Vad beträffar enskilda transaktioner, även sådana som anmälts inom ramen för ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse, ska giltighetsperioden börja löpa vid tidpunkten för anmälan av åtagandet i enlighet med antingen artikel 47 eller artikel 48. |
| --- | --- |

a)

Parterna ska inte fastställa villkor för bundet bistånd för en period som överskrider två år, oavsett om biståndet hänför sig till finansiering av enskilda transaktioner eller till ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse. Vad beträffar ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse, ska giltighetsperioden börja löpa vid tidpunkten för undertecknandet, vilket ska anmälas i enlighet med artikel 48; en förlängning av en kreditram ska anmälas som om den vore en ny transaktion med en not som förklarar att det gäller en förlängning och att den förnyas på de villkor som ges vid tidpunkten för anmälan om förlängning. Vad beträffar enskilda transaktioner, även sådana som anmälts inom ramen för ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse, ska giltighetsperioden börja löpa vid tidpunkten för anmälan av åtagandet i enlighet med antingen artikel 47 eller artikel 48.

| b) | När ett land för första gången upphör att vara berättigat till lån från Världsbanken med en löptid på sjutton år, ska giltighetstiden hos befintliga och nya protokoll och kreditramar avseende bundet bistånd som anmälts begränsas till ett år efter tidpunkten för den potentiella omklassificeringen i enlighet med förfarandet i artikel 34 b. |
| --- | --- |

b)

När ett land för första gången upphör att vara berättigat till lån från Världsbanken med en löptid på sjutton år, ska giltighetstiden hos befintliga och nya protokoll och kreditramar avseende bundet bistånd som anmälts begränsas till ett år efter tidpunkten för den potentiella omklassificeringen i enlighet med förfarandet i artikel 34 b.

| c) | Förnyelse av sådana protokoll och kreditramar kan endast ske på villkor som överensstämmer med bestämmelserna i artiklarna 34 och 35 i konsensusöverenskommelsen till följd av






  — | omklassificering av länder, och |
| --- | --- | --- |

c)

Förnyelse av sådana protokoll och kreditramar kan endast ske på villkor som överensstämmer med bestämmelserna i artiklarna 34 och 35 i konsensusöverenskommelsen till följd av

—

omklassificering av länder, och

| — | en ändring av konsensusöverenskommelsens bestämmelser. |
| --- | --- |

—

en ändring av konsensusöverenskommelsens bestämmelser.

Under dessa förhållanden kan befintliga villkor bibehållas trots en ändring av diskontot enligt artikel 38.

40.   MATCHNING

Med hänsyn till sina internationella åtaganden och i överensstämmelse med konsensusöverenskommelsens syfte får en part i enlighet med förfarandena i artikel 43 matcha de finansiella villkor som erbjuds av en part eller ett land som är en icke-part.

KAPITEL IV

Förfaranden

Avsnitt 1

Gemensamma bestämmelser för exportkrediter och handelsrelaterat bistånd

41.   ANMÄLNINGAR

De anmälningar som krävs enligt förfarandena i konsensusöverenskommelsen ska lämnas i enlighet med bilaga VII och innehålla de uppgifter som anges där, och en kopia ska lämnas till sekretariatet.

42.   INFORMATION OM STATSSTÖD

| a) | Så snart en part förpliktar sig att bevilja det statsstöd som anmälts i enlighet med förfarandena i artiklarna 45–48 ska de övriga parterna underrättas om detta genom att referensnumret för anmälan anges på relevant rapporteringsformulär. |
| --- | --- |

a)

Så snart en part förpliktar sig att bevilja det statsstöd som anmälts i enlighet med förfarandena i artiklarna 45–48 ska de övriga parterna underrättas om detta genom att referensnumret för anmälan anges på relevant rapporteringsformulär.

| b) | En part ska genom ett informationsutbyte i enlighet med artiklarna 53–55 underrätta övriga parter om de kreditvillkor som den avser att bevilja stöd för i fråga om en viss transaktion och kan begära motsvarande information från de andra parterna. |
| --- | --- |

b)

En part ska genom ett informationsutbyte i enlighet med artiklarna 53–55 underrätta övriga parter om de kreditvillkor som den avser att bevilja stöd för i fråga om en viss transaktion och kan begära motsvarande information från de andra parterna.

43.   MATCHNINGSFÖRFARANDEN

| a) | Innan en part matchar de finansiella villkor som en part eller icke-part antas erbjuda enligt artiklarna 17 och 40, ska parten dels göra alla rimliga ansträngningar, bl.a. genom muntligt samråd enligt artikel 55 när så är lämpligt, för att kontrollera om statsstöd beviljas på dessa villkor, dels uppfylla följande villkor:






  1. | En part ska till alla övriga parter anmäla de villkor på vilka den avser att bevilja stöd enligt samma anmälningsförfarande som är tillämpligt för de matchade villkoren. Om det är fråga om matchning av en icke-part ska den matchande parten följa samma anmälningsförfarande som hade varit tillämpligt om de matchade villkoren hade erbjudits av en part. |
| --- | --- | --- |

a)

Innan en part matchar de finansiella villkor som en part eller icke-part antas erbjuda enligt artiklarna 17 och 40, ska parten dels göra alla rimliga ansträngningar, bl.a. genom muntligt samråd enligt artikel 55 när så är lämpligt, för att kontrollera om statsstöd beviljas på dessa villkor, dels uppfylla följande villkor:

1.

En part ska till alla övriga parter anmäla de villkor på vilka den avser att bevilja stöd enligt samma anmälningsförfarande som är tillämpligt för de matchade villkoren. Om det är fråga om matchning av en icke-part ska den matchande parten följa samma anmälningsförfarande som hade varit tillämpligt om de matchade villkoren hade erbjudits av en part.

| 2. | Trots vad som sägs i punkt 1 ska den matchande parten anmäla sin avsikt att matcha så snart som möjligt, i sådana fall då åtagandet måste hållas tillbaka enligt det tillämpliga anmälningsförfarandet tills efter slutdagen för erbjudande. |
| --- | --- |

2.

Trots vad som sägs i punkt 1 ska den matchande parten anmäla sin avsikt att matcha så snart som möjligt, i sådana fall då åtagandet måste hållas tillbaka enligt det tillämpliga anmälningsförfarandet tills efter slutdagen för erbjudande.

| 3. | Om den initierande parten ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren ska den omedelbart underrätta alla övriga parter om detta. |
| --- | --- |

3.

Om den initierande parten ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren ska den omedelbart underrätta alla övriga parter om detta.

| b) | En part som har för avsikt att erbjuda identiska finansiella villkor som de som anmälts enligt artiklarna 45 och 46 får göra detta efter utgången av den föreskrivna tidsfristen. Parten ska anmäla sin avsikt så snart som möjligt. |
| --- | --- |

b)

En part som har för avsikt att erbjuda identiska finansiella villkor som de som anmälts enligt artiklarna 45 och 46 får göra detta efter utgången av den föreskrivna tidsfristen. Parten ska anmäla sin avsikt så snart som möjligt.

44.   SÄRSKILT SAMRÅD

| a) | Om en part har rimliga skäl att anta att de finansiella villkor som erbjuds av en annan part (den initierande parten) är mer generösa än de som anges i konsensusöverenskommelsen ska denna part underrätta sekretariatet härom. Sekretariatet ska omedelbart offentliggöra denna information. |
| --- | --- |

a)

Om en part har rimliga skäl att anta att de finansiella villkor som erbjuds av en annan part (den initierande parten) är mer generösa än de som anges i konsensusöverenskommelsen ska denna part underrätta sekretariatet härom. Sekretariatet ska omedelbart offentliggöra denna information.

| b) | Den initierande parten ska klargöra vilka finansiella villkor som gäller för dess erbjudande inom två arbetsdagar efter det att sekretariatet offentliggjort informationen. |
| --- | --- |

b)

Den initierande parten ska klargöra vilka finansiella villkor som gäller för dess erbjudande inom två arbetsdagar efter det att sekretariatet offentliggjort informationen.

| c) | Efter den initierande partens klargörande får varje part som så önskar begära att sekretariatet anordnar ett särskilt samråd mellan parterna inom fem arbetsdagar för att diskutera frågan. |
| --- | --- |

c)

Efter den initierande partens klargörande får varje part som så önskar begära att sekretariatet anordnar ett särskilt samråd mellan parterna inom fem arbetsdagar för att diskutera frågan.

| d) | Så länge det inte föreligger något resultat av det särskilda samrådet mellan parterna träder inte de finansiella villkor som omfattas av statsstöd i kraft. |
| --- | --- |

d)

Så länge det inte föreligger något resultat av det särskilda samrådet mellan parterna träder inte de finansiella villkor som omfattas av statsstöd i kraft.

Avsnitt 2

Förfaranden för exportkrediter

45.   FÖRHANDSANMÄLAN MED ÖVERLÄGGNINGAR

| a) | En part ska underrätta alla övriga parter minst tio kalenderdagar innan den ingår ett åtagande med ett kreditvärde på över 2 miljoner SDR i enlighet med bilaga VII, om






  — | tillämplig landriskklassificering och köparriskkategori som används för att beräkna minimipremiesatsen är den som gäller för en tredjepartsgarant som är belägen utanför gäldenärens land, [dvs. som har fastställts i enlighet med artikel 23 e första strecksatsen], |
| --- | --- | --- |

a)

En part ska underrätta alla övriga parter minst tio kalenderdagar innan den ingår ett åtagande med ett kreditvärde på över 2 miljoner SDR i enlighet med bilaga VII, om

—

tillämplig landriskklassificering och köparriskkategori som används för att beräkna minimipremiesatsen är den som gäller för en tredjepartsgarant som är belägen utanför gäldenärens land, [dvs. som har fastställts i enlighet med artikel 23 e första strecksatsen],

| — | tillämplig minimipremiesats har minskat till följd av tillämpningen av en metod för minimering av landrisk som anges i artikel 28, eller om |
| --- | --- |

—

tillämplig minimipremiesats har minskat till följd av tillämpningen av en metod för minimering av landrisk som anges i artikel 28, eller om

| — | den har för avsikt att bevilja stöd i enlighet med artikel 7 a 2 i bilaga IV, eller |
| --- | --- |

—

den har för avsikt att bevilja stöd i enlighet med artikel 7 a 2 i bilaga IV, eller

| — | den har för avsikt att bevilja stöd i enlighet med artikel 4 a i bilaga V. |
| --- | --- |

—

den har för avsikt att bevilja stöd i enlighet med artikel 4 a i bilaga V.

| b) | Om någon annan part begär överläggningar under denna period ska den initierande parten vänta i ytterligare tio kalenderdagar. |
| --- | --- |

b)

Om någon annan part begär överläggningar under denna period ska den initierande parten vänta i ytterligare tio kalenderdagar.

| c) | En part ska underrätta alla övriga parter om sitt slutliga beslut efter överläggningar för att underlätta översynen av erfarenhetsmaterialet i enlighet med artikel 64. Parterna ska dokumentera sina erfarenheter av de premiesatser som anmälts i enlighet med punkt a. |
| --- | --- |

c)

En part ska underrätta alla övriga parter om sitt slutliga beslut efter överläggningar för att underlätta översynen av erfarenhetsmaterialet i enlighet med artikel 64. Parterna ska dokumentera sina erfarenheter av de premiesatser som anmälts i enlighet med punkt a.

46.   FÖRHANDSANMÄLAN

| a) | I enlighet med bilaga VII ska en part minst tio kalenderdagar innan den ingår ett åtagande med ett kreditvärde på över 2 miljoner SDR till alla övriga parter anmäla sin avsikt att






  1. | bevilja stöd i enlighet med artikel 12 d 3, |
| --- | --- | --- |

a)

I enlighet med bilaga VII ska en part minst tio kalenderdagar innan den ingår ett åtagande med ett kreditvärde på över 2 miljoner SDR till alla övriga parter anmäla sin avsikt att

1.

bevilja stöd i enlighet med artikel 12 d 3,

| 2. | bevilja stöd i enlighet med artikel 14 a, |
| --- | --- |

2.

bevilja stöd i enlighet med artikel 14 a,

| 3. | bevilja stöd i enlighet med artikel 15 c, |
| --- | --- |

3.

bevilja stöd i enlighet med artikel 15 c,

| 4. | tillämpa en premiesats i enlighet med artikel 22 c 1 vid deltagande som en del av ett syndikerat lånepaket, |
| --- | --- |

4.

tillämpa en premiesats i enlighet med artikel 22 c 1 vid deltagande som en del av ett syndikerat lånepaket,

| 5. | tillämpa en premiesats som är lägre än motsvarande premie fastställd av TCMB-modellen, i överensstämmelse med artikel 23 c 2 andra strecksatsen, |
| --- | --- |

5.

tillämpa en premiesats som är lägre än motsvarande premie fastställd av TCMB-modellen, i överensstämmelse med artikel 23 c 2 andra strecksatsen,

| 6. | tillhandahålla stöd vid marknadsriktvärdestransaktioner, om en part klassificerar en gäldenär/garant som bättre än det bästa kreditbetyg som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut, eller om det inte finns något kreditbetyg från ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut och en part klassificerar en transaktion som CC2 eller bättre, eller tilldelar en värderingskod likvärdig med AAA till A-, eller likvärdig med eller bättre än det bästa kreditbetyg som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut på staten för det land där gäldenären/garanten har sin hemvist, |
| --- | --- |

6.

tillhandahålla stöd vid marknadsriktvärdestransaktioner, om en part klassificerar en gäldenär/garant som bättre än det bästa kreditbetyg som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut, eller om det inte finns något kreditbetyg från ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut och en part klassificerar en transaktion som CC2 eller bättre, eller tilldelar en värderingskod likvärdig med AAA till A-, eller likvärdig med eller bättre än det bästa kreditbetyg som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut på staten för det land där gäldenären/garanten har sin hemvist,

| 7. | tillämpa en premiesats i enlighet med artikel 26 e, varvid den valda köparriskkategori som används för att beräkna minimipremiesatsen för en transaktion






  — | med en icke-statlig gäldenär/garant är lägre CC1 (dvs. CC0 eller SOV+), |
| --- | --- | --- |

7.

tillämpa en premiesats i enlighet med artikel 26 e, varvid den valda köparriskkategori som används för att beräkna minimipremiesatsen för en transaktion

—

med en icke-statlig gäldenär/garant är lägre CC1 (dvs. CC0 eller SOV+),

| — | med en icke-statlig gäldenär/garant är bättre än det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets värdering, |
| --- | --- |

—

med en icke-statlig gäldenär/garant är bättre än det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets värdering,

| 8. | tillämpa en premiesats i enlighet med artikel 29 a för en transaktion med en icke-statlig gäldenär/garant, varvid kreditförstärkningar för köparrisken resulterar i tillämpningen av en kreditförstärkningsfaktor som överstiger 0, eller närhelst kreditförstärkningar för köparrisken används i en marknadsriktvärdestransaktion som resulterar i en prissättning under motsvarande TCMB-minimipremiesats, |
| --- | --- |

8.

tillämpa en premiesats i enlighet med artikel 29 a för en transaktion med en icke-statlig gäldenär/garant, varvid kreditförstärkningar för köparrisken resulterar i tillämpningen av en kreditförstärkningsfaktor som överstiger 0, eller närhelst kreditförstärkningar för köparrisken används i en marknadsriktvärdestransaktion som resulterar i en prissättning under motsvarande TCMB-minimipremiesats,

| 9. | bevilja stöd i enlighet med artikel 6 a i bilaga II, |
| --- | --- |

9.

bevilja stöd i enlighet med artikel 6 a i bilaga II,

| 10. | bevilja stöd i enlighet med artikel 7 a 1 i bilaga IV, |
| --- | --- |

10.

bevilja stöd i enlighet med artikel 7 a 1 i bilaga IV,

| 11. | bevilja stöd i enlighet med artikel 4 b i bilaga V. |
| --- | --- |

11.

bevilja stöd i enlighet med artikel 4 b i bilaga V.

| b) | En initierande part som ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd till en sådan transaktion ska omedelbart underrätta alla övriga parter om detta. |
| --- | --- |

b)

En initierande part som ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd till en sådan transaktion ska omedelbart underrätta alla övriga parter om detta.

Avsnitt 3

Förfaranden för handelsrelaterat bistånd

47.   FÖRHANDSANMÄLAN

| a) | En part ska lämna förhandsanmälan i enlighet med bilaga VII om den har för avsikt att bevilja statsstöd för






  — | handelsrelaterat obundet bistånd till ett värde av minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på mindre än 80 %, |
| --- | --- | --- |

a)

En part ska lämna förhandsanmälan i enlighet med bilaga VII om den har för avsikt att bevilja statsstöd för

—

handelsrelaterat obundet bistånd till ett värde av minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på mindre än 80 %,

| — | handelsrelaterat obundet bistånd till ett värde av mindre än 2 miljoner SDR och med en gåvoandel (enligt DAC:s definition) på mindre än 50 %, |
| --- | --- |

—

handelsrelaterat obundet bistånd till ett värde av mindre än 2 miljoner SDR och med en gåvoandel (enligt DAC:s definition) på mindre än 50 %,

| — | handelsrelaterat bundet bistånd till ett värde av minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på mindre än 80 %, eller |
| --- | --- |

—

handelsrelaterat bundet bistånd till ett värde av minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på mindre än 80 %, eller

| — | handelsrelaterat bundet bistånd till ett värde av mindre än 2 miljoner SDR och en förmånlighetsgrad på mindre än 50 %, utom i de fall som anges i artikel 35 a och b, |
| --- | --- |

—

handelsrelaterat bundet bistånd till ett värde av mindre än 2 miljoner SDR och en förmånlighetsgrad på mindre än 50 %, utom i de fall som anges i artikel 35 a och b,

| — | bundet bistånd i enlighet med artikel 37 d. |
| --- | --- |

—

bundet bistånd i enlighet med artikel 37 d.

| b) | Förhandsanmälan ska lämnas senast 30 arbetsdagar före slutdagen för erbjudande eller åtagande, beroende på vilken dag som infaller först. |
| --- | --- |

b)

Förhandsanmälan ska lämnas senast 30 arbetsdagar före slutdagen för erbjudande eller åtagande, beroende på vilken dag som infaller först.

| c) | Om den initierande parten ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren ska den omedelbart underrätta alla övriga parter om detta. |
| --- | --- |

c)

Om den initierande parten ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren ska den omedelbart underrätta alla övriga parter om detta.

| d) | Bestämmelserna i denna artikel ska tillämpas på bundet bistånd som ingår i ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 33. |
| --- | --- |

d)

Bestämmelserna i denna artikel ska tillämpas på bundet bistånd som ingår i ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 33.

48.   OMEDELBAR ANMÄLAN

| a) | En part ska omedelbart, dvs. inom två arbetsdagar efter åtagandet, i enlighet med bilaga VII till alla övriga parter anmäla om statsstöd för bundet bistånd tillhandahålls till ett värde av






  — | minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på minst 80 %, eller |
| --- | --- | --- |

a)

En part ska omedelbart, dvs. inom två arbetsdagar efter åtagandet, i enlighet med bilaga VII till alla övriga parter anmäla om statsstöd för bundet bistånd tillhandahålls till ett värde av

—

minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på minst 80 %, eller

| — | mindre än 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på minst 50 %, utom i de fall som anges i artikel 36 a och b. |
| --- | --- |

—

mindre än 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på minst 50 %, utom i de fall som anges i artikel 36 a och b.

| b) | En part ska också omedelbart anmäla till alla övriga parter när ett biståndsprotokoll, en kreditram eller en liknande överenskommelse undertecknas. |
| --- | --- |

b)

En part ska också omedelbart anmäla till alla övriga parter när ett biståndsprotokoll, en kreditram eller en liknande överenskommelse undertecknas.

| c) | Ingen förhandsanmälan behöver lämnas om en part avser att matcha finansiella villkor som omfattas av en omedelbar anmälan. |
| --- | --- |

c)

Ingen förhandsanmälan behöver lämnas om en part avser att matcha finansiella villkor som omfattas av en omedelbar anmälan.

Avsnitt 4

Samrådsförfaranden för bundet bistånd

49.   SAMRÅDENS SYFTE

| a) | En part som önskar uppgifter om eventuella handelsmotiv för bundet bistånd får begära att en grundlig bedömning av biståndets kvalitet (se bilaga XIII) läggs fram. |
| --- | --- |

a)

En part som önskar uppgifter om eventuella handelsmotiv för bundet bistånd får begära att en grundlig bedömning av biståndets kvalitet (se bilaga XIII) läggs fram.

| b) | En part får dessutom begära samråd med övriga parter i enlighet med artikel 50. Samrådet kan äga rum i form av muntligt samråd enligt artikel 55 för att dryfta






  — | i första hand om stöderbjudandet uppfyller kraven i artiklarna 34 och 35, och |
| --- | --- | --- |

b)

En part får dessutom begära samråd med övriga parter i enlighet med artikel 50. Samrådet kan äga rum i form av muntligt samråd enligt artikel 55 för att dryfta

—

i första hand om stöderbjudandet uppfyller kraven i artiklarna 34 och 35, och

| — | vid behov, om ett biståndserbjudande är berättigat även om kraven i artiklarna 34 och 35 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

vid behov, om ett biståndserbjudande är berättigat även om kraven i artiklarna 34 och 35 inte är uppfyllda.

50.   SAMRÅDENS OMFATTNING OCH TIDSFRISTER

| a) | Under samrådet kan en part bl.a. begära följande information:






  — | En detaljerad genomförbarhetsstudie/projektutvärdering. |
| --- | --- | --- |

a)

Under samrådet kan en part bl.a. begära följande information:

—

En detaljerad genomförbarhetsstudie/projektutvärdering.

| — | Huruvida det finns ett konkurrerande anbud med icke-subventionerad finansiering eller biståndsfinansiering. |
| --- | --- |

—

Huruvida det finns ett konkurrerande anbud med icke-subventionerad finansiering eller biståndsfinansiering.

| — | Projektets utsikter att generera eller spara utländsk valuta. |
| --- | --- |

—

Projektets utsikter att generera eller spara utländsk valuta.

| — | Om samarbete förekommer med multilaterala organisationer, såsom t.ex. Världsbanken. |
| --- | --- |

—

Om samarbete förekommer med multilaterala organisationer, såsom t.ex. Världsbanken.

| — | Om det förekommer ett internationellt anbudsförfarande (ICB), särskilt om givarlandets leverantör har lämnat det lägsta anbudet. |
| --- | --- |

—

Om det förekommer ett internationellt anbudsförfarande (ICB), särskilt om givarlandets leverantör har lämnat det lägsta anbudet.

| — | Miljöeffekter. |
| --- | --- |

—

Miljöeffekter.

| — | Deltagande av privata företag. |
| --- | --- |

—

Deltagande av privata företag.

| — | Tidpunkt för anmälningarna om subventionerade krediter eller biståndskrediter (t.ex. sex månader före anbudstidens utgång eller dagen för ingående av åtagandet). |
| --- | --- |

—

Tidpunkt för anmälningarna om subventionerade krediter eller biståndskrediter (t.ex. sex månader före anbudstidens utgång eller dagen för ingående av åtagandet).

| b) | Samrådet ska avslutas och sekretariatet ska underrätta samtliga parter om svaren på båda frågorna i artikel 48 minst tio arbetsdagar före slutdagen för erbjudande eller åtagande, beroende på vilken dag som infaller först. Om enighet inte kan nås mellan de samrådande parterna ska sekretariatet ge andra parter tillfälle att yttra sig inom fem arbetsdagar. Det ska rapportera dessa synpunkter till den anmälande parten, som bör ompröva sitt erbjudande om det visar sig att det inte föreligger betydande stöd för biståndserbjudandet. |
| --- | --- |

b)

Samrådet ska avslutas och sekretariatet ska underrätta samtliga parter om svaren på båda frågorna i artikel 48 minst tio arbetsdagar före slutdagen för erbjudande eller åtagande, beroende på vilken dag som infaller först. Om enighet inte kan nås mellan de samrådande parterna ska sekretariatet ge andra parter tillfälle att yttra sig inom fem arbetsdagar. Det ska rapportera dessa synpunkter till den anmälande parten, som bör ompröva sitt erbjudande om det visar sig att det inte föreligger betydande stöd för biståndserbjudandet.

51.   SAMRÅDENS RESULTAT

| a) | En givare som önskar fortsätta ett projekt trots frånvaro av betydande stöd ska lämna en förhandsanmälan om sina avsikter till övriga parter senast 60 kalenderdagar efter det att samrådet avslutats, dvs. ordförandens slutsats godkänts. Givaren ska också i en skrivelse till OECD:s generalsekreterare sammanfatta resultatet av samrådet och förklara de övergripande, icke handelsrelaterade nationella intressen som ligger bakom den planerade åtgärden. Parterna förväntar sig att sådana situationer ska vara ovanliga och sällan förekommande. |
| --- | --- |

a)

En givare som önskar fortsätta ett projekt trots frånvaro av betydande stöd ska lämna en förhandsanmälan om sina avsikter till övriga parter senast 60 kalenderdagar efter det att samrådet avslutats, dvs. ordförandens slutsats godkänts. Givaren ska också i en skrivelse till OECD:s generalsekreterare sammanfatta resultatet av samrådet och förklara de övergripande, icke handelsrelaterade nationella intressen som ligger bakom den planerade åtgärden. Parterna förväntar sig att sådana situationer ska vara ovanliga och sällan förekommande.

| b) | Givaren ska omedelbart anmäla till parterna att en skrivelse har sänts till OECD:s generalsekreterare, och en kopia av denna ska bifogas anmälan. Varken givaren eller någon annan part får göra ett åtagande avseende bundet bistånd före utgången av en period på tio arbetsdagar efter det att anmälan till parterna lämnats. Vad beträffar projekt för vilka konkurrerande kommersiella anbud identifierades under samrådsförfarandet ska tiodagarsperioden förlängas till 15 arbetsdagar. |
| --- | --- |

b)

Givaren ska omedelbart anmäla till parterna att en skrivelse har sänts till OECD:s generalsekreterare, och en kopia av denna ska bifogas anmälan. Varken givaren eller någon annan part får göra ett åtagande avseende bundet bistånd före utgången av en period på tio arbetsdagar efter det att anmälan till parterna lämnats. Vad beträffar projekt för vilka konkurrerande kommersiella anbud identifierades under samrådsförfarandet ska tiodagarsperioden förlängas till 15 arbetsdagar.

| c) | Sekretariatet ska övervaka utvecklingen och resultaten av samrådet. |
| --- | --- |

c)

Sekretariatet ska övervaka utvecklingen och resultaten av samrådet.

Avsnitt 5

Informationsutbyte om exportkrediter och handelsrelaterat bistånd

52.   KONTAKTPUNKTER

All kommunikation ska ske mellan de angivna kontaktpunkterna i varje land via omedelbar textkommunikation, t.ex. e-post, och vara konfidentiell.

53.   FÖRFRÅGNINGARNAS OMFATTNING

| a) | En part får fråga en annan part hur den parten ställer sig i fråga om ett tredjeland, en institution i ett tredjeland eller en viss affärsmetod. |
| --- | --- |

a)

En part får fråga en annan part hur den parten ställer sig i fråga om ett tredjeland, en institution i ett tredjeland eller en viss affärsmetod.

| b) | En part som har mottagit en ansökan om statsstöd får vända sig till en annan part med en förfrågan och ange de mest förmånliga kreditvillkor på vilka den skulle vara beredd att bevilja stöd. |
| --- | --- |

b)

En part som har mottagit en ansökan om statsstöd får vända sig till en annan part med en förfrågan och ange de mest förmånliga kreditvillkor på vilka den skulle vara beredd att bevilja stöd.

| c) | Om en förfrågan riktar sig till mer än en part ska den innehålla en förteckning över adressaterna. |
| --- | --- |

c)

Om en förfrågan riktar sig till mer än en part ska den innehålla en förteckning över adressaterna.

| d) | En kopia av alla förfrågningar ska sändas till sekretariatet. |
| --- | --- |

d)

En kopia av alla förfrågningar ska sändas till sekretariatet.

54.   SVARENS OMFATTNING

| a) | Den part som mottar en förfrågan ska svara inom sju kalenderdagar och lämna så mycket information som möjligt. Parten ska i sitt svar göra en så god uppskattning som möjligt av det troliga beslutet i frågan. Vid behov ska ett fullständigt svar följa snarast möjligt. En kopia ska sändas till de övriga adressaterna i förfrågan och till sekretariatet. |
| --- | --- |

a)

Den part som mottar en förfrågan ska svara inom sju kalenderdagar och lämna så mycket information som möjligt. Parten ska i sitt svar göra en så god uppskattning som möjligt av det troliga beslutet i frågan. Vid behov ska ett fullständigt svar följa snarast möjligt. En kopia ska sändas till de övriga adressaterna i förfrågan och till sekretariatet.

| b) | Svaret på en förfrågan kan senare bli ogiltigt, t.ex. om






  — | en ansökan görs, ändras eller dras tillbaka, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Svaret på en förfrågan kan senare bli ogiltigt, t.ex. om

—

en ansökan görs, ändras eller dras tillbaka, eller

| — | andra villkor övervägs. |
| --- | --- |

—

andra villkor övervägs.

I så fall ska ett svar genast skickas, med kopior till de övriga adressaterna och till sekretariatet.

55.   MUNTLIGT SAMRÅD

| a) | En part ska samtycka till en begäran om muntligt samråd inom tio arbetsdagar. |
| --- | --- |

a)

En part ska samtycka till en begäran om muntligt samråd inom tio arbetsdagar.

| b) | Parter och icke-parter ska underrättas om en begäran om muntligt samråd. Samrådet ska äga rum så snart som möjligt efter utgången av tiodagarsperioden. |
| --- | --- |

b)

Parter och icke-parter ska underrättas om en begäran om muntligt samråd. Samrådet ska äga rum så snart som möjligt efter utgången av tiodagarsperioden.

| c) | Ordföranden för parterna ska samordna alla eventuella nödvändiga uppföljningsåtgärder med sekretariatet, t.ex. en gemensam hållning. Sekretariatet ska omgående underrätta samtliga parter om resultatet av samrådet. |
| --- | --- |

c)

Ordföranden för parterna ska samordna alla eventuella nödvändiga uppföljningsåtgärder med sekretariatet, t.ex. en gemensam hållning. Sekretariatet ska omgående underrätta samtliga parter om resultatet av samrådet.

56.   FÖRFARANDEN FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGAR SAMT INNEHÅLLET I DESSA

| a) | Förslag till gemensam hållning ska sändas endast till sekretariatet. Sekretariatet ska sända ett förslag till en gemensam hållning till samtliga parter och, om det gäller bundet bistånd, samtliga DAC:s kontaktpunkter. Initiativtagarens identitet ska inte avslöjas i registret över gemensamma hållningar på den elektroniska anslagstavla som sekretariatet upprätthåller i OECD:s nätverksmiljö. Sekretariatet får emellertid på begäran muntligen avslöja initiativtagarens identitet för en part eller en DAC-medlem. Sekretariatet ska föra ett register över sådana förfrågningar. |
| --- | --- |

a)

Förslag till gemensam hållning ska sändas endast till sekretariatet. Sekretariatet ska sända ett förslag till en gemensam hållning till samtliga parter och, om det gäller bundet bistånd, samtliga DAC:s kontaktpunkter. Initiativtagarens identitet ska inte avslöjas i registret över gemensamma hållningar på den elektroniska anslagstavla som sekretariatet upprätthåller i OECD:s nätverksmiljö. Sekretariatet får emellertid på begäran muntligen avslöja initiativtagarens identitet för en part eller en DAC-medlem. Sekretariatet ska föra ett register över sådana förfrågningar.

| b) | Ett förslag till gemensam hållning ska vara daterat och innehålla följande uppgifter:






  — | Referensnummer åtföljt av ’Common line’ (gemensam hållning). |
| --- | --- | --- |

b)

Ett förslag till gemensam hållning ska vara daterat och innehålla följande uppgifter:

—

Referensnummer åtföljt av ’Common line’ (gemensam hållning).

| — | Namnet på det importerande landet och köparen. |
| --- | --- |

—

Namnet på det importerande landet och köparen.

| — | Beteckning på eller en så noggrann beskrivning av projektet som möjligt så att det kan identifieras. |
| --- | --- |

—

Beteckning på eller en så noggrann beskrivning av projektet som möjligt så att det kan identifieras.

| — | De villkor som förutses av det initiativtagande landet. |
| --- | --- |

—

De villkor som förutses av det initiativtagande landet.

| — | Förslaget till gemensam hållning. |
| --- | --- |

—

Förslaget till gemensam hållning.

| — | Nationalitet och namn på kända konkurrerande anbudsgivare. |
| --- | --- |

—

Nationalitet och namn på kända konkurrerande anbudsgivare.

| — | Slutdatum för kommersiella och finansiella anbud och, om det är känt, anbudsnummer. |
| --- | --- |

—

Slutdatum för kommersiella och finansiella anbud och, om det är känt, anbudsnummer.

| — | Andra relevanta uppgifter, inbegripet skäl för att föreslå en gemensam hållning, tillgång på undersökningar av projektet och/eller särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter, inbegripet skäl för att föreslå en gemensam hållning, tillgång på undersökningar av projektet och/eller särskilda omständigheter.

| c) | Ett förslag till gemensam hållning som läggs fram i enlighet med artikel 34 b 4 ska sändas till sekretariatet med kopior till övriga parter. Den part som lägger fram förslaget till gemensam hållning ska ge en uttömmande redogörelse för skälen till att den anser att ett land inte bör klassificeras i enlighet med det förfarande som anges i artikel 34 b. |
| --- | --- |

c)

Ett förslag till gemensam hållning som läggs fram i enlighet med artikel 34 b 4 ska sändas till sekretariatet med kopior till övriga parter. Den part som lägger fram förslaget till gemensam hållning ska ge en uttömmande redogörelse för skälen till att den anser att ett land inte bör klassificeras i enlighet med det förfarande som anges i artikel 34 b.

| d) | Sekretariatet ska offentliggöra den överenskomna gemensamma hållningen. |
| --- | --- |

d)

Sekretariatet ska offentliggöra den överenskomna gemensamma hållningen.

57.   REAKTIONER PÅ FÖRSLAG TILL GEMENSAM HÅLLNING

| a) | Reaktionerna ska ske inom 20 kalenderdagar, samtidigt som parterna dock uppmanas att reagera på ett förslag till gemensam hållning snarast möjligt. |
| --- | --- |

a)

Reaktionerna ska ske inom 20 kalenderdagar, samtidigt som parterna dock uppmanas att reagera på ett förslag till gemensam hållning snarast möjligt.

| b) | En reaktion kan bestå i en begäran om ytterligare information, godkännande, avvisande, ett förslag till ändring av den gemensamma hållningen eller ett alternativt förslag till gemensam hållning. |
| --- | --- |

b)

En reaktion kan bestå i en begäran om ytterligare information, godkännande, avvisande, ett förslag till ändring av den gemensamma hållningen eller ett alternativt förslag till gemensam hållning.

| c) | En part som säger sig inte kunna uttrycka någon ståndpunkt eftersom en exportör eller myndigheterna i det mottagande landet inte har tagit kontakt i fråga om bistånd till projektet ska anses ha godtagit förslaget till gemensam hållning. |
| --- | --- |

c)

En part som säger sig inte kunna uttrycka någon ståndpunkt eftersom en exportör eller myndigheterna i det mottagande landet inte har tagit kontakt i fråga om bistånd till projektet ska anses ha godtagit förslaget till gemensam hållning.

58.   GODKÄNNANDE AV GEMENSAMMA HÅLLNINGAR

| a) | Efter en period på 20 kalenderdagar ska sekretariatet underrätta samtliga parter om läget beträffande förslaget till gemensam hållning. Om ingen part har avvisat förslaget men inte alla parter har godkänt det ska förslaget vara öppet under en period av ytterligare 8 kalenderdagar. |
| --- | --- |

a)

Efter en period på 20 kalenderdagar ska sekretariatet underrätta samtliga parter om läget beträffande förslaget till gemensam hållning. Om ingen part har avvisat förslaget men inte alla parter har godkänt det ska förslaget vara öppet under en period av ytterligare 8 kalenderdagar.

| b) | Efter denna ytterligare period ska varje part som inte uttryckligen har avvisat förslaget till gemensam hållning anses ha godkänt den gemensamma hållningen. Varje part, inbegripet initiativtagaren, får dock ställa som villkor för sitt godkännande av den gemensamma hållningen att en eller flera andra parter uttryckligen godkänner förslaget. |
| --- | --- |

b)

Efter denna ytterligare period ska varje part som inte uttryckligen har avvisat förslaget till gemensam hållning anses ha godkänt den gemensamma hållningen. Varje part, inbegripet initiativtagaren, får dock ställa som villkor för sitt godkännande av den gemensamma hållningen att en eller flera andra parter uttryckligen godkänner förslaget.

| c) | Om en part inte godkänner en eller flera beståndsdelar av en gemensam hållning innebär detta ett underförstått godkännande av alla andra beståndsdelar. Ett sådant delgodkännande kan föranleda andra parter att ändra inställning till den gemensamma hållningen. Samtliga parter har rätt att erbjuda eller matcha villkor som inte omfattas av en gemensam hållning. |
| --- | --- |

c)

Om en part inte godkänner en eller flera beståndsdelar av en gemensam hållning innebär detta ett underförstått godkännande av alla andra beståndsdelar. Ett sådant delgodkännande kan föranleda andra parter att ändra inställning till den gemensamma hållningen. Samtliga parter har rätt att erbjuda eller matcha villkor som inte omfattas av en gemensam hållning.

| d) | En gemensam hållning som inte godkänts kan tas upp till ny prövning i enlighet med förfarandena i artiklarna 56 och 57. Under dessa förhållanden är parterna inte bundna av sitt ursprungliga beslut. |
| --- | --- |

d)

En gemensam hållning som inte godkänts kan tas upp till ny prövning i enlighet med förfarandena i artiklarna 56 och 57. Under dessa förhållanden är parterna inte bundna av sitt ursprungliga beslut.

59.   OENIGHET OM GEMENSAMMA HÅLLNINGAR

Om initiativtagaren och den part som har föreslagit en ändring eller ett alternativ inte kan enas om en gemensam hållning inom den andra perioden på åtta kalenderdagar får denna period förlängas efter ömsesidig överenskommelse. Sekretariatet ska underrätta samtliga parter om denna förlängning.

60.   TIDPUNKT FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGARS IKRAFTTRÄDANDE

Sekretariatet ska underrätta samtliga parter om att den gemensamma hållningen antingen kommer att träda i kraft eller har avvisats. Den gemensamma hållningen träder i kraft tre kalenderdagar därefter. Sekretariatet ska ombesörja att den elektroniska anslagstavlan finns en aktuell förteckning tillgänglig över alla gemensamma hållningar som har godkänts eller som inte har avgjorts.

61.   GEMENSAMMA HÅLLNINGARS GILTIGHETSTID

| a) | En gemensam hållning som godkänts ska gälla i 2 år från ikraftträdandet, om inte sekretariatet underrättas om att den inte längre är av intresse och att detta godkänts av samtliga parter. En gemensam hållning ska gälla i ytterligare 2 år om en part ansöker om förlängning inom 14 kalenderdagar innan den ursprungligen löper ut. Ytterligare förlängningar kan godkännas genom samma förfarande. En gemensam hållning som godkänts i enlighet med artikel 34 b 4 ska gälla till dess att Världsbankens uppgifter för påföljande år finns tillgängliga. |
| --- | --- |

a)

En gemensam hållning som godkänts ska gälla i 2 år från ikraftträdandet, om inte sekretariatet underrättas om att den inte längre är av intresse och att detta godkänts av samtliga parter. En gemensam hållning ska gälla i ytterligare 2 år om en part ansöker om förlängning inom 14 kalenderdagar innan den ursprungligen löper ut. Ytterligare förlängningar kan godkännas genom samma förfarande. En gemensam hållning som godkänts i enlighet med artikel 34 b 4 ska gälla till dess att Världsbankens uppgifter för påföljande år finns tillgängliga.

| b) | Sekretariatet ska övervaka läget beträffande gemensamma hållningar och hålla parterna underrättade genom uppdatering av förteckningen på den elektroniska anslagstavlan över ’läget beträffande giltiga gemensamma hållningar’. Sekretariatet ska följaktligen bl.a.






  — | lägga till nya gemensamma hållningar som godkänts av parterna, |
| --- | --- | --- |

b)

Sekretariatet ska övervaka läget beträffande gemensamma hållningar och hålla parterna underrättade genom uppdatering av förteckningen på den elektroniska anslagstavlan över ’läget beträffande giltiga gemensamma hållningar’. Sekretariatet ska följaktligen bl.a.

—

lägga till nya gemensamma hållningar som godkänts av parterna,

| — | uppdatera uppgifterna om sista giltighetsdag när en part begär förlängning, |
| --- | --- |

—

uppdatera uppgifterna om sista giltighetsdag när en part begär förlängning,

| — | stryka gemensamma hållningar som löpt ut, |
| --- | --- |

—

stryka gemensamma hållningar som löpt ut,

| — | en gång i kvartalet ge ut en förteckning över gemensamma hållningar som löper ut under påföljande kvartal. |
| --- | --- |

—

en gång i kvartalet ge ut en förteckning över gemensamma hållningar som löper ut under påföljande kvartal.

Avsnitt 6

Översyner

62.   REGELBUNDEN ÖVERSYN AV KONSENSUSÖVERENSKOMMELSEN

| a) | Parterna ska regelbundet se över hur konsensusöverenskommelsen fungerar. Vid översynen ska parterna bland annat granska anmälningsförfaranden, tillämpningen av det differentierade diskontosystemet samt dess sätt att fungera, bestämmelser om och förfaranden för bundet bistånd, matchningsfrågor, tidigare ingångna åtaganden och möjligheten till att utöka antalet parter i konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- |

a)

Parterna ska regelbundet se över hur konsensusöverenskommelsen fungerar. Vid översynen ska parterna bland annat granska anmälningsförfaranden, tillämpningen av det differentierade diskontosystemet samt dess sätt att fungera, bestämmelser om och förfaranden för bundet bistånd, matchningsfrågor, tidigare ingångna åtaganden och möjligheten till att utöka antalet parter i konsensusöverenskommelsen.

| b) | Denna översyn ska grundas på information om parternas erfarenheter och deras förslag till förbättringar av konsensusöverenskommelsens sätt att fungera. Parterna ska ta hänsyn till konsensusöverenskommelsens mål och den rådande ekonomiska och monetära situationen. Den information och de förslag som parterna önskar lägga fram för denna översyn ska vara sekretariatet till handa senast 45 kalenderdagar före översynen. |
| --- | --- |

b)

Denna översyn ska grundas på information om parternas erfarenheter och deras förslag till förbättringar av konsensusöverenskommelsens sätt att fungera. Parterna ska ta hänsyn till konsensusöverenskommelsens mål och den rådande ekonomiska och monetära situationen. Den information och de förslag som parterna önskar lägga fram för denna översyn ska vara sekretariatet till handa senast 45 kalenderdagar före översynen.

63.   ÖVERSYN AV MINIMIRÄNTESATSER

| a) | Parterna ska regelbundet se över systemet för fastställande av CIRR i syfte att säkerställa att de anmälda räntesatserna avspeglar de aktuella marknadsvillkoren och uppfyller de mål som eftersträvas vid fastställandet av räntorna. En sådan översyn ska också omfatta den marginal som ska läggas till vid tillämpning av dessa räntesatser. |
| --- | --- |

a)

Parterna ska regelbundet se över systemet för fastställande av CIRR i syfte att säkerställa att de anmälda räntesatserna avspeglar de aktuella marknadsvillkoren och uppfyller de mål som eftersträvas vid fastställandet av räntorna. En sådan översyn ska också omfatta den marginal som ska läggas till vid tillämpning av dessa räntesatser.

| b) | Varje part får till ordföranden för parterna överlämna en välgrundad begäran om en extra ordinarie översyn, om parten i fråga anser att CIRR för en eller flera valutor inte längre avspeglar rådande marknadsvillkor. |
| --- | --- |

b)

Varje part får till ordföranden för parterna överlämna en välgrundad begäran om en extra ordinarie översyn, om parten i fråga anser att CIRR för en eller flera valutor inte längre avspeglar rådande marknadsvillkor.

64.   ÖVERSYN AV MINIMIPREMIESATSER OCH DÄRMED SAMMANHÄNGANDE FRÅGOR

Parterna ska regelbundet övervaka och se över alla aspekter av reglerna och förfarandena i fråga om premier. Denna översyn ska omfatta följande:

| a) | Metoden för landriskklassificering samt metoden för bedömningen av risken på stat med sikte på att pröva deras giltighet mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. |
| --- | --- |

a)

Metoden för landriskklassificering samt metoden för bedömningen av risken på stat med sikte på att pröva deras giltighet mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts.

| b) | Nivån på minimipremiesatserna för att säkerställa att de fortsätter att vara ett tillförlitligt mått på kreditrisken, varvid hänsyn tas till såväl den faktiska erfarenheten hos de institutioner som tillhandahåller statsstödda exportkrediter som till privatmarknadsinformationen om prissättningen på kreditrisker. |
| --- | --- |

b)

Nivån på minimipremiesatserna för att säkerställa att de fortsätter att vara ett tillförlitligt mått på kreditrisken, varvid hänsyn tas till såväl den faktiska erfarenheten hos de institutioner som tillhandahåller statsstödda exportkrediter som till privatmarknadsinformationen om prissättningen på kreditrisker.

| c) | Differentiering av minimipremiesatserna i syfte att ta hänsyn till skillnader i kvalitet mellan olika exportkreditprodukter och täckningsgrad. |
| --- | --- |

c)

Differentiering av minimipremiesatserna i syfte att ta hänsyn till skillnader i kvalitet mellan olika exportkreditprodukter och täckningsgrad.

| d) | Erfarenheterna rörande tillämpningen av minimering av landrisk respektive kreditförstärkningar för köparrisken samt att dessa metoder fortsätter att ha en giltig och lämplig specifik inverkan på minimipremiesatserna. |
| --- | --- |

d)

Erfarenheterna rörande tillämpningen av minimering av landrisk respektive kreditförstärkningar för köparrisken samt att dessa metoder fortsätter att ha en giltig och lämplig specifik inverkan på minimipremiesatserna.

65.   ÖVERSYN AV STATSSTÖD TILL LOKALA KOSTNADER

Parterna ska se över bestämmelserna om stöd till lokala kostnader senast den 20 april 2024.

”BILAGA I

SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR FARTYG

KAPITEL I

Sektorsöverenskommelsens tillämpningsområde

1.   DELTAGANDE

Parter i denna sektorsöverenskommelse är Australien, Europeiska unionen, Japan, Korea, Norge och Nya Zeeland.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I denna sektorsöverenskommelse, som kompletterar konsensusöverenskommelsen, anges särskilda riktlinjer för statsstödda exportkrediter avseende exportkontrakt som omfattar följande:

| a) | Nya havsgående fartyg på minst 100 bruttoregisterton som används för transport av varor eller personer, eller för att utföra en specialiserad tjänst (t.ex. fiskefartyg, fiskefabriksfartyg, isbrytare eller mudderverk, som har sådana framdrivnings- och styrsystem att de i sig är varaktigt fullt navigerbara på öppet hav), bogserfartyg på minst 365 kW och ej färdigställda fartygsskrov som flyter och är rörliga. Sektorsöverenskommelsen omfattar inte militärfartyg. Flytdockor och rörliga offshoreanläggningar omfattas inte av sektorsöverenskommelsen, men om det uppstår problem gällande exportkrediter för sådana anläggningar kan parterna i sektorsöverenskommelsen (parterna), efter övervägande av en välgrundad begäran från någon part, besluta att de ska omfattas. |
| --- | --- |

a)

Nya havsgående fartyg på minst 100 bruttoregisterton som används för transport av varor eller personer, eller för att utföra en specialiserad tjänst (t.ex. fiskefartyg, fiskefabriksfartyg, isbrytare eller mudderverk, som har sådana framdrivnings- och styrsystem att de i sig är varaktigt fullt navigerbara på öppet hav), bogserfartyg på minst 365 kW och ej färdigställda fartygsskrov som flyter och är rörliga. Sektorsöverenskommelsen omfattar inte militärfartyg. Flytdockor och rörliga offshoreanläggningar omfattas inte av sektorsöverenskommelsen, men om det uppstår problem gällande exportkrediter för sådana anläggningar kan parterna i sektorsöverenskommelsen (parterna), efter övervägande av en välgrundad begäran från någon part, besluta att de ska omfattas.

| b) | Ombyggnad av fartyg. Med ombyggnad av fartyg avses varje ombyggnad av havsgående fartyg på mer än 1 000 bruttoregisterton, förutsatt att ombyggnaden innebär genomgripande förändringar av fartygets lastkapacitet, skrov eller framdrivningssystem.






  1. | Fartyg av svävartyp omfattas inte av sektorsöverenskommelsen, men parterna får bevilja exportkrediter för svävare på villkor likvärdiga med dem som anges i sektorsöverenskommelsen. De förbinder sig att tillämpa denna möjlighet med måtta och att inte bevilja sådana kreditvillkor för svävare i fall där det kan slås fast att ingen konkurrens råder på de villkor som anges i sektorsöverenskommelsen. |
| --- | --- | --- |

b)

Ombyggnad av fartyg. Med ombyggnad av fartyg avses varje ombyggnad av havsgående fartyg på mer än 1 000 bruttoregisterton, förutsatt att ombyggnaden innebär genomgripande förändringar av fartygets lastkapacitet, skrov eller framdrivningssystem.

1.

Fartyg av svävartyp omfattas inte av sektorsöverenskommelsen, men parterna får bevilja exportkrediter för svävare på villkor likvärdiga med dem som anges i sektorsöverenskommelsen. De förbinder sig att tillämpa denna möjlighet med måtta och att inte bevilja sådana kreditvillkor för svävare i fall där det kan slås fast att ingen konkurrens råder på de villkor som anges i sektorsöverenskommelsen.

| 2. | I sektorsöverenskommelsen avses med svävare en amfibiefarkost på minst 100 ton som är utformad att bäras helt av luft som drivs ut från farkosten och formar en luftkudde mellan marken eller vattenytan och farkosten innanför en flexibel kjol runt farkosten, och som kan framdrivas och styras med hjälp av propellrar eller riktade luftutsläpp drivna av fläktar eller liknande anordningar. |
| --- | --- |

2.

I sektorsöverenskommelsen avses med svävare en amfibiefarkost på minst 100 ton som är utformad att bäras helt av luft som drivs ut från farkosten och formar en luftkudde mellan marken eller vattenytan och farkosten innanför en flexibel kjol runt farkosten, och som kan framdrivas och styras med hjälp av propellrar eller riktade luftutsläpp drivna av fläktar eller liknande anordningar.

| 3. | Parterna är eniga om att beviljandet av exportkrediter på villkor likvärdiga med dem som anges i denna sektorsöverenskommelse bör begränsas till svävare som används i sjötrafik och alltså inte på land, utom för att nå terminalanläggningar som är belägna högst en kilometer från vattnet. |
| --- | --- |

3.

Parterna är eniga om att beviljandet av exportkrediter på villkor likvärdiga med dem som anges i denna sektorsöverenskommelse bör begränsas till svävare som används i sjötrafik och alltså inte på land, utom för att nå terminalanläggningar som är belägna högst en kilometer från vattnet.

KAPITEL II

Bestämmelser om exportkrediter och bundet bistånd

3.   LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

Längsta återbetalningstid, oavsett landets klassificering, är tolv år efter leverans.

4.   KONTANTBETALNING

Parterna ska kräva en kontantbetalning på minst 20 % av kontraktspriset vid leverans.

5.   ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA

| a) | Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska ske i lika stora, regelbundna amorteringar med normalt sex månaders och högst tolv månaders intervall. |
| --- | --- |

a)

Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp ska ske i lika stora, regelbundna amorteringar med normalt sex månaders och högst tolv månaders intervall.

| b) | Ränta ska betalas med högst sex månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

b)

Ränta ska betalas med högst sex månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början.

| c) | För exportkrediter som tillhandahålls som stöd för leasingtransaktioner kan lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet och räntan i kombination tillämpas i stället för lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet enligt punkt a. |
| --- | --- |

c)

För exportkrediter som tillhandahålls som stöd för leasingtransaktioner kan lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet och räntan i kombination tillämpas i stället för lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet enligt punkt a.

| d) | Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras. |
| --- | --- |

d)

Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras.

| e) | En part i denna sektorsöverenskommelse som avser att tillämpa andra villkor för betalningen av ränta än dem som anges i punkt b ska i enlighet med bilaga VII till konsensusöverenskommelsen lämna förhandsanmälan minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås. |
| --- | --- |

e)

En part i denna sektorsöverenskommelse som avser att tillämpa andra villkor för betalningen av ränta än dem som anges i punkt b ska i enlighet med bilaga VII till konsensusöverenskommelsen lämna förhandsanmälan minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås.

6.   MINIMIPREMIE

Bestämmelserna om minimipremiesatser i konsensusöverenskommelsen ska inte tillämpas förrän de setts över ytterligare av parterna i denna sektorsöverenskommelse.

7.   PROJEKTFINANSIERING

Bestämmelserna i artikel 8 i och bilaga VI till konsensusöverenskommelsen ska inte tillämpas förrän de setts över ytterligare av parterna i denna sektorsöverenskommelse.

8.   BISTÅND

En part som önskar tillhandahålla bistånd ska, utöver vad som föreskrivs i konsensusöverenskommelsen, bekräfta att fartyget inte förs under ett öppet register under återbetalningstiden, att det på ett tillfredsställande sätt försäkrats att den slutliga ägaren är bosatt i mottagarlandet, inte är ett vilande dotterbolag till ett utländskt intresse och har förbundit sig att inte sälja fartyget utan de inhemska myndigheternas tillstånd.

KAPITEL III

Förfaranden

9.   ANMÄLNINGAR

Av transparensskäl ska varje part, utöver vad som föreskrivs i konsensusöverenskommelsen och i det rapporteringssystem för kreditgivare som tillämpas av Världsbanken, Bernunionen och OECD, årligen lämna uppgifter om sitt system för beviljande av statsstöd och om hur denna sektorsöverenskommelse, inbegripet befintliga system, genomförs.

10.   ÖVERSYN

| a) | Sektorsöverenskommelsen ska ses över årligen eller på begäran av någon part inom ramen för OECD:s arbetsgrupp för varvsindustri, och en rapport ska läggas fram för parterna i konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- |

a)

Sektorsöverenskommelsen ska ses över årligen eller på begäran av någon part inom ramen för OECD:s arbetsgrupp för varvsindustri, och en rapport ska läggas fram för parterna i konsensusöverenskommelsen.

| b) | För att underlätta konsekvens och enhetlighet mellan konsensusöverenskommelsen och denna sektorsöverenskommelse, och med beaktande av varvsidustrins karaktär, ska parterna i denna sektorsöverenskommelse och i konsensusöverenskommelsen samråda och samordna sina insatser på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

b)

För att underlätta konsekvens och enhetlighet mellan konsensusöverenskommelsen och denna sektorsöverenskommelse, och med beaktande av varvsidustrins karaktär, ska parterna i denna sektorsöverenskommelse och i konsensusöverenskommelsen samråda och samordna sina insatser på lämpligt sätt.

| c) | Om parterna i konsensusöverenskommelsen beslutar att ändra denna, ska parterna i denna sektorsöverenskommelse (parterna) granska detta beslut och överväga dess relevans för denna sektorsöverenskommelse. I avvaktan på detta övervägande ska ändringarna av konsensusöverenskommelsen inte tillämpas på denna sektorsöverenskommelse. Om parterna godtar ändringarna av konsensusöverenskommelsen ska de skriftligen underrätta parterna i konsensusöverenskommelsen om detta. Om parterna inte godtar ändringarna av konsensusöverenskommelsen vad avser deras tillämpning på varvsindustrin, ska de meddela parterna i konsensusöverenskommelsen sina invändningar och inleda samråd med dem i syfte att nå en lösning på problemen. Om enighet inte kan nås mellan de två grupperna ska parternas hållning i fråga om tillämpningen av ändringarna på varvsindustrin gälla. |
| --- | --- |

c)

Om parterna i konsensusöverenskommelsen beslutar att ändra denna, ska parterna i denna sektorsöverenskommelse (parterna) granska detta beslut och överväga dess relevans för denna sektorsöverenskommelse. I avvaktan på detta övervägande ska ändringarna av konsensusöverenskommelsen inte tillämpas på denna sektorsöverenskommelse. Om parterna godtar ändringarna av konsensusöverenskommelsen ska de skriftligen underrätta parterna i konsensusöverenskommelsen om detta. Om parterna inte godtar ändringarna av konsensusöverenskommelsen vad avser deras tillämpning på varvsindustrin, ska de meddela parterna i konsensusöverenskommelsen sina invändningar och inleda samråd med dem i syfte att nå en lösning på problemen. Om enighet inte kan nås mellan de två grupperna ska parternas hållning i fråga om tillämpningen av ändringarna på varvsindustrin gälla.

”Tillägg

Åtaganden för det framtida arbetet

Utöver vad som sägs om det framtida arbetet i konsensusöverenskommelsen är parterna i denna sektorsöverenskommelse eniga om följande:

| a) | Att utarbeta en illustrativ förteckning över fartygstyper som i allmänhet anses som icke kommersiellt bärkraftiga, med beaktande av bestämmelserna om bundet bistånd i konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- |

a)

Att utarbeta en illustrativ förteckning över fartygstyper som i allmänhet anses som icke kommersiellt bärkraftiga, med beaktande av bestämmelserna om bundet bistånd i konsensusöverenskommelsen.

| b) | Att se över bestämmelserna i konsensusöverenskommelsen om minimipremiesatser i syfte att införliva dem med denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

b)

Att se över bestämmelserna i konsensusöverenskommelsen om minimipremiesatser i syfte att införliva dem med denna sektorsöverenskommelse.

| c) | Att med hänsyn till hur relevanta internationella förhandlingar utvecklas diskutera införlivandet av andra bestämmelser om minimiräntesatser, inbegripet en särskild CIRR och rörliga räntor. |
| --- | --- |

c)

Att med hänsyn till hur relevanta internationella förhandlingar utvecklas diskutera införlivandet av andra bestämmelser om minimiräntesatser, inbegripet en särskild CIRR och rörliga räntor.

| d) | Att se över möjligheten av att tillämpa konsensusöverenskommelsens bestämmelser på denna sektorsöverenskommelse när det gäller projektfinansiering. |
| --- | --- |

d)

Att se över möjligheten av att tillämpa konsensusöverenskommelsens bestämmelser på denna sektorsöverenskommelse när det gäller projektfinansiering.

| e) | Att diskutera om






  — | datumet för den första amorteringen av kapitalbeloppet, |
| --- | --- | --- |

e)

Att diskutera om

—

datumet för den första amorteringen av kapitalbeloppet,

| — | konceptet genomsnittlig vägd återbetalningsperiod |
| --- | --- |

—

konceptet genomsnittlig vägd återbetalningsperiod

kan tillämpas i förhållande till den återbetalningsprofil som anges i artikel 5 i denna sektorsöverenskommelse.

”BILAGA II

SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR KÄRNKRAFTVERK

KAPITEL I

Sektorsöverenskommelsens tillämpningsområde

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| a) | Denna sektorsöverenskommelse innehåller bestämmelser som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt för:






  1. | Export av kompletta kärnkraftverk eller delar därav, inbegripet alla komponenter och tjänster, all utrustning och allt material, inklusive den utbildning av personal, som är direkt nödvändig för uppförande och idrifttagning av dessa kärnkraftverk. |
| --- | --- | --- |

a)

Denna sektorsöverenskommelse innehåller bestämmelser som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt för:

1.

Export av kompletta kärnkraftverk eller delar därav, inbegripet alla komponenter och tjänster, all utrustning och allt material, inklusive den utbildning av personal, som är direkt nödvändig för uppförande och idrifttagning av dessa kärnkraftverk.

| 2. | Modernisering av befintliga kärnkraftverk när både det sammanlagda värdet för moderniseringen motsvarar minst 80 miljoner SDR och kraftverkets ekonomiska livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst den fastställda återbetalningsperioden. Om något av dessa kriterier inte är uppfyllt ska konsensusöverenskommelsens regler gälla. |
| --- | --- |

2.

Modernisering av befintliga kärnkraftverk när både det sammanlagda värdet för moderniseringen motsvarar minst 80 miljoner SDR och kraftverkets ekonomiska livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst den fastställda återbetalningsperioden. Om något av dessa kriterier inte är uppfyllt ska konsensusöverenskommelsens regler gälla.

| 3. | Tillhandahållande av kärnbränsle samt anrikning. |
| --- | --- |

3.

Tillhandahållande av kärnbränsle samt anrikning.

| 4. | Hantering av använt bränsle. |
| --- | --- |

4.

Hantering av använt bränsle.

| b) | Denna sektorsöverenskommelse är inte tillämplig på:






  1. | Utgiftsposter utanför kärnkraftverkets anläggningsgräns för vilka köparen normalt ansvarar, särskilt kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar, ställverk (19) och vattenförsörjning samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, byggnadslov, tillstånd för laddning av bränsle). |
| --- | --- | --- |

b)

Denna sektorsöverenskommelse är inte tillämplig på:

1.

Utgiftsposter utanför kärnkraftverkets anläggningsgräns för vilka köparen normalt ansvarar, särskilt kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar, ställverk (19) och vattenförsörjning samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, byggnadslov, tillstånd för laddning av bränsle).

| 2. | Ställverk, transformatorer och kraftledningar utanför kärnkraftverkets anläggningsgräns. |
| --- | --- |

2.

Ställverk, transformatorer och kraftledningar utanför kärnkraftverkets anläggningsgräns.

| 3. | Statsstöd för avveckling av ett kärnkraftverk. |
| --- | --- |

3.

Statsstöd för avveckling av ett kärnkraftverk.

KAPITEL II

Bestämmelser om exportkrediter och handelsrelaterat bistånd

2.   LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

| a) | Den längsta återbetalningstiden för varor och tjänster som omfattas av artikel 1 a 1 och 1 a 2 i denna sektorsöverenskommelse ska vara 18 år. |
| --- | --- |

a)

Den längsta återbetalningstiden för varor och tjänster som omfattas av artikel 1 a 1 och 1 a 2 i denna sektorsöverenskommelse ska vara 18 år.

| b) | Den längsta återbetalningstiden för den ursprungliga laddningen av bränsle ska vara fyra år från leverans. Den längsta återbetalningstiden för därpå följande laddningar av kärnbränsle ska vara två år från leverans. |
| --- | --- |

b)

Den längsta återbetalningstiden för den ursprungliga laddningen av bränsle ska vara fyra år från leverans. Den längsta återbetalningstiden för därpå följande laddningar av kärnbränsle ska vara två år från leverans.

| c) | Den längsta återbetalningstiden för hantering av använt bränsle ska vara två år. |
| --- | --- |

c)

Den längsta återbetalningstiden för hantering av använt bränsle ska vara två år.

| d) | Den längsta återbetalningstiden för anrikning och hantering av använt bränsle ska vara fem år. |
| --- | --- |

d)

Den längsta återbetalningstiden för anrikning och hantering av använt bränsle ska vara fem år.

3.   ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA

| a) | Parterna ska tillämpa en profil för återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta som anges i punkt 1 eller 2 nedan:






  1. | Återbetalning av kapitalbeloppet ska ske i lika stora amorteringar. |
| --- | --- | --- |

a)

Parterna ska tillämpa en profil för återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta som anges i punkt 1 eller 2 nedan:

1.

Återbetalning av kapitalbeloppet ska ske i lika stora amorteringar.

| 2. | Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta i kombination ska ske i lika stora återbetalningar. |
| --- | --- |

2.

Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta i kombination ska ske i lika stora återbetalningar.

| b) | Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske med högst sex månaders intervall och den första återbetalningen av kapitalbelopp och ränta ska ske senast sex månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

b)

Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske med högst sex månaders intervall och den första återbetalningen av kapitalbelopp och ränta ska ske senast sex månader efter kredittidens början.

| c) | I välgrundade undantagsfall kan statsstöd till varor och tjänster som anges i artikel 1 a 1 och 1 a 2 i denna överenskommelse tillhandahållas på andra villkor än de som anges i punkterna a och b ovan. Sådant stöd ska förklaras av en obalans i tidssamstämmigheten för medel som finns tillgängliga för gäldenären och den skuldbetalningsprofil som finns tillgänglig enligt en återbetalningsplan för lika stora, halvårsvisa betalningar och ska överensstämma med följande kriterier:






  1. | Längsta återbetalningstid ska vara 15 år. |
| --- | --- | --- |

c)

I välgrundade undantagsfall kan statsstöd till varor och tjänster som anges i artikel 1 a 1 och 1 a 2 i denna överenskommelse tillhandahållas på andra villkor än de som anges i punkterna a och b ovan. Sådant stöd ska förklaras av en obalans i tidssamstämmigheten för medel som finns tillgängliga för gäldenären och den skuldbetalningsprofil som finns tillgänglig enligt en återbetalningsplan för lika stora, halvårsvisa betalningar och ska överensstämma med följande kriterier:

1.

Längsta återbetalningstid ska vara 15 år.

| 2. | Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp. |
| --- | --- |

2.

Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp.

| 3. | Återbetalning av ett kapitalbelopp ska ske med högst tolv månaders intervall. Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast tolv månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka tolv månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

3.

Återbetalning av ett kapitalbelopp ska ske med högst tolv månaders intervall. Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast tolv månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka tolv månader efter kredittidens början.

| 4. | Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

4.

Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början.

| 5. | Den högsta genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga nio år. |
| --- | --- |

5.

Den högsta genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga nio år.

| d) | Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras. |
| --- | --- |

d)

Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras.

4.   STATSSTÖD TILL KÄRNBRÄNSLE OCH KÄRNBRÄNSLERELATERADE TJÄNSTER

Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 5 i denna sektorsöverenskommelse ska parterna inte tillhandahålla gratis kärnbränsle eller tjänster.

5.   BISTÅND

Parterna ska inte tillhandahålla stöd i form av bistånd.

KAPITEL III

Förfaranden

6.   FÖRHANDSANMÄLAN

| a) | En part ska lämna en förhandsanmälan i enlighet med artikel 46 i konsensusöverenskommelsen minst tio kalenderdagar innan den ingår ett åtagande om den har för avsikt att bevilja stöd i enlighet med bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

a)

En part ska lämna en förhandsanmälan i enlighet med artikel 46 i konsensusöverenskommelsen minst tio kalenderdagar innan den ingår ett åtagande om den har för avsikt att bevilja stöd i enlighet med bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse.

| b) | Om den anmälande parten har för avsikt att bevilja stöd med en återbetalningstid som överskrider 15 år och/eller i enlighet med artikel 3 c i denna sektorsöverenskommelse, ska den vänta i ytterligare 10 kalenderdagar om någon annan part begär överläggningar under de inledande 10 kalenderdagarna. |
| --- | --- |

b)

Om den anmälande parten har för avsikt att bevilja stöd med en återbetalningstid som överskrider 15 år och/eller i enlighet med artikel 3 c i denna sektorsöverenskommelse, ska den vänta i ytterligare 10 kalenderdagar om någon annan part begär överläggningar under de inledande 10 kalenderdagarna.

| c) | En part ska underrätta alla övriga parter om sitt slutliga beslut efter överläggningar för att underlätta översynen av erfarenhetsmaterialet. |
| --- | --- |

c)

En part ska underrätta alla övriga parter om sitt slutliga beslut efter överläggningar för att underlätta översynen av erfarenhetsmaterialet.

KAPITEL IV

Översyn

7.   FRAMTIDA ARBETE

Parterna är överens om att granska följande frågor:

| a) | Ett system för rörlig minimiräntesats. |
| --- | --- |

a)

Ett system för rörlig minimiräntesats.

| b) | Högsta statsstödsbelopp för lokala kostnader. |
| --- | --- |

b)

Högsta statsstödsbelopp för lokala kostnader.

8.   ÖVERSYN OCH ÖVERVAKNING

Parterna ska regelbundet, och senast vid utgången av 2023, se över bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse.

”BILAGA III

SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR CIVILA LUFTFARTYG

DEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1.   SYFTE

| a) | Syftet med denna sektorsöverenskommelse är att tillhandahålla en ram för en förutsebar, enhetlig och transparent användning av statsstödda exportkrediter för försäljning eller leasing av luftfartyg och andra varor och tjänster som anges i artikel 4 a. Denna sektorsöverenskommelse syftar till att skapa lika villkor för sådana exportkrediter för att därmed uppmuntra konkurrens mellan exportörerna på grundval av de exporterade varornas och tjänsternas kvalitet och pris snarare än de förmånligaste finansiella villkoren för statsstöd. |
| --- | --- |

a)

Syftet med denna sektorsöverenskommelse är att tillhandahålla en ram för en förutsebar, enhetlig och transparent användning av statsstödda exportkrediter för försäljning eller leasing av luftfartyg och andra varor och tjänster som anges i artikel 4 a. Denna sektorsöverenskommelse syftar till att skapa lika villkor för sådana exportkrediter för att därmed uppmuntra konkurrens mellan exportörerna på grundval av de exporterade varornas och tjänsternas kvalitet och pris snarare än de förmånligaste finansiella villkoren för statsstöd.

| b) | I denna sektorsöverenskommelse fastställs de förmånligaste villkor på vilka statsstödda exportkrediter får beviljas. |
| --- | --- |

b)

I denna sektorsöverenskommelse fastställs de förmånligaste villkor på vilka statsstödda exportkrediter får beviljas.

| c) | För detta ändamål syftar denna sektorsöverenskommelse till att upprätta en balanserad jämvikt som på alla marknader






  1. | utjämnar konkurrerande finansiella villkor mellan parterna, |
| --- | --- | --- |

c)

För detta ändamål syftar denna sektorsöverenskommelse till att upprätta en balanserad jämvikt som på alla marknader

1.

utjämnar konkurrerande finansiella villkor mellan parterna,

| 2. | neutraliserar parternas statsstöd som en faktor vid valet mellan konkurrerande varor och tjänster som anges i artikel 4 a, och |
| --- | --- |

2.

neutraliserar parternas statsstöd som en faktor vid valet mellan konkurrerande varor och tjänster som anges i artikel 4 a, och

| 3. | förhindrar snedvridning av konkurrensen mellan parterna i denna sektorsöverenskommelse och andra finansieringskällor. |
| --- | --- |

3.

förhindrar snedvridning av konkurrensen mellan parterna i denna sektorsöverenskommelse och andra finansieringskällor.

| d) | Parterna i denna sektorsöverenskommelse (parterna) bekräftar att bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse har utarbetats enbart med avseende på denna sektorsöverenskommelse och att de inte påverkar de andra delarna i konsensusöverenskommelsen om statsstödda exportkrediter (konsensusöverenskommelsen) och deras utveckling. |
| --- | --- |

d)

Parterna i denna sektorsöverenskommelse (parterna) bekräftar att bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse har utarbetats enbart med avseende på denna sektorsöverenskommelse och att de inte påverkar de andra delarna i konsensusöverenskommelsen om statsstödda exportkrediter (konsensusöverenskommelsen) och deras utveckling.

2.   STATUS

Denna sektorsöverenskommelse är ett gentlemen’s agreement mellan parterna och utgör bilaga III till konsensusöverenskommelsen; den är en integrerad del av konsensusöverenskommelsen och ersätter den sektorsöverenskommelse som trädde i kraft i juli 2007.

3.   DELTAGANDE

Parter är för närvarande de följande: Australien, Brasilien, Europeiska unionen, Förenade kungariket, Förenta staterna, Japan, Kanada, Korea, Norge, Nya Zeeland och Schweiz. Varje icke-part kan bli en part i enlighet med de förfaranden som anges i tillägg I.

4.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| a) | Denna sektorsöverenskommelse ska tillämpas på allt statsstöd som tillhandahålls av en regering eller för dennas räkning, med en återbetalningstid på minst två år, för export av följande:






  1. | Nya civila luftfartyg och motorer som installeras i dessa, inklusive köparspecifik utrustning. |
| --- | --- | --- |

a)

Denna sektorsöverenskommelse ska tillämpas på allt statsstöd som tillhandahålls av en regering eller för dennas räkning, med en återbetalningstid på minst två år, för export av följande:

1.

Nya civila luftfartyg och motorer som installeras i dessa, inklusive köparspecifik utrustning.

| 2. | Begagnade, ombyggda och renoverade civila luftfartyg och motorer som installeras i dessa, vilket i samtliga fall inbegriper köparspecifik utrustning. |
| --- | --- |

2.

Begagnade, ombyggda och renoverade civila luftfartyg och motorer som installeras i dessa, vilket i samtliga fall inbegriper köparspecifik utrustning.

| 3. | Reservmotorer. |
| --- | --- |

3.

Reservmotorer.

| 4. | Reservdelar till civila luftfartyg och motorer. |
| --- | --- |

4.

Reservdelar till civila luftfartyg och motorer.

| 5. | Underhålls- och serviceavtal för civila luftfartyg och motorer. |
| --- | --- |

5.

Underhålls- och serviceavtal för civila luftfartyg och motorer.

| 6. | Ombyggnad, större modifieringar och renovering av civila luftfartyg. |
| --- | --- |

6.

Ombyggnad, större modifieringar och renovering av civila luftfartyg.

| 7. | Motorsatser. |
| --- | --- |

7.

Motorsatser.

| b) | Statsstöd kan ges i följande former:






  1. | Exportkreditgaranti eller försäkring (ren risktäckning). |
| --- | --- | --- |

b)

Statsstöd kan ges i följande former:

1.

Exportkreditgaranti eller försäkring (ren risktäckning).

| 2. | Statligt finansieringsstöd i form av






  — | direkt kredit/finansiering och refinansiering eller |
| --- | --- | --- |

2.

Statligt finansieringsstöd i form av

—

direkt kredit/finansiering och refinansiering eller

| — | räntestöd. |
| --- | --- |

—

räntestöd.

| 3. | Olika kombinationer av dessa stöd. |
| --- | --- |

3.

Olika kombinationer av dessa stöd.

| c) | Denna sektorsöverenskommelse ska inte tillämpas på statsstöd för






  1. | export av nya eller begagnade militära luftfartyg och relaterade varor och tjänster som anges i punkt a, vilket inbegriper när de används för militära ändamål, |
| --- | --- | --- |

c)

Denna sektorsöverenskommelse ska inte tillämpas på statsstöd för

1.

export av nya eller begagnade militära luftfartyg och relaterade varor och tjänster som anges i punkt a, vilket inbegriper när de används för militära ändamål,

| 2. | nya eller begagnade flygsimulatorer. |
| --- | --- |

2.

nya eller begagnade flygsimulatorer.

5.   INFORMATION TILL ICKE-PARTER

Varje part ska i en konkurrenssituation på ömsesidig grund besvara förfrågningar från en icke-part rörande de finansiella villkoren för dess statsstöd, på samma sätt som den skulle göra vid en förfrågan från en part.

6.   BISTÅND

Parterna ska inte tillhandahålla stöd i form av bistånd, såvida detta inte ges för humanitära ändamål, genom ett förfarande för en gemensam hållning.

7.   ÅTGÄRDER FÖR ATT UNDVIKA ELLER MINIMERA FÖRLUSTER

Denna sektorsöverenskommelse ska inte hindra sina parter från att bevilja mindre restriktiva finansiella villkor än de som anges i denna sektorsöverenskommelse, om detta sker efter det att exportkreditavtalet och därtill hörande dokument trätt i kraft och avsikten endast är att undvika eller minimera förluster till följd av händelser som skulle kunna ge upphov till utebliven betalning eller ersättningsanspråk. En part ska inom 20 arbetsdagar efter partens överenskommelse med köparen/låntagaren underrätta alla andra parter och OECD-sekretariatet (sekretariatet) om de ändrade finansiella villkoren. Denna anmälan ska innehålla uppgifter om de nya finansiella villkoren, inklusive en motivering, som anges med hjälp av rapporteringsformuläret i tillägg IV.

DEL 2

NYA LUFTFARTYG

KAPITEL I

Tillämpningsområde

8.   NYA LUFTFARTYG

| a) | I denna sektorsöverenskommelse avses med ett nytt luftfartyg:






  1. | ett luftfartyg, inklusive köparspecifik utrustning, och motorer som installeras i ett sådant luftfartyg som ägs av tillverkaren och som inte har levererats eller tidigare använts till det avsedda syftet passagerar- och/eller godstransporter, och |
| --- | --- | --- |

a)

I denna sektorsöverenskommelse avses med ett nytt luftfartyg:

1.

ett luftfartyg, inklusive köparspecifik utrustning, och motorer som installeras i ett sådant luftfartyg som ägs av tillverkaren och som inte har levererats eller tidigare använts till det avsedda syftet passagerar- och/eller godstransporter, och

| 2. | reservmotorer och reservdelar när de anses ingå i den ursprungliga luftfartygsordern i enlighet med bestämmelserna i artikel 20 a. |
| --- | --- |

2.

reservmotorer och reservdelar när de anses ingå i den ursprungliga luftfartygsordern i enlighet med bestämmelserna i artikel 20 a.

| b) | Trots vad som sägs i punkt a får en part ge stöd på villkor som särskilt gäller nya luftfartyg i fråga om transaktioner där, med den partens förhandskännedom, tillfälliga finansieringsavtal ingåtts till följd av statsstödets fördröjning. En sådan fördröjning får högst uppgå till 18 månader. I så fall ska återbetalningstiden och dagen för slutlig återbetalning vara desamma som om försäljningen eller leasingen av luftfartyget hade beviljats statsstöd från och med luftfartygets ursprungliga leveransdatum. |
| --- | --- |

b)

Trots vad som sägs i punkt a får en part ge stöd på villkor som särskilt gäller nya luftfartyg i fråga om transaktioner där, med den partens förhandskännedom, tillfälliga finansieringsavtal ingåtts till följd av statsstödets fördröjning. En sådan fördröjning får högst uppgå till 18 månader. I så fall ska återbetalningstiden och dagen för slutlig återbetalning vara desamma som om försäljningen eller leasingen av luftfartyget hade beviljats statsstöd från och med luftfartygets ursprungliga leveransdatum.

KAPITEL II

Finansiella villkor

De finansiella villkoren för exportkrediter utgörs av alla bestämmelser i detta kapitel, vilka ska läsas jämförda med varandra.

9.   STÖDBERÄTTIGANDE VALUTOR

De valutor som berättigar till statligt finansieringsstöd är euro, japanska yen, pund sterling, US-dollar och andra helt konvertibla valutor för vilka det finns uppgifter tillgängliga för att konstruera de minimiräntesatser som anges i tillägg III.

10.   KONTANTBETALNING OCH MAXIMALT STATSSTÖD

| a) | För transaktioner med köpare/låntagare som klassificeras i riskkategori 1 (enligt tabell 1 i tillägg II) ska deltagarna






  1. | kräva en minsta kontantbetalning på 20 % av luftfartygets nettopris vid eller före kredittidens början, |
| --- | --- | --- |

a)

För transaktioner med köpare/låntagare som klassificeras i riskkategori 1 (enligt tabell 1 i tillägg II) ska deltagarna

1.

kräva en minsta kontantbetalning på 20 % av luftfartygets nettopris vid eller före kredittidens början,

| 2. | inte bevilja statsstöd som överstiger 80 % av luftfartygets nettopris. |
| --- | --- |

2.

inte bevilja statsstöd som överstiger 80 % av luftfartygets nettopris.

| b) | För transaktioner med köpare/låntagare som klassificeras i riskkategori 2–8 (enligt tabell 1 i tillägg II) ska deltagarna






  1. | kräva en minsta kontantbetalning på 15 % av luftfartygets nettopris vid eller före kredittidens början, |
| --- | --- | --- |

b)

För transaktioner med köpare/låntagare som klassificeras i riskkategori 2–8 (enligt tabell 1 i tillägg II) ska deltagarna

1.

kräva en minsta kontantbetalning på 15 % av luftfartygets nettopris vid eller före kredittidens början,

| 2. | inte bevilja statsstöd som överstiger 85 % av luftfartygets nettopris. |
| --- | --- |

2.

inte bevilja statsstöd som överstiger 85 % av luftfartygets nettopris.

| c) | En part som tillämpar artikel 8 b ska reducera det högsta statsstödsbeloppet med de återbetalningar av kapitalbeloppet som ska betalas från kredittidens början för att säkerställa att det utestående beloppet vid utbetalningstidpunkten är detsamma som om en sådan statsstödd exportkredit hade beviljats vid leveranstidpunkten. Under sådana omständigheter ska parten ha mottagit en ansökan om statsstöd före leveransen. |
| --- | --- |

c)

En part som tillämpar artikel 8 b ska reducera det högsta statsstödsbeloppet med de återbetalningar av kapitalbeloppet som ska betalas från kredittidens början för att säkerställa att det utestående beloppet vid utbetalningstidpunkten är detsamma som om en sådan statsstödd exportkredit hade beviljats vid leveranstidpunkten. Under sådana omständigheter ska parten ha mottagit en ansökan om statsstöd före leveransen.

11.   MINIMIPREMIESATSER

| a) | Parter som tillhandahåller statsstöd ska ta ut premier som inte ligger under den minimipremiesats som fastställts i enlighet med tillägg II för det statsstödda kreditbeloppet. |
| --- | --- |

a)

Parter som tillhandahåller statsstöd ska ta ut premier som inte ligger under den minimipremiesats som fastställts i enlighet med tillägg II för det statsstödda kreditbeloppet.

| b) | Parterna ska när så krävs använda sig av den överenskomna konverteringsmodellen för premiesatser för att omvandla mellan spreadar på årsbasis som beräknas på det utestående statsstödsbeloppet och olika förskottspremiesatser som beräknas på det ursprungliga statsstödsbeloppet. |
| --- | --- |

b)

Parterna ska när så krävs använda sig av den överenskomna konverteringsmodellen för premiesatser för att omvandla mellan spreadar på årsbasis som beräknas på det utestående statsstödsbeloppet och olika förskottspremiesatser som beräknas på det ursprungliga statsstödsbeloppet.

12.   LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

| a) | För alla nya luftfartyg ska den längsta återbetalningstiden vara tolv år. |
| --- | --- |

a)

För alla nya luftfartyg ska den längsta återbetalningstiden vara tolv år.

| b) | I undantagsfall och förutsatt att det görs en förhandsanmälan ska det vara tillåtet med en längsta återbetalningstid på upp till 15 år. I så fall ska ett påslag på 35 % göras på de minimipremiesatser som beräknas i enlighet med tillägg II. |
| --- | --- |

b)

I undantagsfall och förutsatt att det görs en förhandsanmälan ska det vara tillåtet med en längsta återbetalningstid på upp till 15 år. I så fall ska ett påslag på 35 % göras på de minimipremiesatser som beräknas i enlighet med tillägg II.

| c) | Återbetalningstiden får inte förlängas genom att rättigheterna i säkerheten delas på pari passu-basis med kommersiella långivare för den statsstödda exportkrediten. |
| --- | --- |

c)

Återbetalningstiden får inte förlängas genom att rättigheterna i säkerheten delas på pari passu-basis med kommersiella långivare för den statsstödda exportkrediten.

13.   ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA

| a) | Parterna ska tillämpa en profil för återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta som anges i punkt 1 eller 2 nedan (20):






  1. | Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta i kombination ska ske i lika stora återbetalningar.






  — | Återbetalningarna ska ske med högst tre månaders intervall med början senast tre månader efter kredittidens början. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Parterna ska tillämpa en profil för återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta som anges i punkt 1 eller 2 nedan (20):

1.

Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta i kombination ska ske i lika stora återbetalningar.

—

Återbetalningarna ska ske med högst tre månaders intervall med början senast tre månader efter kredittidens början.

| — | Alternativt, och förutsatt att det görs en förhandsanmälan (såvida det inte rör sig om en transaktion under tröskelvärdet), ska återbetalningarna ske med sex månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. I så fall ska ett påslag på 15 % göras på de minimipremiesatser som beräknas i enlighet med tillägg II. |
| --- | --- |

—

Alternativt, och förutsatt att det görs en förhandsanmälan (såvida det inte rör sig om en transaktion under tröskelvärdet), ska återbetalningarna ske med sex månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. I så fall ska ett påslag på 15 % göras på de minimipremiesatser som beräknas i enlighet med tillägg II.

| — | Vid en transaktion med rörlig ränta ska återbetalningsprofilen för kapitalbeloppet fastställas för hela återbetalningstiden, högst fem affärsdagar före utbetalningsdagen, på basis av den rörliga räntan eller swapräntan vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

—

Vid en transaktion med rörlig ränta ska återbetalningsprofilen för kapitalbeloppet fastställas för hela återbetalningstiden, högst fem affärsdagar före utbetalningsdagen, på basis av den rörliga räntan eller swapräntan vid den tidpunkten.

| 2. | Återbetalning av kapitalbelopp ska ske i lika stora amorteringar med ränta som betalas på ett minskande belopp:






  — | Återbetalningarna ska ske med högst tre månaders intervall med början senast tre månader efter kredittidens början. |
| --- | --- | --- |

2.

Återbetalning av kapitalbelopp ska ske i lika stora amorteringar med ränta som betalas på ett minskande belopp:

—

Återbetalningarna ska ske med högst tre månaders intervall med början senast tre månader efter kredittidens början.

| — | Alternativt, och förutsatt att det görs en förhandsanmälan (såvida det inte rör sig om en transaktion under tröskelvärdet), ska återbetalningarna ske med sex månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. I så fall ska ett påslag på 15 % göras på de minimipremiesatser som beräknas i enlighet med tillägg II. |
| --- | --- |

—

Alternativt, och förutsatt att det görs en förhandsanmälan (såvida det inte rör sig om en transaktion under tröskelvärdet), ska återbetalningarna ske med sex månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. I så fall ska ett påslag på 15 % göras på de minimipremiesatser som beräknas i enlighet med tillägg II.

| b) | Trots vad som sägs i punkt a, och förutsatt att det görs en förhandsanmälan, får återbetalningen av kapitalbeloppet läggas upp så att den omfattar en slutbetalning av alla utestående belopp på ett visst datum. I så fall ska återbetalningarna av kapitalbeloppet före slutbetalningen struktureras enligt punkt a, baserat på en amorteringstid som inte överstiger den längsta tillåtna återbetalningstiden för de varor och tjänster som beviljas stöd. |
| --- | --- |

b)

Trots vad som sägs i punkt a, och förutsatt att det görs en förhandsanmälan, får återbetalningen av kapitalbeloppet läggas upp så att den omfattar en slutbetalning av alla utestående belopp på ett visst datum. I så fall ska återbetalningarna av kapitalbeloppet före slutbetalningen struktureras enligt punkt a, baserat på en amorteringstid som inte överstiger den längsta tillåtna återbetalningstiden för de varor och tjänster som beviljas stöd.

| c) | Trots vad som sägs i punkt a får återbetalningen av kapitalbeloppet struktureras på villkor som är mindre förmånliga för gäldenären. |
| --- | --- |

c)

Trots vad som sägs i punkt a får återbetalningen av kapitalbeloppet struktureras på villkor som är mindre förmånliga för gäldenären.

| d) | Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras. |
| --- | --- |

d)

Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras.

14.   MINIMIRÄNTESATSER

| a) | Parter som beviljar statligt finansieringsstöd ska tillämpa antingen en rörlig minimiräntesats eller en fast minimiräntesats, i enlighet med bestämmelserna i tillägg III. |
| --- | --- |

a)

Parter som beviljar statligt finansieringsstöd ska tillämpa antingen en rörlig minimiräntesats eller en fast minimiräntesats, i enlighet med bestämmelserna i tillägg III.

| b) | För jetluftfartyg med ett nettopris på minst 35 miljoner US-dollar ska statligt finansieringsstöd på CIRR-basis endast beviljas i undantagsfall. En part som har för avsikt att bevilja sådant stöd ska underrätta alla övriga parter minst 20 kalenderdagar före det slutliga åtagandet och ange vem köparen är. |
| --- | --- |

b)

För jetluftfartyg med ett nettopris på minst 35 miljoner US-dollar ska statligt finansieringsstöd på CIRR-basis endast beviljas i undantagsfall. En part som har för avsikt att bevilja sådant stöd ska underrätta alla övriga parter minst 20 kalenderdagar före det slutliga åtagandet och ange vem köparen är.

| c) | Räntan omfattar inte premiebetalningar enligt artikel 11 och avgifter enligt artikel 16. |
| --- | --- |

c)

Räntan omfattar inte premiebetalningar enligt artikel 11 och avgifter enligt artikel 16.

15.   RÄNTESTÖD

Parter som beviljar räntestöd ska följa de finansiella villkoren för denna sektorsöverenskommelse och ska kräva att banker eller andra finansinstitut som är parter till räntestödstransaktionen endast ska ingå denna transaktion på villkor som i alla avseenden är förenliga med de finansiella villkoren för denna sektorsöverenskommelse.

16.   AVGIFTER

| a) | Med de begränsningar som gäller för premieperioden får parter som tillhandahåller statsstöd i form av ren risktäckning ta ut en premieavgift på den outnyttjade delen av statsstödet under premieperioden enligt följande:






  1. | För den första sexmånadsperioden av premietiden: 0 baspunkter per år. |
| --- | --- | --- |

a)

Med de begränsningar som gäller för premieperioden får parter som tillhandahåller statsstöd i form av ren risktäckning ta ut en premieavgift på den outnyttjade delen av statsstödet under premieperioden enligt följande:

1.

För den första sexmånadsperioden av premietiden: 0 baspunkter per år.

| 2. | För den andra sexmånadsperioden av premietiden: 12,5 baspunkter per år. |
| --- | --- |

2.

För den andra sexmånadsperioden av premietiden: 12,5 baspunkter per år.

| 3. | För den tredje och sista sexmånadsperioden av premietiden: 25 baspunkter per år. |
| --- | --- |

3.

För den tredje och sista sexmånadsperioden av premietiden: 25 baspunkter per år.

| b) | Parter som tillhandahåller statsstöd i form av direkt kredit/finansiering ska ta ut följande avgifter:






  1. | Uppläggningsavgift: 25 baspunkter på det utbetalade beloppet, som ska betalas vid varje utbetalning. |
| --- | --- | --- |

b)

Parter som tillhandahåller statsstöd i form av direkt kredit/finansiering ska ta ut följande avgifter:

1.

Uppläggningsavgift: 25 baspunkter på det utbetalade beloppet, som ska betalas vid varje utbetalning.

| 2. | Limit- och premieavgift: 20 baspunkter per år på den outnyttjade delen av den statsstödda exportkredit som ska utbetalas under premieperioden, att betala i efterskott. |
| --- | --- |

2.

Limit- och premieavgift: 20 baspunkter per år på den outnyttjade delen av den statsstödda exportkredit som ska utbetalas under premieperioden, att betala i efterskott.

| 3. | Administrationsavgift: 5 baspunkter per år på det utestående statsstödsbeloppet, att betala i efterskott. Alternativt kan parterna välja att denna avgift ska betalas i förskott på det utbetalade beloppet i samband med varje utbetalning i enlighet med bestämmelserna i artikel 11 b. |
| --- | --- |

3.

Administrationsavgift: 5 baspunkter per år på det utestående statsstödsbeloppet, att betala i efterskott. Alternativt kan parterna välja att denna avgift ska betalas i förskott på det utbetalade beloppet i samband med varje utbetalning i enlighet med bestämmelserna i artikel 11 b.

17.   SAMFINANSIERING

Trots vad som sägs i artiklarna 14 och 16 gäller följande för samfinansiering där statsstödet tillhandahålls genom direkt kredit och ren risktäckning och där ren risktäckning motsvarar minst 35 % av statsstödsbeloppet: den part som tillhandahåller direkt kredit ska tillämpa samma finansiella villkor, inklusive avgifter, som finansinstitutet tillhandahåller för ren risktäckning, så att total kostnadsekvivalens upprättas mellan tillhandahållaren av ren risktäckning och den direkta långivaren. Under dessa omständigheter ska den part som beviljar sådant stöd rapportera de gällande finansiella villkoren, inklusive avgifter, i enlighet med det rapporteringsformulär som anges i tillägg IV.

DEL 3

BEGAGNADE LUFTFARTYG, RESERVMOTORER, RESERVDELAR, UNDERHÅLLS- OCH SERVICEAVTAL

KAPITEL I

Tillämpningsområde

18.   BEGAGNADE LUFTFARTYG OCH ANDRA VAROR OCH TJÄNSTER

Denna del av sektorsöverenskommelsen ska tillämpas på begagnade luftfartyg och reservmotorer, reservdelar, ombyggnad, större modifieringar, renovering, underhålls- och serviceavtal i samband med såväl nya som begagnade luftfartyg och motorsatser.

KAPITEL II

Finansiella villkor

Tillämpliga finansiella villkor, med undantag för längsta återbetalningstid, ska vara förenliga med bestämmelserna i del 2 i denna sektorsöverenskommelse.

19.   FÖRSÄLJNING AV BEGAGNADE LUFTFARTYG

| a) | Om inte annat följer av punkt b nedan ska den längsta återbetalningstiden för begagnade luftfartyg fastställas på grundval av luftfartygets ålder, i enlighet med följande tabell:







  Luftfartygets ålder (år sedan ursprungligt tillverkningsdatum) | Längsta återbetalningstid för tillgångssäkrade eller statliga transaktioner (år) | Längsta återbetalningstid för transaktioner som varken är tillgångssäkrade eller statliga (år) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 10 | 8,5 |
| 2 | 9 | 7,5 |
| 3 | 8 | 6,5 |
| 4 | 7 | 6 |
| 5 – 8 | 6 | 5,5 |
| Över 8 | 5 | 5 |

a)

Om inte annat följer av punkt b nedan ska den längsta återbetalningstiden för begagnade luftfartyg fastställas på grundval av luftfartygets ålder, i enlighet med följande tabell:

Luftfartygets ålder (år sedan ursprungligt tillverkningsdatum)

Längsta återbetalningstid för tillgångssäkrade eller statliga transaktioner (år)

Längsta återbetalningstid för transaktioner som varken är tillgångssäkrade eller statliga (år)

1

10

8,5

2

9

7,5

3

8

6,5

4

7

6

5 – 8

6

5,5

Över 8

5

5

| b) | Den längsta återbetalningstiden för luftfartyg som har byggts om, förutsatt att transaktionen uppfyller samtliga krav i artikel 19 i tillägg II och förutsatt att eventuellt statsstöd för sådan ombyggnad inte har beviljats i enlighet med artikel 21 a, ska fastställas på grundval av den tidsperiod som förflutit sedan ombyggnadsdatumet samt luftfartygets ålder, i enlighet med följande tabell:

  Längsta återbetalningstid för tillgångssäkrade ombyggda luftfartyg (år)












  Tidsperiod sedan ombyggnadsdatum (år) | Luftfartygets ålder (år sedan ursprungligt tillverkningsdatum) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5–8 | Över 8 |
| 0 (nyligen ombyggt) | 10 | 9 | 8 | 8 | 8 | 8 |
| 1 | 10 | 9 | 8 | 7 | 7 | 7 |
| 2 | | 9 | 8 | 7 | 6 | 6 |
| 3 eller fler | | | 8 | 7 | 6 | 5 |

b)

Den längsta återbetalningstiden för luftfartyg som har byggts om, förutsatt att transaktionen uppfyller samtliga krav i artikel 19 i tillägg II och förutsatt att eventuellt statsstöd för sådan ombyggnad inte har beviljats i enlighet med artikel 21 a, ska fastställas på grundval av den tidsperiod som förflutit sedan ombyggnadsdatumet samt luftfartygets ålder, i enlighet med följande tabell:

Längsta återbetalningstid för tillgångssäkrade ombyggda luftfartyg (år)

Tidsperiod sedan ombyggnadsdatum (år)

Luftfartygets ålder (år sedan ursprungligt tillverkningsdatum)

1

2

3

4

5–8

Över 8

0 (nyligen ombyggt)

10

9

8

8

8

8

1

10

9

8

7

7

7

2

9

8

7

6

6

3 eller fler

8

7

6

5

20.   RESERVMOTORER OCH RESERVDELAR

| a) | När reservmotorer köps in eller beställs i samband med motorer som ska installeras på ett nytt luftfartyg får statsstödet till reservmotorerna beviljas enligt samma villkor som för luftfartyget. |
| --- | --- |

a)

När reservmotorer köps in eller beställs i samband med motorer som ska installeras på ett nytt luftfartyg får statsstödet till reservmotorerna beviljas enligt samma villkor som för luftfartyget.

| b) | När reservdelar köps in tillsammans med ett nytt luftfartyg får statsstödet till reservdelarna beviljas enligt samma villkor som för luftfartyget upp till maximalt 5 % av nettopriset för det nya luftfartyget och de installerade motorerna; punkt d nedan ska tillämpas på statsstöd till reservdelar som överstiger 5 %-gränsen. |
| --- | --- |

b)

När reservdelar köps in tillsammans med ett nytt luftfartyg får statsstödet till reservdelarna beviljas enligt samma villkor som för luftfartyget upp till maximalt 5 % av nettopriset för det nya luftfartyget och de installerade motorerna; punkt d nedan ska tillämpas på statsstöd till reservdelar som överstiger 5 %-gränsen.

| c) | När reservmotorer inte köps in tillsammans med ett nytt luftfartyg ska den längsta återbetalningstiden vara åtta år. För reservmotorer vars värde per enhet är minst 10 miljoner US-dollar kan återbetalningstiden ökas till tio år, förutsatt att transaktionen uppfyller samtliga krav i artikel 19 i tillägg II. |
| --- | --- |

c)

När reservmotorer inte köps in tillsammans med ett nytt luftfartyg ska den längsta återbetalningstiden vara åtta år. För reservmotorer vars värde per enhet är minst 10 miljoner US-dollar kan återbetalningstiden ökas till tio år, förutsatt att transaktionen uppfyller samtliga krav i artikel 19 i tillägg II.

| d) | När andra reservdelar inte köps in tillsammans med ett nytt luftfartyg ska den längsta återbetalningstiden vara






  1. | fem år om kontraktsvärdet är minst 5 miljoner US-dollar, |
| --- | --- | --- |

d)

När andra reservdelar inte köps in tillsammans med ett nytt luftfartyg ska den längsta återbetalningstiden vara

1.

fem år om kontraktsvärdet är minst 5 miljoner US-dollar,

| 2. | två år om kontraktsvärdet understiger 5 miljoner US-dollar. |
| --- | --- |

2.

två år om kontraktsvärdet understiger 5 miljoner US-dollar.

21.   KONTRAKT SOM AVSER OMBYGGNAD/STÖRRE MODIFIERINGAR/RENOVERING

| a) | Om en transaktion för ombyggnad






  1. | värderas till 5 miljoner US-dollar eller mer gäller följande:






  — | Om den uppfyller samtliga krav i artikel 19 i tillägg II får en part erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst åtta år. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Om en transaktion för ombyggnad

1.

värderas till 5 miljoner US-dollar eller mer gäller följande:

—

Om den uppfyller samtliga krav i artikel 19 i tillägg II får en part erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst åtta år.

| — | Om den inte uppfyller samtliga krav i artikel 19 i tillägg II får en part erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst fem år. |
| --- | --- |

—

Om den inte uppfyller samtliga krav i artikel 19 i tillägg II får en part erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst fem år.

| 2. | värderas till under 5 miljoner US-dollar får en part erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst två år. |
| --- | --- |

2.

värderas till under 5 miljoner US-dollar får en part erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst två år.

| b) | Om en transaktion avser större modifieringar eller renovering får en part erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst






  1. | fem år om kontraktsvärdet är minst 5 miljoner US-dollar, |
| --- | --- | --- |

b)

Om en transaktion avser större modifieringar eller renovering får en part erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst

1.

fem år om kontraktsvärdet är minst 5 miljoner US-dollar,

| 2. | två år om kontraktsvärdet understiger 5 miljoner US-dollar. |
| --- | --- |

2.

två år om kontraktsvärdet understiger 5 miljoner US-dollar.

22.   UNDERHÅLLS- OCH SERVICEAVTAL

Parterna får erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst tre år.

23.   MOTORSATSER

Parterna får erbjuda statsstöd med en återbetalningstid på högst fem år.

DEL 4

FÖRFARANDEN FÖR TRANSPARENS

All kommunikation ska ske mellan de angivna kontaktpunkterna i varje parts land via omedelbar textkommunikation, t.ex. det e-postsystem som sekretariatet upprätthåller för att underlätta kommunikationen mellan parterna och sekretariatet. Om inget annat överenskommits ska parterna behandla all information som utbyts enligt denna del av sektorsöverenskommelsen som konfidentiell.

Avsnitt 1

Informationskrav

24.   INFORMATION OM STATSSTÖD

| a) | Inom en månad efter dagen för ett slutligt åtagande ska parten lämna den information som krävs enligt tillägg IV till alla övriga parter, med en kopia till sekretariatet. |
| --- | --- |

a)

Inom en månad efter dagen för ett slutligt åtagande ska parten lämna den information som krävs enligt tillägg IV till alla övriga parter, med en kopia till sekretariatet.

| b) | För att fastställa marginalriktvärdet i enlighet med artikel 8 b i tillägg III ska information om marginaler vad gäller ren risktäckning, såsom beskrivs i artikel 8 c och d i tillägg III, lämnas till sekretariatet senast fem dagar efter utgången av varje månad. |
| --- | --- |

b)

För att fastställa marginalriktvärdet i enlighet med artikel 8 b i tillägg III ska information om marginaler vad gäller ren risktäckning, såsom beskrivs i artikel 8 c och d i tillägg III, lämnas till sekretariatet senast fem dagar efter utgången av varje månad.

Avsnitt 2

Informationsutbyte

25.   BEGÄRAN OM UPPLYSNINGAR

| a) | En part får från en annan part begära upplysningar om användningen av dennes statsstödda exportkrediter till försäljning eller leasing av luftfartyg som omfattas av denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

a)

En part får från en annan part begära upplysningar om användningen av dennes statsstödda exportkrediter till försäljning eller leasing av luftfartyg som omfattas av denna sektorsöverenskommelse.

| b) | En part som har mottagit en ansökan om statsstöd får vända sig till en annan part med en förfrågan och ange de mest förmånliga kreditvillkor på vilka den skulle vara beredd att bevilja stöd. |
| --- | --- |

b)

En part som har mottagit en ansökan om statsstöd får vända sig till en annan part med en förfrågan och ange de mest förmånliga kreditvillkor på vilka den skulle vara beredd att bevilja stöd.

| c) | Den part som mottar en förfrågan ska svara inom sju kalenderdagar och lämna så mycket ömsesidig information som möjligt. Parten ska i sitt svar göra en så god uppskattning som möjligt av sitt troliga beslut i frågan. Vid behov ska ett fullständigt svar följa snarast möjligt. |
| --- | --- |

c)

Den part som mottar en förfrågan ska svara inom sju kalenderdagar och lämna så mycket ömsesidig information som möjligt. Parten ska i sitt svar göra en så god uppskattning som möjligt av sitt troliga beslut i frågan. Vid behov ska ett fullständigt svar följa snarast möjligt.

| d) | En kopia av alla förfrågningar och svar ska sändas till sekretariatet. |
| --- | --- |

d)

En kopia av alla förfrågningar och svar ska sändas till sekretariatet.

26.   MUNTLIGT SAMRÅD

| a) | I en konkurrenssituation får en part begära muntliga samråd med en eller flera parter. |
| --- | --- |

a)

I en konkurrenssituation får en part begära muntliga samråd med en eller flera parter.

| b) | En part ska samtycka till en sådan begäran inom tio arbetsdagar. |
| --- | --- |

b)

En part ska samtycka till en sådan begäran inom tio arbetsdagar.

| c) | Samrådet ska äga rum så snart som möjligt efter utgången av tiodagarsperioden. |
| --- | --- |

c)

Samrådet ska äga rum så snart som möjligt efter utgången av tiodagarsperioden.

| d) | Ordföranden för parterna ska samordna alla eventuella nödvändiga uppföljningsåtgärder med sekretariatet. Sekretariatet ska omgående underrätta samtliga parter om resultatet av samrådet. |
| --- | --- |

d)

Ordföranden för parterna ska samordna alla eventuella nödvändiga uppföljningsåtgärder med sekretariatet. Sekretariatet ska omgående underrätta samtliga parter om resultatet av samrådet.

27.   SÄRSKILT SAMRÅD

| a) | Om en part (den initierande parten) har rimliga skäl att anta att de finansiella villkor som erbjuds av en annan part (den svarande parten) är mer generösa än de som anges i denna sektorsöverenskommelse ska denna part underrätta sekretariatet härom. Sekretariatet ska omedelbart göra denna information tillgänglig för den svarande parten. |
| --- | --- |

a)

Om en part (den initierande parten) har rimliga skäl att anta att de finansiella villkor som erbjuds av en annan part (den svarande parten) är mer generösa än de som anges i denna sektorsöverenskommelse ska denna part underrätta sekretariatet härom. Sekretariatet ska omedelbart göra denna information tillgänglig för den svarande parten.

| b) | Den svarande parten ska klargöra vilka finansiella villkor som övervägs för statsstödet inom fem arbetsdagar efter det att sekretariatet meddelat informationen. |
| --- | --- |

b)

Den svarande parten ska klargöra vilka finansiella villkor som övervägs för statsstödet inom fem arbetsdagar efter det att sekretariatet meddelat informationen.

| c) | Efter den svarande partens klargörande får den initierande parten begära att sekretariatet anordnar ett särskilt samråd med den svarande parten inom fem arbetsdagar för att diskutera frågan. |
| --- | --- |

c)

Efter den svarande partens klargörande får den initierande parten begära att sekretariatet anordnar ett särskilt samråd med den svarande parten inom fem arbetsdagar för att diskutera frågan.

| d) | Den svarande parten ska invänta resultatet av samrådet som ska fastställas samma dag som samrådet genomförs innan parten går vidare med transaktionen. |
| --- | --- |

d)

Den svarande parten ska invänta resultatet av samrådet som ska fastställas samma dag som samrådet genomförs innan parten går vidare med transaktionen.

Avsnitt 3

Gemensamma hållningar

28.   FÖRFARANDEN FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGAR SAMT INNEHÅLLET I DESSA

| a) | Förslag till gemensam hållning ska sändas endast till sekretariatet. Initiativtagarens identitet ska inte avslöjas i registret över gemensamma hållningar på den elektroniska anslagstavla som sekretariatet upprätthåller i OECD:s nätverksmiljö. Sekretariatet får emellertid på begäran muntligen avslöja initiativtagarens identitet för en part. Sekretariatet ska föra ett register över sådana förfrågningar. |
| --- | --- |

a)

Förslag till gemensam hållning ska sändas endast till sekretariatet. Initiativtagarens identitet ska inte avslöjas i registret över gemensamma hållningar på den elektroniska anslagstavla som sekretariatet upprätthåller i OECD:s nätverksmiljö. Sekretariatet får emellertid på begäran muntligen avslöja initiativtagarens identitet för en part. Sekretariatet ska föra ett register över sådana förfrågningar.

| b) | Ett förslag till gemensam hållning ska vara daterat och innehålla följande uppgifter:






  1. | Referensnummer åtföljt av ’Common line’ (gemensam hållning). |
| --- | --- | --- |

b)

Ett förslag till gemensam hållning ska vara daterat och innehålla följande uppgifter:

1.

Referensnummer åtföljt av ’Common line’ (gemensam hållning).

| 2. | Namnet på det importerande landet och köparen/låntagaren. |
| --- | --- |

2.

Namnet på det importerande landet och köparen/låntagaren.

| 3. | Beteckning på eller en så noggrann beskrivning av transaktionen som möjligt så att den kan identifieras. |
| --- | --- |

3.

Beteckning på eller en så noggrann beskrivning av transaktionen som möjligt så att den kan identifieras.

| 4. | Förslag till gemensam hållning för de mest generösa villkor enligt vilka stöd beviljas. |
| --- | --- |

4.

Förslag till gemensam hållning för de mest generösa villkor enligt vilka stöd beviljas.

| 5. | Nationalitet och namn på kända konkurrerande anbudsgivare. |
| --- | --- |

5.

Nationalitet och namn på kända konkurrerande anbudsgivare.

| 6. | Slutdatum för anbud och, om det är känt, anbudsnummer. |
| --- | --- |

6.

Slutdatum för anbud och, om det är känt, anbudsnummer.

| 7. | Andra relevanta uppgifter, inbegripet skäl för att föreslå en gemensam hållning eller, när så är lämpligt, särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

7.

Andra relevanta uppgifter, inbegripet skäl för att föreslå en gemensam hållning eller, när så är lämpligt, särskilda omständigheter.

29.   REAKTIONER PÅ FÖRSLAG TILL GEMENSAM HÅLLNING

| a) | Reaktionerna ska ske inom 20 kalenderdagar, samtidigt som parterna dock uppmanas att reagera på ett förslag till gemensam hållning snarast möjligt. |
| --- | --- |

a)

Reaktionerna ska ske inom 20 kalenderdagar, samtidigt som parterna dock uppmanas att reagera på ett förslag till gemensam hållning snarast möjligt.

| b) | En reaktion kan bestå i godkännande, avvisande, en begäran om ytterligare information, ett förslag till ändring av den gemensamma hållningen eller ett alternativt förslag till gemensam hållning. |
| --- | --- |

b)

En reaktion kan bestå i godkännande, avvisande, en begäran om ytterligare information, ett förslag till ändring av den gemensamma hållningen eller ett alternativt förslag till gemensam hållning.

| c) | En part som inte yttrar sig eller säger sig inte kunna uttrycka någon ståndpunkt ska anses ha godkänt förslaget till gemensam hållning. |
| --- | --- |

c)

En part som inte yttrar sig eller säger sig inte kunna uttrycka någon ståndpunkt ska anses ha godkänt förslaget till gemensam hållning.

30.   GODKÄNNANDE AV GEMENSAMMA HÅLLNINGAR

| a) | Efter en period på 20 kalenderdagar ska sekretariatet underrätta samtliga parter om läget beträffande förslaget till gemensam hållning. Om ingen part har avvisat förslaget men inte alla parter har godkänt det ska förslaget vara öppet under en period av ytterligare 8 kalenderdagar. |
| --- | --- |

a)

Efter en period på 20 kalenderdagar ska sekretariatet underrätta samtliga parter om läget beträffande förslaget till gemensam hållning. Om ingen part har avvisat förslaget men inte alla parter har godkänt det ska förslaget vara öppet under en period av ytterligare 8 kalenderdagar.

| b) | Efter denna ytterligare period ska varje part som inte uttryckligen har avvisat förslaget till gemensam hållning anses ha godkänt den gemensamma hållningen. Varje part, inbegripet initiativtagaren, får dock ställa som villkor för sitt godkännande av den gemensamma hållningen att en eller flera andra parter uttryckligen godkänner förslaget. |
| --- | --- |

b)

Efter denna ytterligare period ska varje part som inte uttryckligen har avvisat förslaget till gemensam hållning anses ha godkänt den gemensamma hållningen. Varje part, inbegripet initiativtagaren, får dock ställa som villkor för sitt godkännande av den gemensamma hållningen att en eller flera andra parter uttryckligen godkänner förslaget.

| c) | Om en part inte godkänner en eller flera beståndsdelar av en gemensam hållning innebär detta ett underförstått godkännande av alla andra beståndsdelar. |
| --- | --- |

c)

Om en part inte godkänner en eller flera beståndsdelar av en gemensam hållning innebär detta ett underförstått godkännande av alla andra beståndsdelar.

31.   OENIGHET OM GEMENSAMMA HÅLLNINGAR

| a) | Om initiativtagaren och den part som har föreslagit en ändring eller ett alternativ inte kan enas om en gemensam hållning inom den andra period på åtta kalenderdagar som anges i artikel 30 får denna period förlängas efter ömsesidig överenskommelse. Sekretariatet ska underrätta samtliga parter om denna förlängning. |
| --- | --- |

a)

Om initiativtagaren och den part som har föreslagit en ändring eller ett alternativ inte kan enas om en gemensam hållning inom den andra period på åtta kalenderdagar som anges i artikel 30 får denna period förlängas efter ömsesidig överenskommelse. Sekretariatet ska underrätta samtliga parter om denna förlängning.

| b) | En gemensam hållning som inte godkänts kan tas upp till ny prövning i enlighet med förfarandena i artiklarna 28–30. Under dessa förhållanden är parterna inte bundna av sitt ursprungliga beslut. |
| --- | --- |

b)

En gemensam hållning som inte godkänts kan tas upp till ny prövning i enlighet med förfarandena i artiklarna 28–30. Under dessa förhållanden är parterna inte bundna av sitt ursprungliga beslut.

32.   TIDPUNKT FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGARS IKRAFTTRÄDANDE

Sekretariatet ska underrätta samtliga parter om att den gemensamma hållningen antingen kommer att träda i kraft eller har avvisats. Den godkända gemensamma hållningen träder i kraft tre kalenderdagar därefter.

33.   GEMENSAMMA HÅLLNINGARS GILTIGHETSTID

| a) | Om inget annat har överenskommits ska en gemensam hållning som godkänts gälla i två år från ikraftträdandet, om inte sekretariatet underrättas om att den inte längre är av intresse och detta godtas av samtliga parter. |
| --- | --- |

a)

Om inget annat har överenskommits ska en gemensam hållning som godkänts gälla i två år från ikraftträdandet, om inte sekretariatet underrättas om att den inte längre är av intresse och detta godtas av samtliga parter.

| b) | En gemensam hållning ska gälla i ytterligare två år om en part inom 14 kalenderdagar innan den ursprungligen skulle löpa ut ansöker om en förlängning och enighet kan nås. Ytterligare förlängningar kan godkännas genom samma förfarande. |
| --- | --- |

b)

En gemensam hållning ska gälla i ytterligare två år om en part inom 14 kalenderdagar innan den ursprungligen skulle löpa ut ansöker om en förlängning och enighet kan nås. Ytterligare förlängningar kan godkännas genom samma förfarande.

| c) | Sekretariatet ska övervaka läget beträffande gemensamma hållningar och hålla parterna underrättade genom uppdatering av förteckningen på den elektroniska anslagstavlan över ’läget beträffande giltiga gemensamma hållningar’. Sekretariatet ska följaktligen bl.a. en gång i kvartalet ge ut en förteckning över gemensamma hållningar som löper ut under påföljande kvartal. |
| --- | --- |

c)

Sekretariatet ska övervaka läget beträffande gemensamma hållningar och hålla parterna underrättade genom uppdatering av förteckningen på den elektroniska anslagstavlan över ’läget beträffande giltiga gemensamma hållningar’. Sekretariatet ska följaktligen bl.a. en gång i kvartalet ge ut en förteckning över gemensamma hållningar som löper ut under påföljande kvartal.

| d) | På begäran av en icke-part som tillverkar konkurrerande luftfartyg ska sekretariatet göra giltiga gemensamma hållningar tillgängliga för denna icke-part. |
| --- | --- |

d)

På begäran av en icke-part som tillverkar konkurrerande luftfartyg ska sekretariatet göra giltiga gemensamma hållningar tillgängliga för denna icke-part.

Avsnitt 4

Matchning

34.   MATCHNING

| a) | Med hänsyn till sina internationella åtaganden får en part matcha de finansiella villkor för statsstöd som erbjuds av en icke-part. |
| --- | --- |

a)

Med hänsyn till sina internationella åtaganden får en part matcha de finansiella villkor för statsstöd som erbjuds av en icke-part.

| b) | Vid matchning av icke-överensstämmande villkor som erbjuds av en icke-part gäller följande:






  1. | Den matchande parten ska göra sitt yttersta för att kontrollera dessa villkor. |
| --- | --- | --- |

b)

Vid matchning av icke-överensstämmande villkor som erbjuds av en icke-part gäller följande:

1.

Den matchande parten ska göra sitt yttersta för att kontrollera dessa villkor.

| 2. | Den matchande parten ska underrätta sekretariatet och alla övriga parter om vilka ansträngningar som har gjorts och vilka resultat de har gett samt om de villkor på vilka den avser att bevilja stöd minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås. |
| --- | --- |

2.

Den matchande parten ska underrätta sekretariatet och alla övriga parter om vilka ansträngningar som har gjorts och vilka resultat de har gett samt om de villkor på vilka den avser att bevilja stöd minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås.

| 3. | Om en konkurrerande part begär överläggningar under denna period på tio kalenderdagar ska den matchande parten avvakta ytterligare tio kalenderdagar innan han gör ett åtagande på dessa villkor. |
| --- | --- |

3.

Om en konkurrerande part begär överläggningar under denna period på tio kalenderdagar ska den matchande parten avvakta ytterligare tio kalenderdagar innan han gör ett åtagande på dessa villkor.

| c) | Om en matchande part ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren ska den omedelbart underrätta alla övriga parter om detta. |
| --- | --- |

c)

Om en matchande part ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren ska den omedelbart underrätta alla övriga parter om detta.

DEL 5

ÖVERVAKNING OCH ÖVERSYN

35.   ÖVERVAKNING

Sekretariatet ska övervaka genomförandet av denna sektorsöverenskommelse och årligen rapportera till parterna om detta.

36.   ÖVERSYN

Parterna ska se över förfarandena och bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse i förhållande till de kriterier och vid de tidpunkter som anges i punkterna a och b.

| a) | Parterna ska genomföra översynen av denna sektorsöverenskommelse enligt följande:






  1. | Under kalenderåret 2019 och vart fjärde år därefter, i båda fallen med tre månaders varsel från sekretariatet. |
| --- | --- | --- |

a)

Parterna ska genomföra översynen av denna sektorsöverenskommelse enligt följande:

1.

Under kalenderåret 2019 och vart fjärde år därefter, i båda fallen med tre månaders varsel från sekretariatet.

| 2. | På begäran av en part efter vederbörligt samråd, förutsett att sekretariatet har gett tre månaders varsel och den begärande parten lämnar en skriftlig förklaring om skälen till och målen med denna översyn samt en sammanfattning av de samråd som har föregått begäran. |
| --- | --- |

2.

På begäran av en part efter vederbörligt samråd, förutsett att sekretariatet har gett tre månaders varsel och den begärande parten lämnar en skriftlig förklaring om skälen till och målen med denna översyn samt en sammanfattning av de samråd som har föregått begäran.

| 3. | Villkoren för att uppdatera minimipremiesatser och minimiräntesatser anges i tillägg II respektive III. |
| --- | --- |

3.

Villkoren för att uppdatera minimipremiesatser och minimiräntesatser anges i tillägg II respektive III.

| 4. | De avgifter som anges i artikel 16 ska ingå i översynerna. |
| --- | --- |

4.

De avgifter som anges i artikel 16 ska ingå i översynerna.

| b) | I översynen enligt punkt a.1 ska följande beaktas:






  1. | I vilken omfattning som syftet med denna sektorsöverenskommelse enligt artikel 1 har uppnåtts och eventuella andra frågor som en part önskar ta upp till diskussion. |
| --- | --- | --- |

b)

I översynen enligt punkt a.1 ska följande beaktas:

1.

I vilken omfattning som syftet med denna sektorsöverenskommelse enligt artikel 1 har uppnåtts och eventuella andra frågor som en part önskar ta upp till diskussion.

| 2. | När det gäller de delar som behandlas i punkt b.1, om det är befogat att ändra någon aspekt av denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

2.

När det gäller de delar som behandlas i punkt b.1, om det är befogat att ändra någon aspekt av denna sektorsöverenskommelse.

| c) | Med tanke på hur viktig översynsförfarandet är för att säkerställa att villkoren i denna sektorsöverenskommelse fortsätter att tillgodose parternas behov, förbehåller sig varje part rätten att frånträda denna sektorsöverenskommelse i enlighet med artikel 40. |
| --- | --- |

c)

Med tanke på hur viktig översynsförfarandet är för att säkerställa att villkoren i denna sektorsöverenskommelse fortsätter att tillgodose parternas behov, förbehåller sig varje part rätten att frånträda denna sektorsöverenskommelse i enlighet med artikel 40.

37.   FRAMTIDA ARBETE

Hänsyn ska tas till:

| a) | Granskningen av parternas metoder för att tillhandahålla statsstöd före kredittidens början. |
| --- | --- |

a)

Granskningen av parternas metoder för att tillhandahålla statsstöd före kredittidens början.

| b) | Tillämpliga bestämmelser för indirekta lån. |
| --- | --- |

b)

Tillämpliga bestämmelser för indirekta lån.

| c) | En förlängning av den längsta återbetalningstiden enligt artikel 19 för begagnade luftfartyg som har genomgått omfattande renovering före försäljning. |
| --- | --- |

c)

En förlängning av den längsta återbetalningstiden enligt artikel 19 för begagnade luftfartyg som har genomgått omfattande renovering före försäljning.

| d) | En förlängning av den längsta återbetalningstiden enligt artikel 21 för större kontraktsvärden. |
| --- | --- |

d)

En förlängning av den längsta återbetalningstiden enligt artikel 21 för större kontraktsvärden.

| e) | Tillämpliga bestämmelser för ’renovering’ (artikel 21) och ’tjänster’ (artikel 22). |
| --- | --- |

e)

Tillämpliga bestämmelser för ’renovering’ (artikel 21) och ’tjänster’ (artikel 22).

| f) | Berättigandeförfarandet enligt Kapstadskonventionen. |
| --- | --- |

f)

Berättigandeförfarandet enligt Kapstadskonventionen.

| g) | Definitionen av ’berörd part’. |
| --- | --- |

g)

Definitionen av ’berörd part’.

DEL 6

SLUTBESTÄMMELSER

38.   IKRAFTTRÄDANDE

Denna sektorsöverenskommelse träder i kraft den 1 februari 2011.

39.   FRÅNTRÄDE

En part kan frånträda denna överenskommelse genom att skriftligen anmäla detta till sekretariatet med hjälp av omedelbar textkommunikation, t.ex. e-post. Frånträdet träder i kraft sex månader efter det att sekretariatet mottagit anmälan. Frånträdet påverkar inte avtal om enskilda transaktioner som ingåtts innan den dag då frånträdet träder i kraft.

”Tillägg I

Deltagande i sektorsöverenskommelsen om luftfartyg

| 1. | Parterna uppmuntrar icke-parter som utvecklar tillverkningskapacitet för civila luftfartyg att tillämpa bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse. I detta sammanhang uppmanar parterna icke-parterna att inleda en dialog om villkoren för att gå med i sektorsöverenskommelsen om luftfartyg (SÖL). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sekretariatet bör se till att en icke-part som är intresserad av att delta i denna sektorsöverenskommelse får fullständig information om villkoren för att bli part i denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Icke-parten inbjuds därefter av parterna att delta i verksamheten enligt denna sektorsöverenskommelse och att närvara som observatör vid relevanta möten. En sådan inbjudan får gälla i högst två år och kan förnyas en gång för en period av ytterligare två år. Under denna period ska icke-parten uppmanas att göra en översyn av sitt eget exportkreditsystem, framför allt när det gäller export av civila luftfartyg. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I slutet av den perioden ska icke-parten ange om den önskar blir part i denna sektorsöverenskommelse och följa dess bestämmelser. Om icke-parten bekräftar att den vill bli part ska den, på årsbasis, bidra till kostnaderna för genomförandet av denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den berörda icke-parten ska betraktas som part 30 arbetsdagar efter den bekräftelse som avses i artikel 4 i detta tillägg. |
| --- | --- |

5.

”Tillägg II

Minimipremiesatser

I detta tillägg anges de metoder som ska användas när prissättningen fastställs för statsstöd för en transaktion som omfattas av denna sektorsöverenskommelse. Avsnitt 1 anger riskklassificeringsförfarandet Avsnitt 2 anger de minimipremiesatser som ska tas ut för nya och begagnade luftfartyg och avsnitt 3 anger de minimipremiesatser som ska tas ut för reservmotorer, reservdelar, ombyggnad/större modifieringar/renovering, underhålls- och servicekontrakt och motorsatser.

Avsnitt 1

Förfaranden för riskklassificering

| 1. | Parterna har enats om en förteckning över riskklassificeringar (förteckningen) för köpare/låntagare. Dessa riskklassificeringar ska avspegla kreditvärderingen av köparnas/låntagarnas prioriterade osäkrade skulder med hjälp av en vanlig bedömningsskala som används av något av kreditvärderingsinstituten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Riskklassificeringarna ska utföras av experter som har utsetts av parterna i förhållande till de riskkategorier som anges i tabell 1 i detta tillägg. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Förteckningen ska vara bindande i alla skeden av transaktionen (t.ex. kampanj och leverans), enligt bestämmelserna i artikel 15 i detta tillägg. |
| --- | --- |

3.

I.   UPPRÄTTANDE AV FÖRTECKNINGEN ÖVER RISKKLASSIFICERINGAR

| 4. | Förteckningen ska utarbetas och godkännas av parterna innan denna sektorsöverenskommelse träder i kraft. Den ska underhållas av sekretariatet och göras tillgänglig för samtliga parter under konfidentiella former. |
| --- | --- |

4.

| 5. | På begäran får sekretariatet under konfidentiella former underrätta en icke-part som tillverkar luftfartyg om riskklassificeringen av en köpare/låntagare. I så fall ska sekretariatet underrätta samtliga parter om denna begäran. En icke-part får när som helst inkomma till sekretariatet med förslag till tillägg i förteckningen. En icke-part som föreslår ett tillägg i förteckningen får delta i förfarandet för riskklassificeringen på samma sätt som om den hade varit en berörd part. |
| --- | --- |

5.

II.   UPPDATERING AV FÖRTECKNINGEN ÖVER RISKKLASSIFICERINGAR

| 6. | Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 15 i detta tillägg får förteckningen uppdateras på ad hoc-basis, antingen om en part på något sätt ger uttryck för att den avser att tillämpa en annan riskklassificering än den som anges i förteckningen eller också om en part behöver en riskklassificering för en köpare/låntagare som ännu inte finns med i förteckningen (21) (22). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Innan en part använder sig av en alternativ eller ny riskklassificering ska den sända en begäran till sekretariatet om att förteckningen ska uppdateras på grundval av en alternativ eller ny riskklassificering. Sekretariatet ska sända ut denna begäran till samtliga parter inom två arbetsdagar utan att röja identiteten på den part som har inkommit med begäran. |
| --- | --- |

7.

| 8. | De berörda parterna får tio (23) arbetsdagar på sig för att antingen godkänna eller invända mot en föreslagen ändring av förteckningen. Underlåtenhet att svara inom denna period betraktas som ett godkännande av förslaget. Om det inte har inkommit några invändningar mot förslaget när denna tiodagarsperiod har löpt ut, ska den föreslagna ändringen i förteckningen anses vara godkänd. Sekretariatet ska ändra förteckningen i enlighet med detta och sända ut ett meddelande via e-post inom fem arbetsdagar. Den reviderade förteckningen ska vara bindande räknat från dagen för det meddelandet. |
| --- | --- |

8.

III.   FÖRFARANDE VID OENIGHET

| 9. | Vid en invändning mot en föreslagen ändring av riskklassificeringen ska de berörda parterna göra sitt yttersta för att på expertnivå nå en överenskommelse om riskklassificeringen inom ytterligare en period av tio arbetsdagar efter det att de har underrättats om oenigheten. Alla medel som kan krävas för att nå enighet bör undersökas, om så krävs med sekretariatets hjälp (t.ex. telefonkonferenser eller muntliga samråd). Om de berörda parterna enas om en riskklassificering inom denna period på tio arbetsdagar, ska de underrätta sekretariatet om resultatet, varpå sekretariatet ska uppdatera förteckningen i enlighet med detta och sända ut ett meddelande via e-post under de följande fem arbetsdagarna. Den modifierade förteckningen ska vara bindande räknat från dagen för det meddelandet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Om experterna inte kan nå enighet inom tio arbetsdagar, ska frågan hänskjutas till parterna för att dessa ska besluta om en lämplig riskklassificering inom högst fem arbetsdagar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Om någon slutlig överenskommelse inte nås, får en part vända sig till ett kreditvärderingsinstitut för att fastställa riskklassificeringen för köparen/låntagaren. I så fall ska ordföranden för parterna på parternas vägnar utfärda ett meddelande till köparen/låntagaren inom tio arbetsdagar. Detta meddelande ska innehålla de direktiv för samrådet om riskbedömningen som parterna har enats om. Den således fastställda riskklassificeringen ska registreras i förteckningen och blir bindande omedelbart efter sekretariatets meddelande för att slutföra uppdateringsförfarandet inom fem arbetsdagar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Om inget annat har överenskommits ska kostnaden för att vända sig till ett kreditvärderingsinstitut i ett sådant fall bäras av den berörda köparen/låntagaren. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Under de förfaranden som anges i artiklarna 9–11 i detta tillägg ska den aktuella riskklassificeringen (om förteckningen innehåller en sådan) alltjämt gälla. |
| --- | --- |

13.

IV.   GILTIGHETSTID FÖR KLASSIFICERINGARNA

| 14. | Gällande riskklassificeringar är de aktuella riskklassificeringar som är registrerade i den förteckning som förs av sekretariatet. Uppskattningar och åtaganden som rör premiesatser ska endast göras i enlighet med dessa riskklassificeringar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Den längsta giltighetstiden för riskklassificeringar är 12 månader räknat från det datum då de registreras i förteckningen av sekretariatet med avseende på parternas tillhandahållande av uppskattningar och slutliga åtaganden om premiesatser. Giltighetstiden för en specifik transaktion kan förlängas med ytterligare 18 månader när ett åtagande eller slutligt åtagande har gjorts och premieavgifterna har tagits ut. Under giltighetstiden på 12 månader kan riskklassificeringarna komma att ses över om det uppstår väsentliga ändringar i köparens/låntagarens riskprofil, t.ex. att den värdering som ett kreditvärderingsinstitut har gjort ändras. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sekretariatet ska avlägsna riskklassificeringen från den efterföljande uppdaterade förteckningen, om inte någon part minst 20 arbetsdagar innan giltighetstiden upphör har begärt att den ska uppdateras. Sekretariatet ska sända ut denna begäran om uppdatering till samtliga parter inom två arbetsdagar, utan att röja identiteten på den part som har inkommit med begäran, och de förfaranden som anges i artiklarna 9–11 i detta tillägg ska tillämpas. |
| --- | --- |

16.

V.   BEGÄRAN FRÅN KÖPARE/LÅNTAGARE OM RISKKLASSIFICERING

| 17. | Om en köpare/låntagare på kampanjstadiet begär en uppskattning av sin riskklassificering och ännu inte finns med i förteckningen, får den köparen/låntagaren på egen bekostnad begära en ungefärlig riskklassificering från ett kreditvärderingsinstitut. Denna riskklassificering ska inte tas med i förteckningen, men får användas av parterna som underlag för deras egen riskbedömning. |
| --- | --- |

17.

Avsnitt 2

Minimipremiesatser för nya och begagnade luftfartyg

I.   FASTSTÄLLANDE AV MINIMIPREMIESATSER

| 18. | I artiklarna 19–60 i detta tillägg fastställs de minimipremiesatser som motsvarar riskklassificeringen av en köpare/låntagare (eller om det rör sig om en annan enhet den huvudsakliga finansieringskällan för återbetalning av transaktionen). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Parterna får tillhandahålla statsstöd till minimipremiesatsen eller högre förutsatt att samtliga nedanstående villkor är uppfyllda:






  a) | Transaktionen är tillgångssäkrad och uppfyller samtliga nedanstående kriterier:






  1. | En säkerhetsrätt med första prioritet på eller i samband med luftfartyg och motorer. |
| --- | --- | --- | --- |

19.

a)

Transaktionen är tillgångssäkrad och uppfyller samtliga nedanstående kriterier:

1.

En säkerhetsrätt med första prioritet på eller i samband med luftfartyg och motorer.

| 2. | Vid en leasingstruktur: överlåtelse och/eller en säkerhetsrätt med första prioritet i samband med leasingavgifterna. |
| --- | --- |

2.

Vid en leasingstruktur: överlåtelse och/eller en säkerhetsrätt med första prioritet i samband med leasingavgifterna.

| 3. | Korsvisa obeståndsklausuler och korsställande av panter för samtliga luftfartyg och motorer som utgör rättslig egendom och ekonomiska fördelar för samma parter enligt den föreslagna finansieringen, när detta är möjligt inom ramen för det tillämpliga regelverket. |
| --- | --- |

3.

Korsvisa obeståndsklausuler och korsställande av panter för samtliga luftfartyg och motorer som utgör rättslig egendom och ekonomiska fördelar för samma parter enligt den föreslagna finansieringen, när detta är möjligt inom ramen för det tillämpliga regelverket.

| b) | Transaktionen har utformats så att den åtminstone omfattar de riskdämpare som anges i tabell 1 nedan:

  Tabell 1


  Riskdämpare









  SÖL-riskkategori | Riskvärderingar | Riskdämpare |
| --- | --- | --- | --- |
| TOTALT | Varav minst ’A’ |
| 1 | AAA till BBB- | 0 | 0 |
| 2 | BB+ och BB | 0 | 0 |
| 3 | BB- | 1 | 1 |
| 4 | B+ | 2 | 1 |
| 5 | B | 2 | 1 |
| 6 | B- | 3 | 2 |
| 7 | CCC | 4 | 3 |
| 8 | CC till C | 4 | 3 |

b)

Transaktionen har utformats så att den åtminstone omfattar de riskdämpare som anges i tabell 1 nedan:

Tabell 1

Riskdämpare

SÖL-riskkategori

Riskvärderingar

Riskdämpare

TOTALT

Varav minst ’A’

1

AAA till BBB-

0

0

2

BB+ och BB

0

0

3

BB-

1

1

4

B+

2

1

5

B

2

1

6

B-

3

2

7

CCC

4

3

8

CC till C

4

3

| 20. | När det gäller artikel 19 i detta tillägg gäller följande:






  a) | Parterna får välja mellan följande riskdämpare:






  Riskdämpare i kategori ’A’:






  1. | Sänkt förskottsnivå: varje sänkning på fem procentenheter från den förskottsnivå som avses i artikel 10 a och b i denna sektorsöverenskommelse utgör en riskdämpare i kategori ’A’. I detta fall ska parten inte tillhandahålla någon form av statsstöd utöver det sänkta förskottet. |
| --- | --- | --- | --- |

20.

a)

Parterna får välja mellan följande riskdämpare:

Riskdämpare i kategori ’A’:

1.

Sänkt förskottsnivå: varje sänkning på fem procentenheter från den förskottsnivå som avses i artikel 10 a och b i denna sektorsöverenskommelse utgör en riskdämpare i kategori ’A’. I detta fall ska parten inte tillhandahålla någon form av statsstöd utöver det sänkta förskottet.

| 2. | Rak amortering: återbetalning av kapitalbeloppet i lika stora amorteringar utgör en riskdämpare. |
| --- | --- |

2.

Rak amortering: återbetalning av kapitalbeloppet i lika stora amorteringar utgör en riskdämpare.

| 3. | Kortare återbetalningstid: en återbetalningstid som inte överskrider tio år utgör en riskdämpare, oavsett den längsta tillåtna återbetalningstiden. |
| --- | --- |

3.

Kortare återbetalningstid: en återbetalningstid som inte överskrider tio år utgör en riskdämpare, oavsett den längsta tillåtna återbetalningstiden.

| Riskdämpare i kategori ’B’:






  1. | Säkerhetsdeposition: varje säkerhetsdeposition till ett belopp som motsvarar en kvartalsåterbetalning av kapitalbelopp och ränta utgör en riskdämpare. Säkerhetsdepositionen kan vara i form av kontanter eller en standbyremburs. |
| --- | --- |

Riskdämpare i kategori ’B’:

1.

Säkerhetsdeposition: varje säkerhetsdeposition till ett belopp som motsvarar en kvartalsåterbetalning av kapitalbelopp och ränta utgör en riskdämpare. Säkerhetsdepositionen kan vara i form av kontanter eller en standbyremburs.

| 2. | Leasingbetalningar i förskott: leasingbetalningar till ett belopp som motsvarar en kvartalsåterbetalning av kapitalbelopp och ränta ska förskottsbetalas ett kvartal före varje återbetalningsdag. |
| --- | --- |

2.

Leasingbetalningar i förskott: leasingbetalningar till ett belopp som motsvarar en kvartalsåterbetalning av kapitalbelopp och ränta ska förskottsbetalas ett kvartal före varje återbetalningsdag.

| 3. | Underhållsreserver med en form och ett belopp som avspeglar bästa marknadspraxis. |
| --- | --- |

3.

Underhållsreserver med en form och ett belopp som avspeglar bästa marknadspraxis.

| b) | Förutsatt att det görs en förhandsanmälan kan högst en riskdämpare i kategori ’A’ ersättas med ett påslag på 15 % på tillämplig minimipremiesats. |
| --- | --- |

b)

Förutsatt att det görs en förhandsanmälan kan högst en riskdämpare i kategori ’A’ ersättas med ett påslag på 15 % på tillämplig minimipremiesats.

| 21. | De minimipremiesatser som ska tillämpas på en transaktion kan fastställas före leverans, antingen vid åtagandet, det slutgiltiga åtagandet eller något annat datum som utgör startdatum för en tidsbestämd premieperiod. Slutgiltig förskottspremiesats, årlig spread eller den kombination av dessa som ska tillämpas på transaktionen ska överensstämma med den premieränta som fastställts på detta sätt och de obligatoriska riskdämpare som anges i artikel 19 b i detta tillägg från och med den dag då minimipremiesatserna fastställdes. Dessa villkor är tillämpliga under hela premieperioden och kan endast ses över efter det att den perioden löpt ut, varvid de minimipremiesatser och obligatoriska riskdämpare enligt den sektorsöverenskommelse om luftfartyg som då är gäller ska tillämpas och kan fastställas för en påföljande premieperiod. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Enligt artikel 11 i denna sektorsöverenskommelse omfattar de minimipremiesatser som ska tillämpas de lägsta riskbaserade satserna (risk-based rates, RBR) samt ett marknadsreflekterande påslag (market reflective surcharge, MRS) i enlighet med artiklarna 23–35 nedan. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Från och med att denna sektorsöverenskommelse träder i kraft är de riskbaserade satserna som följer:

  Tabell 2


  Riskbaserade satser (RBR)








  SÖL-riskkategori | Spreadar (baspunkter) | Förskott (i %) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 89 | 4,98 |
| 2 | 98 | 5,49 |
| 3 | 116 | 6,52 |
| 4 | 133 | 7,49 |
| 5 | 151 | 8,53 |
| 6 | 168 | 9,51 |
| 7 | 185 | 10,50 |
| 8 | 194 | 11,03 |

23.

Tabell 2

Riskbaserade satser (RBR)

SÖL-riskkategori

Spreadar (baspunkter)

Förskott (i %)

1

89

4,98

2

98

5,49

3

116

6,52

4

133

7,49

5

151

8,53

6

168

9,51

7

185

10,50

8

194

11,03

| 24. | De riskbaserade satserna ska uppdateras och fastställas på årsbasis, baserat på ett 4 års glidande medelvärde av Moody’s årliga LGD-värde (förlust vid fallissemang). Tillämpligt LGD-värde för fastställandet av de uppdaterade riskbaserade satserna baseras på prioriterade banklån med säkerhet i form av förstahandspant och ska beräknas enligt följande:

  Tabell 3







  LGD-tilldelning |
| --- | --- |
| 4 års glidande medelvärde | Tänkbart LGD-värde |
| >= 45 % | 25 % |
| >= ’35 %’ < 45 % | 23 % |
| >= ’30 %’ < 35 % | 21 % |
| < 30 % | 19 % |

24.

Tabell 3

LGD-tilldelning

4 års glidande medelvärde

Tänkbart LGD-värde

>= 45 %

25 %

>= ’35 %’ < 45 %

23 %

>= ’30 %’ < 35 %

21 %

< 30 %

19 %

| 25. | En RBR-justeringsfaktor ska fastställas enligt följande:
  Tänkbart LGD-värde = RBR-justeringsfaktor
  19 % |
| --- | --- |

25.

Tänkbart LGD-värde = RBR-justeringsfaktor

19 %

| 26. | RBR-justeringsfaktorn ska multipliceras med de RBR-värden som fastställs i tabell 2 för att beräkna de uppdaterade RBR-värdena. |
| --- | --- |

26.

| 27. | De RBR-värden som följer av de uppdateringar som anges ovan kommer att börja gälla från och med den 15 april varje efterföljande år. Så snart RBR-värdena har fastställts inom ramen för den årliga uppdateringen ska sekretariatet omedelbart underrätta alla parter om de tillämpliga satserna och offentliggöra dem. |
| --- | --- |

27.

| 28. | För varje riskkategori ska ett marknadsreflekterande påslag (MRS) beräknas enligt följande:
  MRS = B*[(0,5 * MCS)–RBR]
  där:






  — | B är en blandkoefficient som varierar från 0,7 till 0,35 beroende på varje riskkategori enligt tabell 4. |
| --- | --- | --- |

28.

MRS = B*[(0,5 * MCS)–RBR]

där:

—

B är en blandkoefficient som varierar från 0,7 till 0,35 beroende på varje riskkategori enligt tabell 4.

| — | MCS är ett 90 dagars glidande medelvärde av Moody’s mediankreditspreadar (MCS) med en medellöptid på 7 år. |
| --- | --- |

—

MCS är ett 90 dagars glidande medelvärde av Moody’s mediankreditspreadar (MCS) med en medellöptid på 7 år.

| 29. | Om riskkategorierna omfattar mer än en riskvärdering ska ett genomsnittsvärde räknas fram för spreadarna. I riskkategori 1 ska spreaden BBB- användas. |
| --- | --- |

29.

| 30. | För MCS-spreadarna ska ett avdrag på 50 % göras för att väga in tillgångssäkerheterna. MCS-spreadarna med avdrag ska därefter justeras med en viktningskoefficient som sträcker sig från 70 % till 35 % enligt tabell 4, tillämpat på differensen mellan MCS-spreadarna med avdrag och RBR. För eventuella negativa spreadar som uppstår till följd av detta ska ingen nedsättning göras.

  Tabell 4


  Viktningskoefficient








  Riskvärderingar | SÖL-riskkategori | Viktningskoefficient (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| AAA | 1 | 70 |
| AA | 1 | 70 |
| A | 1 | 70 |
| BBB+ | 1 | 70 |
| BBB | 1 | 70 |
| BBB- | 1 | 70 |
| BB+ | 2 | 65 |
| BB | 2 | 65 |
| BB- | 3 | 50 |
| B+ | 4 | 45 |
| B | 5 | 40 |
| B- | 6 | 35 |
| CCC | 7 | 35 |
| CC | 8 | 35 |
| C | 8 | 35 |

30.

Tabell 4

Viktningskoefficient

Riskvärderingar

SÖL-riskkategori

Viktningskoefficient (%)

AAA

1

70

AA

1

70

A

1

70

BBB+

1

70

BBB

1

70

BBB-

1

70

BB+

2

65

BB

2

65

BB-

3

50

B+

4

45

B

5

40

B-

6

35

CCC

7

35

CC

8

35

C

8

35

| 31. | MRS ska uppdateras kvartalsvis och de därav följande MCS ska börja gälla från och med den 15 januari, 15 april, 15 juli respektive 15 oktober varje år. Efter varje uppdatering ska sekretariatet omedelbart underrätta samtliga parter om de tillämpliga MRS och de därav följande minimisatserna samt göra dem tillgängliga för parterna före den dag då dessa satser träder i kraft. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ökningen av minimipremiesatser till följd av MRS-uppdateringen får inte överskrida 10 % av de tidigare kvartalsvisa minimipremiesatserna. Minimipremiesatserna (som uppnås genom en sammanslagning av RBR och MRS) får uppgå till högst 200 % av RBR och inte vara lägre än 100 % av RBR. |
| --- | --- |

32.

| 33. | De premiesatser som följer av tillämpningen av artikel 32 för riskkategorierna 2–8 ska, om så är nödvändigt, justeras för att säkerställa att premiesatsen för varje riskkategori uppgår till minst premiesatsen för den riskkategori som den direkt föregås av (dvs. om premiesatsen för kategori x är lägre än premiesatsen för kategori x-1 kommer den att justeras uppåt till nivån för premiesatsen för kategori x-1). |
| --- | --- |

33.

| 34. | För att fastställa minimipremiesatserna






  — | ska följande formel användas:
  MPR netto = MPR*(1+RTAS)*(1+RFAS)*(1+RMRS)*(1–CTCD)*(1+NABS) – CICD
  där






  — | RTAS motsvarar påslaget för justering av återbetalningstiden enligt artikel 12 b i denna sektorsöverenskommelse, |
| --- | --- | --- | --- |

34.

—

ska följande formel användas:

MPR netto = MPR*(1+RTAS)*(1+RFAS)*(1+RMRS)*(1–CTCD)*(1+NABS) – CICD

där

—

RTAS motsvarar påslaget för justering av återbetalningstiden enligt artikel 12 b i denna sektorsöverenskommelse,

| — | RFAS motsvarar påslaget för justering av återbetalningsfrekvensen enligt artikel 13 a.1 och 13 a.2 i denna sektorsöverenskommelse, |
| --- | --- |

—

RFAS motsvarar påslaget för justering av återbetalningsfrekvensen enligt artikel 13 a.1 och 13 a.2 i denna sektorsöverenskommelse,

| — | RMRS motsvarar det påslag för att ersätta en riskdämpare som fastställs i artikel 20 b i detta tillägg, |
| --- | --- |

—

RMRS motsvarar det påslag för att ersätta en riskdämpare som fastställs i artikel 20 b i detta tillägg,

| — | CTCD motsvarar den reduktion enligt Kapstadskonventionen som fastställs i artikel 38 i detta tillägg, |
| --- | --- |

—

CTCD motsvarar den reduktion enligt Kapstadskonventionen som fastställs i artikel 38 i detta tillägg,

| — | NABS motsvarar det icke-tillgångssäkrade påslag som fastställs i artiklarna 57 a.4, 57 b och 59 b i detta tillägg, i tillämpliga fall, |
| --- | --- |

—

NABS motsvarar det icke-tillgångssäkrade påslag som fastställs i artiklarna 57 a.4, 57 b och 59 b i detta tillägg, i tillämpliga fall,

| — | CICD motsvarar avdraget för den villkorliga försäkringstäckningen som fastställs i artikel 56 a i detta tillägg. |
| --- | --- |

—

CICD motsvarar avdraget för den villkorliga försäkringstäckningen som fastställs i artikel 56 a i detta tillägg.

| — | Premien kan betalas antingen i förskott eller under kreditens löptid, som spreadar uttryckta i baspunkter per år, eller genom olika kombinationer av förskottssatser och spreadar. Förskottssatserna och spreadarna ska beräknas med hjälp av konverteringsmodellen för premiesatser, så att den premie som ska betalas för en viss transaktion har samma nettonuvärde oavsett om den betalas genom förskottssatser eller spreadar eller en kombination av dessa. När det gäller transaktioner där villkor har överenskommits eller fastslagits innan täckningen påbörjas och detta medför att den vägda medellöptiden sänks, får en förskottsavgift (beräknad med hjälp av konverteringsmodellen för premiesatser) tas ut. Den därav följande premien ska uppgå till samma belopp som den premie som spreadarna till nettonuvärde ger. |
| --- | --- |

—

Premien kan betalas antingen i förskott eller under kreditens löptid, som spreadar uttryckta i baspunkter per år, eller genom olika kombinationer av förskottssatser och spreadar. Förskottssatserna och spreadarna ska beräknas med hjälp av konverteringsmodellen för premiesatser, så att den premie som ska betalas för en viss transaktion har samma nettonuvärde oavsett om den betalas genom förskottssatser eller spreadar eller en kombination av dessa. När det gäller transaktioner där villkor har överenskommits eller fastslagits innan täckningen påbörjas och detta medför att den vägda medellöptiden sänks, får en förskottsavgift (beräknad med hjälp av konverteringsmodellen för premiesatser) tas ut. Den därav följande premien ska uppgå till samma belopp som den premie som spreadarna till nettonuvärde ger.

| 35. | De tillämpliga minimipremiesatserna offentliggörs på OECD:s webbplats i det format som anges i tabell 5.

  Tabell 5


  Minimipremiesatser

  (Tillgångssäkrade transaktioner med tolv års återbetalningstid)








  Riskkategori | Riskklassificering | Minimipremiesatser |
| --- | --- | --- | --- |
| Spreadar per år (baspunkter) | Förskott (%) |
| 1 | AAA till BBB- | | |
| 2 | BB+ och BB | | |
| 3 | BB- | | |
| 4 | B+ | | |
| 5 | B | | |
| 6 | B- | | |
| 7 | CCC | | |
| 8 | CC till C | | |

35.

Tabell 5

Minimipremiesatser

(Tillgångssäkrade transaktioner med tolv års återbetalningstid)

Riskkategori

Riskklassificering

Minimipremiesatser

Spreadar per år (baspunkter)

Förskott (%)

1

AAA till BBB-

2

BB+ och BB

3

BB-

4

B+

5

B

6

B-

7

CCC

8

CC till C

II.   REDUKTIONER AV MINIMIPREMIESATSEN

| 36. | Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 37 i detta tillägg, ska en reduktion av de minimipremiesatser som fastställts i enlighet med underavsnitt I ovan tillåtas under följande förutsättningar:






  a) | Den tillgångssäkrade transaktionen avser luftfartsegendom i den mening som avses i Kapstadsprotokollet om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning. |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Den tillgångssäkrade transaktionen avser luftfartsegendom i den mening som avses i Kapstadsprotokollet om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning.

| b) | Operatören till luftfartsobjektet (och, om det inte är samma person, låntagaren/köparen eller leasegivaren, om den part som tillhandahåller statsstödet anser att transaktionens upplägg motiverar detta) är belägen i en stat som vid den tidpunkt då utbetalningen genomförs för luftfartsegendomen står med i den förteckning över stater som uppfyller kraven för en reduktion av minimipremiesatserna (Kapstadsförteckningen), samt i tillämpliga fall i en territoriell enhet i denna stat som uppfyller kraven enligt artikel 39 i detta tillägg. |
| --- | --- |

b)

Operatören till luftfartsobjektet (och, om det inte är samma person, låntagaren/köparen eller leasegivaren, om den part som tillhandahåller statsstödet anser att transaktionens upplägg motiverar detta) är belägen i en stat som vid den tidpunkt då utbetalningen genomförs för luftfartsegendomen står med i den förteckning över stater som uppfyller kraven för en reduktion av minimipremiesatserna (Kapstadsförteckningen), samt i tillämpliga fall i en territoriell enhet i denna stat som uppfyller kraven enligt artikel 39 i detta tillägg.

| c) | Transaktionen avser ett luftfartsobjekt registrerat i det internationella register som har upprättats enligt Kapstadskonventionen och det tillhörande luftfartsprotokollet (Kapstadskonventionen eller CTC). |
| --- | --- |

c)

Transaktionen avser ett luftfartsobjekt registrerat i det internationella register som har upprättats enligt Kapstadskonventionen och det tillhörande luftfartsprotokollet (Kapstadskonventionen eller CTC).

| 37. | Reduktionen av de minimipremiesatser som fastställs i enlighet med underavsnitt I ovan får inte överskrida 10 % av den tillämpliga minimipremiesatsen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | För att föras upp på Kapstadsförteckningen ska en stat






  a) | vara en fördragsslutande part i Kapstadskonventionen, |
| --- | --- | --- |

38.

a)

vara en fördragsslutande part i Kapstadskonventionen,

| b) | ha lämnat de kvalificerande förklaringar som anges i bilaga I till detta tillägg, och |
| --- | --- |

b)

ha lämnat de kvalificerande förklaringar som anges i bilaga I till detta tillägg, och

| c) | ha genomfört Kapstadskonventionen, inklusive de kvalificerande förklaringarna, i sina lagar och andra författningar så som krävs, på ett sådant sätt att de åtaganden som fastställs i Kapstadskonventionen har införlivats i den nationella lagstiftningen på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

c)

ha genomfört Kapstadskonventionen, inklusive de kvalificerande förklaringarna, i sina lagar och andra författningar så som krävs, på ett sådant sätt att de åtaganden som fastställs i Kapstadskonventionen har införlivats i den nationella lagstiftningen på lämpligt sätt.

| 39. | För att uppfylla kraven i artikel 36 i detta tillägg ska en territoriell enhet






  a) | vara en territoriell enhet som Kapstadskonventionen har utsträckts till, |
| --- | --- | --- |

39.

a)

vara en territoriell enhet som Kapstadskonventionen har utsträckts till,

| b) | vara en territoriell enhet som de kvalificerande förklaringarna enligt bilaga I till detta tillägg är tillämpliga på, och |
| --- | --- |

b)

vara en territoriell enhet som de kvalificerande förklaringarna enligt bilaga I till detta tillägg är tillämpliga på, och

| c) | ha genomfört Kapstadskonventionen, inklusive de kvalificerande förklaringarna, i sina lagar och andra författningar så som krävs, på ett sådant sätt att de åtaganden som fastställs i Kapstadskonventionen har införlivats i den nationella lagstiftningen på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

c)

ha genomfört Kapstadskonventionen, inklusive de kvalificerande förklaringarna, i sina lagar och andra författningar så som krävs, på ett sådant sätt att de åtaganden som fastställs i Kapstadskonventionen har införlivats i den nationella lagstiftningen på lämpligt sätt.

| 40. | Innan denna sektorsöverenskommelse träder i kraft ska parterna lämna en inledande Kapstadsförteckning som de enats om till sekretariatet. Uppdateringar av Kapstadsförteckningen ska göras i enlighet med artiklarna 41–53 i detta tillägg. |
| --- | --- |

40.

| 41. | En part eller icke-part som tillhandahåller statsstöd till luftfartyg får föreslå sekretariatet att en stat ska läggas till i Kapstadsförteckningen. Ett sådant förslag ska för denna stat omfatta följande:






  a) | Alla relevanta uppgifter om det datum då Kapstadskonventionens ratificerings- eller anslutningsinstrument deponerades hos depositarien. |
| --- | --- | --- |

41.

a)

Alla relevanta uppgifter om det datum då Kapstadskonventionens ratificerings- eller anslutningsinstrument deponerades hos depositarien.

| b) | En kopia av de försäkringar som har gjorts av den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen. |
| --- | --- |

b)

En kopia av de försäkringar som har gjorts av den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen.

| c) | Alla relevanta uppgifter om det datum då Kapstadskonventionen och de kvalificerande förklaringarna trädde i kraft. |
| --- | --- |

c)

Alla relevanta uppgifter om det datum då Kapstadskonventionen och de kvalificerande förklaringarna trädde i kraft.

| d) | En analys av de åtgärder som har vidtagits av den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen i syfte att genomföra Kapstadskonventionen, inklusive de kvalificerande förklaringarna, i sina lagar och andra författningar så som krävs för att säkerställa att de åtaganden som fastställs i Kapstadskonventionen har införlivats i den nationella lagstiftningen på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

d)

En analys av de åtgärder som har vidtagits av den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen i syfte att genomföra Kapstadskonventionen, inklusive de kvalificerande förklaringarna, i sina lagar och andra författningar så som krävs för att säkerställa att de åtaganden som fastställs i Kapstadskonventionen har införlivats i den nationella lagstiftningen på lämpligt sätt.

| e) | Ett ifyllt frågeformulär enligt den blankett som bifogas i bilaga 2 till detta tillägg (CTC-frågeformuläret), som har fyllts i av minst en advokatbyrå som har behörighet att ge juridisk rådgivning med avseende på det relevanta jurisdiktionsområdet för den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen. Av det ifyllda CTC-frågeformuläret ska följande framgå:






  i) | Namn och kontorsadress(er) för den eller de advokatbyråer som har svarat. |
| --- | --- | --- |

e)

Ett ifyllt frågeformulär enligt den blankett som bifogas i bilaga 2 till detta tillägg (CTC-frågeformuläret), som har fyllts i av minst en advokatbyrå som har behörighet att ge juridisk rådgivning med avseende på det relevanta jurisdiktionsområdet för den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen. Av det ifyllda CTC-frågeformuläret ska följande framgå:

i)

Namn och kontorsadress(er) för den eller de advokatbyråer som har svarat.

| ii) | Advokatbyråns relevanta erfarenhet, vilket kan inbegripa erfarenhet av lagstiftnings- och konstitutionsförfaranden i samband med genomförandet av internationella fördrag i staten, samt specifik erfarenhet av frågor som rör Kapstadskonventionen, inbegripet erfarenhet av rådgivning antingen åt en stat när det gäller genomförande och efterlevnad av Kapstadskonventionen eller åt den privata sektorn alternativt erfarenhet av att genomdriva borgenärens rättigheter i den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen. |
| --- | --- |

ii)

Advokatbyråns relevanta erfarenhet, vilket kan inbegripa erfarenhet av lagstiftnings- och konstitutionsförfaranden i samband med genomförandet av internationella fördrag i staten, samt specifik erfarenhet av frågor som rör Kapstadskonventionen, inbegripet erfarenhet av rådgivning antingen åt en stat när det gäller genomförande och efterlevnad av Kapstadskonventionen eller åt den privata sektorn alternativt erfarenhet av att genomdriva borgenärens rättigheter i den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen.

| iii) | Huruvida advokatbyrån är delaktig eller avser att bli delaktig i några transaktioner som kan inbegripa en reduktion av minimipremiesatserna om den föreslagna staten läggs till i Kapstadsförteckningen (24). |
| --- | --- |

iii)

Huruvida advokatbyrån är delaktig eller avser att bli delaktig i några transaktioner som kan inbegripa en reduktion av minimipremiesatserna om den föreslagna staten läggs till i Kapstadsförteckningen (24).

| iv) | Datum för ifyllande av CTC-frågeformuläret. |
| --- | --- |

iv)

Datum för ifyllande av CTC-frågeformuläret.

| 42. | Sekretariatet ska sända ut ett meddelande via e-post med förslaget inom fem arbetsdagar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Alla parter eller icke-parter som tillhandahåller statsstöd till luftfartyg får föreslå att en stat ska strykas ur Kapstadsförteckningen om de anser att denna stat har vidtagit åtgärder som är oförenliga med denna stats åtaganden enligt Kapstadskonventionen eller också har underlåtit att vidta åtgärder som krävs enligt dessa åtaganden. I sitt förslag om strykning ur Kapstadsförteckningen ska parten eller icke-parten ge en fullständig beskrivning av de omständigheter som har gett upphov till förslaget om strykning, t.ex. eventuella åtgärder som staten har vidtagit som är oförenliga med dess åtaganden enligt Kapstadskonventionen eller underlåtenhet att upprätthålla eller efterleva den lagstiftning som krävs för statens åtaganden enligt Kapstadskonventionen. Den part eller icke-part som inkommer med förslaget om strykning från Kapstadsförteckningen ska lämna den stödjande dokumentation som kan finnas tillgänglig, och sekretariatet ska sända ut ett meddelande via e-post med detta förslag inom fem arbetsdagar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Alla parter eller icke-parter som tillhandahåller statsstöd för luftfartyg får inkomma med förslag om att en stat som tidigare har strukits från Kapstadsförteckningen ska återinföras, om ett sådant återinförande är berättigat med hänsyn till senare korrigerande åtgärder eller händelser. Ett sådant förslag ska åtföljas av en beskrivning av de omständigheter som ledde till att staten ströks samt en rapport om de korrigerande åtgärder som vidtagits efter detta och som talar för ett återinförande. Sekretariatet ska sända ut ett meddelande via e-post med förslaget inom fem arbetsdagar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Parterna kan godkänna eller invända mot ett förslag som har lagts fram enligt artiklarna 41–44 i detta tillägg inom 20 arbetsdagar räknat från den dag förslaget lades fram (period 1). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Om det i slutet av period 1 och i den situation som beskrivs i artikel 43 i detta tillägg, såvida förslaget inte dragits tillbaka av den föreslående parten eller icke-parten med bevis på korrigerande åtgärder eller händelser, inte har gjorts några invändningar mot förslaget ska den föreslagna uppdateringen av Kapstadsförteckningen anses ha godkänts av samtliga parter. Sekretariatet ska ändra Kapstadsförteckningen i enlighet med detta och sända ut ett meddelande via e-post inom fem arbetsdagar. Den uppdaterade Kapstadsförteckningen ska träda i kraft från och med dagen för detta meddelande. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vid en invändning mot den föreslagna uppdateringen av Kapstadsförteckningen ska den eller de invändande parterna inom period 1 lämna en skriftlig förklaring om skälet till invändningen. Sedan OECD-sekretariatet har sänt ut den skriftliga invändningen till samtliga parter ska de göra sitt yttersta för att nå en överenskommelse inom en period av ytterligare tio arbetsdagar (period 2). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Parterna ska underrätta sekretariatet om resultatet av sina överläggningar. Om en överenskommelse nås under period 2 ska sekretariatet vid behov uppdatera Kapstadsförteckningen i enlighet med detta och sända ut ett meddelande via e-post inom de följande fem arbetsdagarna. Den uppdaterade Kapstadsförteckningen ska träda i kraft från och med dagen för detta meddelande. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Om ingen enighet nås under period 2, ska ordföranden för parterna i denna sektorsöverenskommelse (ordföranden) inom 20 arbetsdagar (period 3) omedelbart efter period 2 göra sitt yttersta för att verka för samförstånd mellan parterna. Om inget samförstånd har nåtts i slutet av period 3 ska en slutlig lösning uppnås genom följande förfaranden:






  a) | Ordföranden ska lämna en skriftlig rekommendation om den föreslagna uppdateringen av Kapstadsförteckningen. Ordförandens rekommendation ska avspegla majoritetsståndpunkten utifrån de åsikter som öppet har framförts av åtminstone de parter som tillhandahåller statsstöd till export av luftfartyg. I avsaknad av majoritetsståndpunkt ska ordförandens rekommendation grundas enbart på de åsikter som har framförts av parterna och ska i skriftlig form ange grunden för rekommendationen, inklusive vilka berättigandekriterier som inte är uppfyllda om berättigande saknas. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Ordföranden ska lämna en skriftlig rekommendation om den föreslagna uppdateringen av Kapstadsförteckningen. Ordförandens rekommendation ska avspegla majoritetsståndpunkten utifrån de åsikter som öppet har framförts av åtminstone de parter som tillhandahåller statsstöd till export av luftfartyg. I avsaknad av majoritetsståndpunkt ska ordförandens rekommendation grundas enbart på de åsikter som har framförts av parterna och ska i skriftlig form ange grunden för rekommendationen, inklusive vilka berättigandekriterier som inte är uppfyllda om berättigande saknas.

| b) | Ordförandens rekommendation får inte röja några uppgifter om parternas åsikter eller ståndpunkter i samband med det förfarande som fastställs i artiklarna 41–50 i detta tillägg. |
| --- | --- |

b)

Ordförandens rekommendation får inte röja några uppgifter om parternas åsikter eller ståndpunkter i samband med det förfarande som fastställs i artiklarna 41–50 i detta tillägg.

| c) | Parterna ska godta ordförandens rekommendation. |
| --- | --- |

c)

Parterna ska godta ordförandens rekommendation.

| 50. | Om parterna eller ordföranden har fastställt att en stat inte är berättigad att föras upp i Kapstadsförteckningen efter det att ett förslag har lämnats in i enlighet med artikel 41 i detta tillägg, får en part eller icke-part inkomma med ett annat förslag som innehåller en begäran om att parterna ska överväga statens berättigande på nytt. Den part eller icke-part som inkommer med förslaget ska ange skälen till att det ursprungligen fastställdes att staten inte var berättigad. Den part eller icke-part som inkommer med förslaget ska också erhålla och lämna ett uppdaterat CTC-frågeformulär. Detta nya förslag ska behandlas enligt det förfarande som anges i artiklarna 45–51 i detta tillägg. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Vid eventuella ändringar av förteckningen med godkända länder i enlighet med förfarandena i artikel 49 i detta tillägg ska sekretariatet utfärda ett meddelande via e-post med den uppdaterade Kapstadsförteckningen inom fem arbetsdagar efter en sådan ändring. Den uppdaterade Kapstadsförteckningen ska träda i kraft från och med dagen för detta meddelande. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Tillägg, strykning eller återinförande av en stat i Kapstadsförteckningen efter utbetalningen för ett luftfartyg ska inte påverka de minimipremiesatser som har fastställts för ett sådant luftfartyg. |
| --- | --- |

52.

| 53. | När det gäller det förfarande som fastställs i artiklarna 41–51 i detta tillägg ska parterna inte röja några uppgifter om de åsikter eller ståndpunkter som har framförts. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Parterna ska övervaka genomförandet av artiklarna 41–53 i detta tillägg och se över det årligen eller på en parts begäran. |
| --- | --- |

54.

| 55. | När det gäller nya och begagnade luftfartyg får följande justeringar göras av de tillämpliga minimipremiesatserna:






  a) | Ett avdrag på fem baspunkter (spreadar per år) eller 0,29 % (förskott) på de tillämpliga minimipremiesatserna får tillämpas på statsstödda transaktioner i form av villkorlig försäkringstäckning. |
| --- | --- | --- |

55.

a)

Ett avdrag på fem baspunkter (spreadar per år) eller 0,29 % (förskott) på de tillämpliga minimipremiesatserna får tillämpas på statsstödda transaktioner i form av villkorlig försäkringstäckning.

| b) | Minimipremiesatser ska tillämpas på det täckta kapitalbeloppet. |
| --- | --- |

b)

Minimipremiesatser ska tillämpas på det täckta kapitalbeloppet.

III.   ICKE-TILLGÅNGSSÄKRADE TRANSAKTIONER

| 56. | Trots vad som sägs i bestämmelserna i artikel 19 a i detta tillägg får parterna tillhandahålla statsstödda exportkrediter för icke-tillgångssäkrade transaktioner, förutsatt att något av följande villkor är uppfyllt:






  a) | För icke-statliga transaktioner:






  1. | Högsta värde på det exportkontrakt som får statsstöd är 15 miljoner US-dollar. |
| --- | --- | --- | --- |

56.

a)

För icke-statliga transaktioner:

1.

Högsta värde på det exportkontrakt som får statsstöd är 15 miljoner US-dollar.

| 2. | Längsta återbetalningstid ska vara tio år. |
| --- | --- |

2.

Längsta återbetalningstid ska vara tio år.

| 3. | Ingen tredje part har ett säkerhetsintresse i de tillgångar som finansieras. |
| --- | --- |

3.

Ingen tredje part har ett säkerhetsintresse i de tillgångar som finansieras.

| 4. | Ett minimipåslag på 30 % ska tillämpas på de minimipremiesatser som fastställs i enlighet med underavsnitt I ovan. |
| --- | --- |

4.

Ett minimipåslag på 30 % ska tillämpas på de minimipremiesatser som fastställs i enlighet med underavsnitt I ovan.

| b) | När det gäller transaktioner med en statlig köpare eller som har en oåterkallelig och ovillkorad statlig garanti ska ett minimipåslag enligt tabell 6 nedan tillämpas på de minimipremiesatser som fastställts i enlighet med underavsnitt I ovan.

  Tabell 6.







  Riskkategori | Påslag (i %) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 |
| 2 | 0 |
| 3 | 0 |
| 4 | 10 |
| 5 | 15 |
| 6 | 15 |
| 7 | 25 |
| 8 | 25 |

b)

När det gäller transaktioner med en statlig köpare eller som har en oåterkallelig och ovillkorad statlig garanti ska ett minimipåslag enligt tabell 6 nedan tillämpas på de minimipremiesatser som fastställts i enlighet med underavsnitt I ovan.

Tabell 6.

Riskkategori

Påslag (i %)

1

0

2

0

3

0

4

10

5

15

6

15

7

25

8

25

| 57. | Bestämmelserna i artiklarna 36–52 i detta tillägg är inte tillämpliga på statsstödda exportkrediter som tillhandahålls i enlighet med artikel 56 i detta tillägg. |
| --- | --- |

57.

Avsnitt 3

Minimipremiesatser för andra varor och tjänster än begagnade luftfartyg som omfattas av del 3 i denna sektorsöverenskommelse

| 58. | När statsstöd tillhandahålls för alla andra varor och tjänster än begagnade luftfartyg som omfattas av del 3 i denna sektorsöverenskommelse ska minimipremiesatserna vara som följer:






  a) | För tillgångssäkrade transaktioner ska minimipremiesatserna vara lika med de gällande minimispreadar som har fastställts i enlighet med underavsnitt I ovan och när det gäller ren risktäckning omvandlas till förskottsavgifter med hjälp av konverteringsmodellen och lämplig löptid. |
| --- | --- | --- |

58.

a)

För tillgångssäkrade transaktioner ska minimipremiesatserna vara lika med de gällande minimispreadar som har fastställts i enlighet med underavsnitt I ovan och när det gäller ren risktäckning omvandlas till förskottsavgifter med hjälp av konverteringsmodellen och lämplig löptid.

| b) | För icke-tillgångssäkrade transaktioner ska minimipremiesatserna vara lika med de gällande minimispreadar som har fastställts i enlighet med underavsnitt I ovan med ett påslag på 30 % och när det gäller ren risktäckning omvandlas till förskottsavgifter med hjälp av konverteringsmodellen och lämplig löptid. |
| --- | --- |

b)

För icke-tillgångssäkrade transaktioner ska minimipremiesatserna vara lika med de gällande minimispreadar som har fastställts i enlighet med underavsnitt I ovan med ett påslag på 30 % och när det gäller ren risktäckning omvandlas till förskottsavgifter med hjälp av konverteringsmodellen och lämplig löptid.

| 59. | Bestämmelserna i artiklarna 36–52 i detta tillägg ska tillämpas på statsstöd för tillgångssäkrade reservmotorer som omfattas av artikel 20 a och c i denna sektorsöverenskommelse och stöd enligt artikel 21 a.1 första strecksatsen i denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Bestämmelserna i artikel 55 i detta tillägg ska också tillämpas på statsstöd för alla övriga varor och tjänster än begagnade luftfartyg som omfattas av del 3 i denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

60.

”BILAGA 1

KVALIFICERANDE FÖRKLARINGAR

| 1. | Vid tillämpning av avsnitt 2 i tillägg II ska begreppet ’kvalificerande förklaringar’ och alla övriga hänvisningar till detta begrepp i denna sektorsöverenskommelse innebära att en fördragsslutande part i Kapstadskonventionen (fördragsslutande part)






  a) | har lämnat förklaringarna i artikel 2 i denna bilaga, och |
| --- | --- | --- |

1.

a)

har lämnat förklaringarna i artikel 2 i denna bilaga, och

| b) | inte har lämnat förklaringarna i artikel 3 i denna bilaga. |
| --- | --- |

b)

inte har lämnat förklaringarna i artikel 3 i denna bilaga.

| 2. | Vid tillämpningen av artikel 1 a i denna bilaga rör det sig om följande förklaringar:






  a) | Insolvens: Den fördragsslutande staten förklarar att den kommer att tillämpa hela alternativ A i artikel XI i luftfartsprotokollet för samtliga typer av insolvensförfaranden och att karenstiden enligt artikel XI.3 för detta alternativ ska uppgå till högst 60 kalenderdagar. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Insolvens: Den fördragsslutande staten förklarar att den kommer att tillämpa hela alternativ A i artikel XI i luftfartsprotokollet för samtliga typer av insolvensförfaranden och att karenstiden enligt artikel XI.3 för detta alternativ ska uppgå till högst 60 kalenderdagar.

| b) | Avregistrering. Den fördragsslutande staten förklarar att den kommer att tillämpa artikel XIII i luftfartygsprotokollet. |
| --- | --- |

b)

Avregistrering. Den fördragsslutande staten förklarar att den kommer att tillämpa artikel XIII i luftfartygsprotokollet.

| c) | Val av tillämplig lag: Den fördragsslutande staten förklarar att den kommer att tillämpa artikel VIII i luftfartygsprotokollet.
  Samt minst en av följande förklaringar (men gärna båda): |
| --- | --- |

c)

Val av tillämplig lag: Den fördragsslutande staten förklarar att den kommer att tillämpa artikel VIII i luftfartygsprotokollet.

Samt minst en av följande förklaringar (men gärna båda):

| d) | Metod för att vidta åtgärder: Den fördragsslutande staten förklarar i enlighet med artikel 54.2 i konventionen att de åtgärder som står till borgenärens förfogande enligt en bestämmelse i konventionen och vars verkställighet enligt dessa bestämmelser inte förutsätter en framställan hos domstol får vidtas utan domstolens samtycke (tillägget ’utan domstolsåtgärd och’ rekommenderas (men är inget krav) före orden ’domstolens samtycke’). |
| --- | --- |

d)

Metod för att vidta åtgärder: Den fördragsslutande staten förklarar i enlighet med artikel 54.2 i konventionen att de åtgärder som står till borgenärens förfogande enligt en bestämmelse i konventionen och vars verkställighet enligt dessa bestämmelser inte förutsätter en framställan hos domstol får vidtas utan domstolens samtycke (tillägget ’utan domstolsåtgärd och’ rekommenderas (men är inget krav) före orden ’domstolens samtycke’).

| e) | Åtgärder i rätt tid: Den fördragsslutande staten förklarar att den kommer att tillämpa artikel X i luftfartsprotokollet i dess helhet (punkt 5 krävs inte, även om den rekommenderas) och att antalet arbetsdagar som ska användas för den tidsfrist som fastställs i artikel X.2 i luftfartsprotokollet ska gälla






  1. | de åtgärder som avses i artikel 13.1 a, b och c i konventionen (bevarande av ett luftfartsobjekt och dess värde, besittning, kontroll eller förvaring av ett luftfartsobjekt samt kvarhållande av ett luftfartsobjekt) och uppgå till högst tio kalenderdagar, |
| --- | --- | --- |

e)

Åtgärder i rätt tid: Den fördragsslutande staten förklarar att den kommer att tillämpa artikel X i luftfartsprotokollet i dess helhet (punkt 5 krävs inte, även om den rekommenderas) och att antalet arbetsdagar som ska användas för den tidsfrist som fastställs i artikel X.2 i luftfartsprotokollet ska gälla

1.

de åtgärder som avses i artikel 13.1 a, b och c i konventionen (bevarande av ett luftfartsobjekt och dess värde, besittning, kontroll eller förvaring av ett luftfartsobjekt samt kvarhållande av ett luftfartsobjekt) och uppgå till högst tio kalenderdagar,

| 2. | de åtgärder som avses i artikel 13.1 d och e i konventionen (leasing eller förvaltning av luftfartsobjekt och inkomsterna från dessa objekt samt försäljning och fördelning av inkomsterna från försäljningen av luftfartsutrustningen), och uppgå till högst 30 kalenderdagar. |
| --- | --- |

2.

de åtgärder som avses i artikel 13.1 d och e i konventionen (leasing eller förvaltning av luftfartsobjekt och inkomsterna från dessa objekt samt försäljning och fördelning av inkomsterna från försäljningen av luftfartsutrustningen), och uppgå till högst 30 kalenderdagar.

| 3. | De förklaringar som avses i artikel 1 b i denna bilaga är de följande:






  a) | Interimistiska åtgärder: Den fördragsslutande staten får inte ha lämnat någon förklaring enligt artikel 55 i konventionen där undantag begärs från artikel 13 eller 43 i konventionen. Detta gäller emellertid under förutsättning att, om den fördragsslutande staten har lämnat de förklaringar som anges i artikel 2 d i denna bilaga, lämnandet av en förklaring enligt artikel 55 i konventionen inte utgör ett hinder för att avdraget enligt Kapstadskonventionen tillämpas. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Interimistiska åtgärder: Den fördragsslutande staten får inte ha lämnat någon förklaring enligt artikel 55 i konventionen där undantag begärs från artikel 13 eller 43 i konventionen. Detta gäller emellertid under förutsättning att, om den fördragsslutande staten har lämnat de förklaringar som anges i artikel 2 d i denna bilaga, lämnandet av en förklaring enligt artikel 55 i konventionen inte utgör ett hinder för att avdraget enligt Kapstadskonventionen tillämpas.

| b) | Romkonventionen: Den fördragsslutande staten får inte ha lämnat någon förklaring enligt artikel XXXII i luftfartsprotokollet där undantag begärs från artikel XXIV i luftfartsprotokollet. |
| --- | --- |

b)

Romkonventionen: Den fördragsslutande staten får inte ha lämnat någon förklaring enligt artikel XXXII i luftfartsprotokollet där undantag begärs från artikel XXIV i luftfartsprotokollet.

| c) | Leasing som åtgärd: Den fördragsslutande staten får inte ha lämnat någon förklaring enligt artikel 54.1 i konventionen som förhindrar leasing som åtgärd. |
| --- | --- |

c)

Leasing som åtgärd: Den fördragsslutande staten får inte ha lämnat någon förklaring enligt artikel 54.1 i konventionen som förhindrar leasing som åtgärd.

| 4. | När det gäller artikel XI i luftfartsprotokollet gäller för Europeiska unionens medlemsstater att den kvalificerande förklaring som anges i artikel 2 a i denna bilaga ska anses ha lämnats av en medlemsstat med avseende på den artikeln, om denna medlemsstats nationella lagstiftning har ändrats för att återge villkoren i alternativ A i artikel XI i luftfartsprotokollet (med en karenstid på högst 60 kalenderdagar). När det gäller de kvalificerande förklaringar som fastställs i artikel 2 c och e i denna bilaga, ska dessa anses vara uppfyllda för denna sektorsöverenskommelse, om Europeiska unionens eller de berörda medlemsstaternas lagstiftning är till väsentliga delar likartad den som fastställs i de relevanta artiklarna i denna bilaga. När det gäller artikel 2 c i denna bilaga råder enighet om att Europeiska unionens lagstiftning (förordning (EG) nr 593/2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser) i huvudsak är likartad med artikel VIII i luftfartsprotokollet. |
| --- | --- |

4.

”BILAGA 2

FRÅGEFORMULÄR FÖR KAPSTADSKONVENTIONEN

I.   INLEDANDE INFORMATION

Lämna följande uppgifter:

| 1. | Namn och fullständig adress för den advokatbyrå som fyller i frågeformuläret. |
| --- | --- |

1.

Namn och fullständig adress för den advokatbyrå som fyller i frågeformuläret.

| 2. | Advokatbyråns relevanta erfarenhet, vilket kan inbegripa erfarenhet av lagstiftnings- och konstitutionsförfaranden i samband med genomförandet av internationella fördrag i staten, samt specifik erfarenhet av frågor som rör Kapstadskonventionen, inbegripet erfarenhet av rådgivning antingen åt en stat när det gäller genomförande och efterlevnad av Kapstadskonventionen eller åt den privata sektorn alternativt erfarenhet av att genomdriva borgenärens rättigheter i den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen. |
| --- | --- |

2.

Advokatbyråns relevanta erfarenhet, vilket kan inbegripa erfarenhet av lagstiftnings- och konstitutionsförfaranden i samband med genomförandet av internationella fördrag i staten, samt specifik erfarenhet av frågor som rör Kapstadskonventionen, inbegripet erfarenhet av rådgivning antingen åt en stat när det gäller genomförande och efterlevnad av Kapstadskonventionen eller åt den privata sektorn alternativt erfarenhet av att genomdriva borgenärens rättigheter i den stat som är föreslagen för att läggas till i Kapstadsförteckningen.

| 3. | Huruvida advokatbyrån är delaktig eller avser att bli delaktig i några transaktioner som kan inbegripa en reduktion av minimipremiesatserna om den föreslagna staten läggs till i Kapstadsförteckningen (25). |
| --- | --- |

3.

Huruvida advokatbyrån är delaktig eller avser att bli delaktig i några transaktioner som kan inbegripa en reduktion av minimipremiesatserna om den föreslagna staten läggs till i Kapstadsförteckningen (25).

| 4. | Datum då detta frågeformulär fylldes i. |
| --- | --- |

4.

Datum då detta frågeformulär fylldes i.

II.   FRÅGOR

1.   
  Kvalificerande förklaringar

| 1.1 | Har staten (26) lämnat var och en av de kvalificerande förklaringarna i enlighet med kraven i bilaga 1 till tillägg II till sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för civila luftfartyg (sektorsöverenskommelsen om luftfartyg) (varvid var och en av dessa förklaringar är en ’kvalificerande förklaring’)? När det gäller förklaringarna rörande ’Metod för att vidta åtgärder’ [artikel 2 d] och ’Åtgärder i rätt tid’ [artikel 2 e]: ange om endast en av dessa förklaringar har lämnats eller om bägge lämnats. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Beskriv hur dessa förklaringar eventuellt avviker från de krav som avses i fråga 1.1. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Bekräfta att staten inte har lämnat någon av de förklaringar som anges i artikel 3 i bilaga 1 till tillägg II till sektorsöverenskommelsen om luftfartyg. |
| --- | --- |

1.3

2.   
  Ratificering

| 1.1 | Har staten ratificerat, godtagit, godkänt eller anslutit sig till Kapstadskonventionen och luftfartsprotokollet (konventionen)? Ange ratificerings-/anslutningsdatum och beskriv kort statens anslutnings- eller ratificeringsprocess för konventionen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Har konventionen och de lämnade kvalificerande förklaringarna vunnit laga kraft inom hela statens territorium utan ytterligare akter, genomförandelagstiftning eller antagande av ytterligare lagar och andra författningar? |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ge i så fall en kort förklaring av förfarandet som ger konventionen och de kvalificerande förklaringarna laga kraft. |
| --- | --- |

1.3

3.   
  Den nationella och lokala lagstiftningens effekt

| 1.1 | Beskriv och ange, i tillämpliga fall, genomförandelagstiftningen och genomförandebestämmelserna för konventionen och varje kvalificerande förklaring som staten har lämnat. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Skulle konventionen och de lämnade kvalificerande förklaringarna (’konventionen och de kvalificerande förklaringarna’), såsom de införlivats i den nationella lagstiftningen (27), upphäva eller ha prioritet framför nationell lagstiftning, bestämmelser, beslut, rättspraxis och eller regleringspraxis som är motstridig? Om så är fallet, beskriv hur detta sker (28). I annat fall, lämna närmare information. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Finns det för närvarande några brister i genomförandet av konventionen och de kvalificerande förklaringarna? Om så är fallet, beskriv dem (29). |
| --- | --- |

1.3

4.   
  Domstolsbeslut och administrativa beslut

| 1.1 | Beskriv eventuella faktorer, inbegripet rättslig, regleringsmässig eller administrativ praxis, som skulle kunna förväntas leda till att domstolar, myndigheter eller administrativa organ inte kan ge konventionen och de kvalificerande förklaringarna full verkan och effekt (30), (31). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Har det enligt er kännedom förekommit att en borgenär har vidtagit någon rättslig eller administrativ åtgärd i enlighet med konventionen? Om så är fallet, beskriv åtgärden och ange om den gav resultat. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Har det enligt er kännedom efter ratificeringen/genomförandet förekommit att domstolarna i staten i något fall i strid med konventionen och de kvalificerande förklaringarna har motsatt sig att se till att en gäldenär eller garant uppfyller sina låneåtaganden? |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Finns det enligt er kännedom några andra faktorer som kan inverka på om domstolar och administrativa organ kan förväntas agera på ett sätt som är förenligt med konventionen och de kvalificerande frågeformulären? Om så är fallet, ange på vilket sätt. |
| --- | --- |

1.4

”Tillägg III

Minimiräntesatser

Det statliga finansieringsstödet ska varken helt eller delvis uppväga eller kompensera den lämpliga premiesats för risken för utebliven betalning som tas ut i enlighet med tillägg II.

1.   RÖRLIG MINIMIRÄNTESATS

| a) | Den rörliga minimiräntesatsen ska vara den relevanta referensräntan för valutan såsom den angivits av administratören av valutans referensvärde (’rörlig referensränta’) (32), med den löptid som motsvarar räntebetalningsfrekvensen på statsstödda exportkrediter, och till vilken det ska läggas ett marginalriktvärde som har beräknats i enlighet med artikel 8 i detta tillägg. |
| --- | --- |

a)

Den rörliga minimiräntesatsen ska vara den relevanta referensräntan för valutan såsom den angivits av administratören av valutans referensvärde (’rörlig referensränta’) (32), med den löptid som motsvarar räntebetalningsfrekvensen på statsstödda exportkrediter, och till vilken det ska läggas ett marginalriktvärde som har beräknats i enlighet med artikel 8 i detta tillägg.

| b) | Mekanismen för att fastställa den rörliga räntan ska variera som följer, beroende på vilken återbetalningsprofil som har valts:






  1. | När återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske i kombination i lika stora amorteringar, ska man använda den rörliga referensränta som är relevant med hänsyn till relevant valuta och betalningsfrekvens och som gällde två affärsdagar före dagen för kreditutnyttjande för att beräkna hela betalningsplanen, som om det vore en fast ränta. Därefter fastställs återbetalningsplanen för kapitalbeloppet liksom den första räntebetalningen. Den andra räntebetalningen, liksom de efterföljande, ska beräknas baserad på den relevanta rörliga referensränta som gällde två affärsdagar före den tidigare betalningsdagen på det utestående kapitalbelopp som inledningsvis fastställdes. |
| --- | --- | --- |

b)

Mekanismen för att fastställa den rörliga räntan ska variera som följer, beroende på vilken återbetalningsprofil som har valts:

1.

När återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske i kombination i lika stora amorteringar, ska man använda den rörliga referensränta som är relevant med hänsyn till relevant valuta och betalningsfrekvens och som gällde två affärsdagar före dagen för kreditutnyttjande för att beräkna hela betalningsplanen, som om det vore en fast ränta. Därefter fastställs återbetalningsplanen för kapitalbeloppet liksom den första räntebetalningen. Den andra räntebetalningen, liksom de efterföljande, ska beräknas baserad på den relevanta rörliga referensränta som gällde två affärsdagar före den tidigare betalningsdagen på det utestående kapitalbelopp som inledningsvis fastställdes.

| 2. | När återbetalningen av kapitalbeloppet sker i lika stora amorteringar ska man använda den rörliga referensränta som är relevant med hänsyn till relevant valuta och betalningsfrekvens och som gällde två affärsdagar före dagen för kreditutnyttjande och före varje betalningsdatum för att beräkna den följande räntebetalningen på det utestående kapitalbeloppet. |
| --- | --- |

2.

När återbetalningen av kapitalbeloppet sker i lika stora amorteringar ska man använda den rörliga referensränta som är relevant med hänsyn till relevant valuta och betalningsfrekvens och som gällde två affärsdagar före dagen för kreditutnyttjande och före varje betalningsdatum för att beräkna den följande räntebetalningen på det utestående kapitalbeloppet.

| c) | När statligt finansieringsstöd beviljas till lån med rörlig ränta, kan köpare/låntagare ha möjlighet att byta från rörlig till fast ränta under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:






  1. | Möjligheten är enbart begränsad till swapräntan. |
| --- | --- | --- |

c)

När statligt finansieringsstöd beviljas till lån med rörlig ränta, kan köpare/låntagare ha möjlighet att byta från rörlig till fast ränta under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

1.

Möjligheten är enbart begränsad till swapräntan.

| 2. | Möjligheten att byta ges endast på begäran, endast en gång och ska rapporteras på vederbörligt sätt med en hänvisning till det rapporteringsformulär som inledningsvis sändes till sekretariatet enligt artikel 24 i denna överenskommelse. |
| --- | --- |

2.

Möjligheten att byta ges endast på begäran, endast en gång och ska rapporteras på vederbörligt sätt med en hänvisning till det rapporteringsformulär som inledningsvis sändes till sekretariatet enligt artikel 24 i denna överenskommelse.

2.   FAST MINIMIRÄNTESATS

Den fasta minimiräntesatsen ska vara något av följande:

| a) | Swapräntan för den relevanta valutan för den statsstödda exportkrediten och med en löptid som motsvarar den interpolerade räntan för de två tillgängliga årsperioder som ligger närmast lånets medellöptid. Räntan ska fastställas två affärsdagar före dagen för varje kreditutnyttjande.
  ELLER |
| --- | --- |

a)

Swapräntan för den relevanta valutan för den statsstödda exportkrediten och med en löptid som motsvarar den interpolerade räntan för de två tillgängliga årsperioder som ligger närmast lånets medellöptid. Räntan ska fastställas två affärsdagar före dagen för varje kreditutnyttjande.

ELLER

| b) | Marknadsreferensräntan (CIRR) som har fastställts enligt bestämmelserna i artiklarna 3–7 i detta tillägg. |
| --- | --- |

b)

Marknadsreferensräntan (CIRR) som har fastställts enligt bestämmelserna i artiklarna 3–7 i detta tillägg.

Till detta ska i båda fallen läggas ett marginalriktvärde som har beräknats i enlighet med artikel 8 f i detta tillägg.

3.   KONSTRUKTION AV CIRR

| a) | En CIRR ska offentliggöras för euro, japanska yen, pund sterling, US-dollar och, om en berörd part lämnar in en ansökan om detta, varje stödberättigande valuta som anges i artikel 9 i denna sektorsöverenskommelse och beräknas genom att en fast marginal på 120 baspunkter läggs till en av tre följande löptider (basräntorna):






  1. | Avkastningen på femåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på högst nio år. |
| --- | --- | --- |

a)

En CIRR ska offentliggöras för euro, japanska yen, pund sterling, US-dollar och, om en berörd part lämnar in en ansökan om detta, varje stödberättigande valuta som anges i artikel 9 i denna sektorsöverenskommelse och beräknas genom att en fast marginal på 120 baspunkter läggs till en av tre följande löptider (basräntorna):

1.

Avkastningen på femåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på högst nio år.

| 2. | Avkastningen på sjuåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än nio men högst tolv år. |
| --- | --- |

2.

Avkastningen på sjuåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än nio men högst tolv år.

| 3. | Avkastningen på nioåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än tolv men högst 15 år. |
| --- | --- |

3.

Avkastningen på nioåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än tolv men högst 15 år.

| b) | CIRR ska beräknas månadsvis på grundval av data från föregående månad och anmälas till sekretariatet senast fem dagar efter månadens utgång. Sekretariatet ska därefter genast underrätta alla parter om tillämpliga räntor och offentliggöra dessa. CIRR ska träda i kraft den femtonde dagen i varje månad. |
| --- | --- |

b)

CIRR ska beräknas månadsvis på grundval av data från föregående månad och anmälas till sekretariatet senast fem dagar efter månadens utgång. Sekretariatet ska därefter genast underrätta alla parter om tillämpliga räntor och offentliggöra dessa. CIRR ska träda i kraft den femtonde dagen i varje månad.

| c) | En part eller icke-part får begära att CIRR fastställs för en icke-parts valuta. I samråd med den berörda icke-parten kan en part eller sekretariatet på icke-partens vägnar lägga fram ett förslag till konstruktion av CIRR i den valutan med hjälp av de förfaranden för en gemensam hållning som anges i artiklarna 28–33 i denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

c)

En part eller icke-part får begära att CIRR fastställs för en icke-parts valuta. I samråd med den berörda icke-parten kan en part eller sekretariatet på icke-partens vägnar lägga fram ett förslag till konstruktion av CIRR i den valutan med hjälp av de förfaranden för en gemensam hållning som anges i artiklarna 28–33 i denna sektorsöverenskommelse.

4.   GILTIGHETSTID FÖR CIRR

| a) | Varaktighet för CIRR: den CIRR som ska tillämpas på en transaktion ska inte gälla under en period som överskrider sex månader från det att den har valts (exportkontraktsdatum eller något tillämpningsdatum efter detta) och fram till kreditavtalsdatumet. Om kreditavtalet inte undertecknas inom den tidsfristen och CIRR fastställs för ytterligare sex månader, ska den nya CIRR beviljas till den räntesats som gällde vid datumet för det nya fastställandet. |
| --- | --- |

a)

Varaktighet för CIRR: den CIRR som ska tillämpas på en transaktion ska inte gälla under en period som överskrider sex månader från det att den har valts (exportkontraktsdatum eller något tillämpningsdatum efter detta) och fram till kreditavtalsdatumet. Om kreditavtalet inte undertecknas inom den tidsfristen och CIRR fastställs för ytterligare sex månader, ska den nya CIRR beviljas till den räntesats som gällde vid datumet för det nya fastställandet.

| b) | Efter kreditavtalsdatumet ska CIRR tillämpas för kreditutnyttjandeperioder på högst sex månader. Efter den första kreditutnyttjandeperioden på sex månader fastställs CIRR för nästa sexmånadersperiod. Den nya CIRR ska vara den som gäller den första dagen under den nya sexmånadersperioden och får inte understiga den CIRR som ursprungligen valdes (detta förfarande ska upprepas för varje efterföljande sexmånadersperiod med kreditutnyttjande). |
| --- | --- |

b)

Efter kreditavtalsdatumet ska CIRR tillämpas för kreditutnyttjandeperioder på högst sex månader. Efter den första kreditutnyttjandeperioden på sex månader fastställs CIRR för nästa sexmånadersperiod. Den nya CIRR ska vara den som gäller den första dagen under den nya sexmånadersperioden och får inte understiga den CIRR som ursprungligen valdes (detta förfarande ska upprepas för varje efterföljande sexmånadersperiod med kreditutnyttjande).

5.   TILLÄMPNING AV MINIMIRÄNTESATSER

Enligt kreditavtalets bestämmelser får låntagaren inte ges möjlighet att byta från statsstödd finansiering med rörlig ränta till finansiering med förvald CIRR och ska heller inte tillåtas byta mellan en förvald CIRR och den kortfristiga marknadsränta som gäller på varje räntebetalningsdag under lånets livslängd.

6.   FÖRTIDA ÅTERBETALNING AV LÅN MED FAST RÄNTESATS

Om en låntagare frivilligt i förtid helt eller delvis återbetalar ett lån med fast räntesats som fastställts i enlighet med artikel 2 i detta tillägg, eller en del av ett sådant lån, eller när den CIRR som tillämpas inom ramen för kreditavtalet ändras till rörlig ränta eller swapränta, ska låntagaren kompensera den institution som tillhandahållit det statliga finansieringsstödet för alla kostnader och förluster till följd av detta, inbegripet den statliga institutionens kostnader för att ersätta den del av kassainflödet till fast ränta som bortfaller till följd av den förtida återbetalningen.

7.   OMEDELBARA FÖRÄNDRINGAR AV RÄNTESATSER

Om marknadsutvecklingen kräver anmälan om en ändring av CIRR under loppet av en månad ska den ändrade räntesatsen börja tillämpas tio arbetsdagar efter det att sekretariatet mottagit anmälan om ändringen.

8.   MARGINALRIKTVÄRDE

| a) | Ett marginalriktvärde på grundval av tremånaders rörlig referensränta för US-dollar ska beräknas månadsvis, i enlighet med punkt b, med hjälp av uppgifter som har anmälts till sekretariatet i enlighet med punkt c, och ska träda i kraft den femtonde dagen varje månad. När marginalriktvärdet har beräknats ska sekretariatet underrätta parterna om det och se till att det offentliggörs. |
| --- | --- |

a)

Ett marginalriktvärde på grundval av tremånaders rörlig referensränta för US-dollar ska beräknas månadsvis, i enlighet med punkt b, med hjälp av uppgifter som har anmälts till sekretariatet i enlighet med punkt c, och ska träda i kraft den femtonde dagen varje månad. När marginalriktvärdet har beräknats ska sekretariatet underrätta parterna om det och se till att det offentliggörs.

| b) | Marginalriktvärdet på grundval av tremånaders rörlig referensränta för US-dollar ska vara en räntesats som motsvarar genomsnittet av de lägsta 50 % av marginalerna över i) tremånaders rörlig referensränta för US-dollar som tas ut för transaktioner med rörlig ränta, och ii) tremånaders rörlig referensränta för US-dollar interpolerad genom byte från fast ränta till en motsvarande rörlig ränta som tas ut för transaktioner med fast ränta eller emissioner på kapitalmarknaden. I vartdera fallet ska de marginaler som ingår i de månatliga rapporter om riktvärden som lämnas av berörda parter vara de som hänför sig till de tre hela kalendermånader som föregår det ikraftträdandedatum som fastställs i punkt a ovan. De transaktioner/emissioner som används vid beräkningen av marginalriktvärdet ska uppfylla följande villkor:






  1. | Transaktioner, denominerade i US-dollar, med 100 % ovillkorlig garanti. |
| --- | --- | --- |

b)

Marginalriktvärdet på grundval av tremånaders rörlig referensränta för US-dollar ska vara en räntesats som motsvarar genomsnittet av de lägsta 50 % av marginalerna över i) tremånaders rörlig referensränta för US-dollar som tas ut för transaktioner med rörlig ränta, och ii) tremånaders rörlig referensränta för US-dollar interpolerad genom byte från fast ränta till en motsvarande rörlig ränta som tas ut för transaktioner med fast ränta eller emissioner på kapitalmarknaden. I vartdera fallet ska de marginaler som ingår i de månatliga rapporter om riktvärden som lämnas av berörda parter vara de som hänför sig till de tre hela kalendermånader som föregår det ikraftträdandedatum som fastställs i punkt a ovan. De transaktioner/emissioner som används vid beräkningen av marginalriktvärdet ska uppfylla följande villkor:

1.

Transaktioner, denominerade i US-dollar, med 100 % ovillkorlig garanti.

| 2. | Statsstöd beviljat för luftfartyg som värderas till minst 35 miljoner US-dollar (eller motsvarande i en annan stödberättigande valuta). |
| --- | --- |

2.

Statsstöd beviljat för luftfartyg som värderas till minst 35 miljoner US-dollar (eller motsvarande i en annan stödberättigande valuta).

| c) | Parterna ska rapportera en marginal så snart den är känd, och denna marginal kommer att kvarstå i partens rapport om marginalriktvärden i tre hela kalendermånader. När det gäller en enskild transaktion med flera prissättningstillfällen ska inga försök göras att matcha senare prissättningstillfällen till efterhandsanmälningar. |
| --- | --- |

c)

Parterna ska rapportera en marginal så snart den är känd, och denna marginal kommer att kvarstå i partens rapport om marginalriktvärden i tre hela kalendermånader. När det gäller en enskild transaktion med flera prissättningstillfällen ska inga försök göras att matcha senare prissättningstillfällen till efterhandsanmälningar.

| d) | Parterna ska anmäla transaktioner från och med det datum då den långfristiga marginalen realiseras. För transaktioner inom bankuppdrag (inbegripet PEFCO (Private Export Funding Corporation)) är marginalens realiseringsdatum den dag då den första av följande händelser inträffar: i) partens utfärdande av ett slutligt åtagande, ii) fastställandet av marginalen efter åtagandet, iii) kreditutnyttjandet, och iv) fastställandet av den långfristiga marginalen efter kreditutnyttjandet. Om det sker flera kreditutnyttjanden inom ramen för samma bankuppdrag och med samma marginal, ska anmälan endast göras avseende det första luftfartyget. För lån som finansieras genom kapitalmarknadstransaktioner ska marginalens realiseringsdatum vara den dag då den långfristiga satsen fastställs, vilket normalt är obligationens emissionsdatum. Om det sker flera kreditutnyttjanden inom ramen för samma obligation och med samma marginal, ska anmälan endast göras avseende det första luftfartyget. |
| --- | --- |

d)

Parterna ska anmäla transaktioner från och med det datum då den långfristiga marginalen realiseras. För transaktioner inom bankuppdrag (inbegripet PEFCO (Private Export Funding Corporation)) är marginalens realiseringsdatum den dag då den första av följande händelser inträffar: i) partens utfärdande av ett slutligt åtagande, ii) fastställandet av marginalen efter åtagandet, iii) kreditutnyttjandet, och iv) fastställandet av den långfristiga marginalen efter kreditutnyttjandet. Om det sker flera kreditutnyttjanden inom ramen för samma bankuppdrag och med samma marginal, ska anmälan endast göras avseende det första luftfartyget. För lån som finansieras genom kapitalmarknadstransaktioner ska marginalens realiseringsdatum vara den dag då den långfristiga satsen fastställs, vilket normalt är obligationens emissionsdatum. Om det sker flera kreditutnyttjanden inom ramen för samma obligation och med samma marginal, ska anmälan endast göras avseende det första luftfartyget.

| e) | Marginalriktvärdet på grundval av tremånaders rörlig referensränta för US-dollar ska tillämpas på transaktioner med rörlig ränta och ska fastställas tidigast i samband med det slutliga åtagandet. |
| --- | --- |

e)

Marginalriktvärdet på grundval av tremånaders rörlig referensränta för US-dollar ska tillämpas på transaktioner med rörlig ränta och ska fastställas tidigast i samband med det slutliga åtagandet.

| f) | För transaktioner med fast ränta ska det tillämpliga marginalriktvärdet fastställas genom byte från marginalriktvärdet på grundval av tremånaders rörlig referensränta för US-dollar till en motsvarande spread över den tillämpliga fasta räntesatsen, i enlighet med artikel 2 i detta tillägg, tidigast dagen för det slutliga åtagandet, och den ska fastställas tidigast från och med detta datum. |
| --- | --- |

f)

För transaktioner med fast ränta ska det tillämpliga marginalriktvärdet fastställas genom byte från marginalriktvärdet på grundval av tremånaders rörlig referensränta för US-dollar till en motsvarande spread över den tillämpliga fasta räntesatsen, i enlighet med artikel 2 i detta tillägg, tidigast dagen för det slutliga åtagandet, och den ska fastställas tidigast från och med detta datum.

| g) | Parterna ska övervaka marginalriktvärdet och se över marginalriktvärdesmekanismen på en parts begäran. |
| --- | --- |

g)

Parterna ska övervaka marginalriktvärdet och se över marginalriktvärdesmekanismen på en parts begäran.

”Tillägg IV

Rapporteringsformulär

a)   
  Grundinformation

| 1. | Anmälande land. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Datum för anmälan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Anmälande myndighets/organs namn. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Identifieringsnummer. |
| --- | --- |

4.

b)   
  Uppgifter om köparen/låntagaren/garanten

| 5. | Köparens namn och land. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Låntagarens namn och land. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Garantens namn och land. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Köparens/låntagarens/garantens status (dvs. stat, privat bank, annan privat enhet). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Riskklassificering av köparen/låntagaren/garanten. |
| --- | --- |

9.

c)   
  Finansiella villkor

| 10. | I vilken form som statsstödet tillhandahålls, t.ex. ren risktäckning, statligt finansieringsstöd. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Om statligt finansieringsstöd tillhandahålls, är det en direkt kredit/refinansiering/räntestöd. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Beskrivning av den transaktion som beviljats stöd, inklusive tillverkare, luftfartygsmodell och beteckning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dag för slutligt åtagande. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kreditens valuta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kreditbelopp, enligt följande skala i miljoner US-dollar: |
| --- | --- |

15.

| Kategori | Kreditbelopp |
| --- | --- |
| I | 0–200 |
| II | 200–400 |
| III | 400–600 |
| IV | 600–900 |
| V | 900–1 200 |
| VI | 1 200 –1 500 |
| VII | 1 500 –2 000  (*1) |

Kategori

Kreditbelopp

I

0–200

II

200–400

III

400–600

IV

600–900

V

900–1 200

VI

1 200 –1 500

VII

1 500 –2 000  (*1)

| 16. | Andel statsstöd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Återbetalningstid |
| --- | --- |

17.

| 18. | Återbetalningsprofil och återbetalningsfrekvens – inklusive genomsnittlig vägd återbetalningsperiod i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Tid som förflyter mellan kredittidens början och första återbetalningen av kapitalbeloppet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Räntor:






  — | Lägsta räntesats som tillämpas |
| --- | --- | --- |

20.

—

Lägsta räntesats som tillämpas

| — | Marginalriktvärde som tillämpas |
| --- | --- |

—

Marginalriktvärde som tillämpas

| 21. | Sammanlagd premie som tas ut i form av






  — | förskottsavgifter (i procent av kreditbeloppet) eller |
| --- | --- | --- |

21.

—

förskottsavgifter (i procent av kreditbeloppet) eller

| — | spreadar (baspunkter per år över tillämpad räntesats). |
| --- | --- |

—

spreadar (baspunkter per år över tillämpad räntesats).

| — | I tillämpliga fall: påslaget på 15 % som tillämpas i enlighet med artikel 20 b i tillägg II ska anges separat. |
| --- | --- |

—

I tillämpliga fall: påslaget på 15 % som tillämpas i enlighet med artikel 20 b i tillägg II ska anges separat.

| 22. | När det gäller direkt kredit/finansiering de avgifter som tas ut i form av:






  — | Uppläggningsavgift: |
| --- | --- | --- |

22.

—

Uppläggningsavgift:

| — | Limit-/premieavgift. |
| --- | --- |

—

Limit-/premieavgift.

| — | Administrationsavgift. |
| --- | --- |

—

Administrationsavgift.

| 23. | Premieperiod. |
| --- | --- |

23.

| 24. | När det gäller ren risktäckning: premieavgifter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Uppläggningsvillkor för transaktionen: riskdämpare/tillämpat premiepåslag. |
| --- | --- |

25.

| 26. | I tillämpliga fall: en uppgift om vilken inverkan Kapstadskonventionen har på den tillämpade premiesatsen. |
| --- | --- |

26.

”Tillägg V

Förteckning över definitioner

| Total kostnadsekvivalens | : | nettonuvärdet av premiesatser, räntekostnader och avgifter som tas ut för en direkt kredit som procentandel av det direkta kreditbeloppet är lika med nettonuvärdet av summan av premiesatser, räntekostnader och avgifter som tas ut för ren risktäckning som procentandel av kreditbeloppet med ren risktäckning. |
| --- | --- | --- |
| Tillgångssäkrad | : | en transaktion som uppfyller villkoren i 19 a i tillägg II. |
| Köpare/låntagare | : | inbegriper (men är inte begränsat till) kommersiella enheter som flygbolag, leasgivare och statliga enheter (eller om det rör sig om en annan enhet den huvudsakliga finansieringskällan för återbetalning av transaktionen). |
| Köparspecifik utrustning | : | utrustning som tillhandahållits av köparen och installerats i luftfartyget under tillverknings-/renoveringsprocessen, vid eller före leverans, vilket framgår av försäljningsfakturan från tillverkaren. |
| Kapstadskonventionen | : | Kapstadskonventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom och det tillhörande protokollet om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning. |
| Åtagande | : | en förklaring, oavsett form, genom vilken mottagarlandet, köparen, låntagaren, exportören eller finansinstitutet underrättas om beredskapen eller avsikten att bevilja statsstöd, vilket bland annat kan inbegripa brev om stödberättigande eller saluföring. |
| Gemensam hållning | : | en överenskommelse mellan parterna om att för en viss transaktion eller under särskilda omständigheter godkänna vissa specifika finansiella villkor för statsstöd. Den gemensamma hållningen ska ha företräde framför bestämmelserna i sektorsöverenskommelsen endast i fråga om den transaktion eller under de omständigheter som anges i den gemensamma hållningen. |
| Villkorlig försäkringstäckning | : | statsstöd som vid inställelse av betalningar för fastställda risker resulterar i ersättning till mottagaren efter en viss karenstid; under denna karenstid har förmånstagaren inte rätt att få någon utbetalning från parten. Utbetalningar inom ramen för villkorlig försäkringstäckning görs med förbehåll för den underliggande dokumentationens och den underliggande transaktionens giltighet och undantag. |
| Ombyggnad | : | En större ändring av ett luftfartygs typkonstruktion genom ombyggnad till en annan typ av luftfartyg (inbegripet ombyggnad av ett passagerarluftfartyg till vattenbombare, fraktluftfartyg, sök- och räddningsluftfartyg, övervakningsluftfartyg eller affärsjetluftfartyg), med förbehåll för certifiering av den behöriga civila luftfartygsmyndigheten. |
| Klassificering av länder i riskkategorier (landriskklassificering) | : | gällande landriskklassificering som har fastställts av parterna i överenskommelsen om statsstödda exportkrediter såsom den offentliggjorts på OECD:s webbplats. |
| Kreditvärderingsinstitut | : | ett av de internationellt erkända kreditvärderingsinstituten eller något annat kreditvärderingsinstitut som parterna kan godta. |
| Motorsatser | : | en uppsättning delar som införs i syfte att förbättra tillförlitlighet, hållbarhet och/eller flygprestanda med hjälp av den teknik som införs. |
| Exportkredit | : | en försäkring, en garanti eller ett finansieringsarrangemang som gör att en utländsk köpare av exporterade varor och/eller tjänster kan få uppskov med betalningen under en viss tid. En exportkredit kan vara i form av en leverantörskredit som beviljas av exportören eller också i form av en köparkredit där exportörens bank eller ett annat finansinstitut fungerar som långivare till köparen (eller dennes bank). |
| Slutligt åtagande | : | ett slutligt åtagande föreligger när en part lagt fram exakta och fullständiga finansiella villkor, antingen genom ömsesidig överenskommelse eller genom en ensidig åtgärd. |
| Bindande kontrakt | : | ett avtal mellan tillverkaren och den person som är leveransmottagare för luftfartyget eller motorerna i egenskap av köpare, eller, i samband med ett sale-and-lease-back-avtal, i egenskap av leastagare där leasingtiden uppgår till minst fem år, som fastställer ett bindande åtagande (exklusive åtaganden för alternativ som inte har utnyttjats), där underlåtelse att uppfylla avtalsvillkoren medför skadeståndsansvar. |
| Berörd part | : | en part som i) tillhandahåller statsstöd för skrov eller luftfartygsmotorer vilka helt eller delvis har tillverkats inom partens territorium, ii) har ett befintligt väsentligt kommersiellt intresse eller erfarenhet av den berörda köparen/låntagaren, eller iii) har tillfrågats av en tillverkare/exportör att tillhandahålla statsstöd till köparen/låntagaren i fråga. |
| Räntestöd | : | kan vara i form av ett arrangemang mellan å ena sidan en stat, eller en institution som handlar för eller på uppdrag av en stat, och å andra sidan banker eller andra finansinstitut, vilket gör att exportfinansiering kan tillhandahållas till fast ränta som uppgår till den relevanta fasta minimiräntesatsen eller högre. |
| Större modifieringar/renovering | : | omkonfigurering eller uppgradering av ett passagerar- eller fraktluftfartyg. |
| Nettopris | : | priset för en enhet som faktureras av tillverkaren eller leverantören, efter det att hänsyn tagits till alla prisavdrag och andra kontanta krediter minus alla andra krediter eller åtaganden som på något sätt kan knytas eller rimligen hänföras till detta, vilket anges i en bindande redogörelse från varje luftfartygs- och motortillverkare – motortillverkarens redogörelse krävs endast när detta är relevant enligt den aktuella formen av köpeavtal – eller, i förekommande fall, från tjänsteleverantören, och underbyggs genom den dokumentation som tillhandahållaren av statsstödet kräver som bekräftelse av nettopriset. Importtullar och skatt (t.ex. mervärdesskatt) ingår inte i nettopriset. |
| Nya luftfartyg | : | Se artikel 8 a i denna sektorsöverenskommelse. |
| Icke-tillgångssäkrad | : | en transaktion som inte uppfyller beskrivningen i artikel 19 a i tillägg II. |
| Icke-statlig transaktion | : | en transaktion som inte uppfyller beskrivningen i artikel 57 b i tillägg II. |
| Premieperiod | : | om inte annat följer av artikel 36 b i tillägg II period(er) då den premiesats och de därmed sammanhängande obligatoriska riskdämparna som tillhandahålls för en transaktion gäller. Denna period får inte överskrida 18 månader räknat från den dag den fastställts till den sista utbetalningen. |
| Konverteringsmodell för premiesatser | : | modell som har överenskommits av och tillhandahållits till parterna och som ska användas för denna sektorsöverenskommelse i syfte att omvandla förskottspremier till spreadar och vice versa, där den tillämpade ränte- och diskontonivån ska ligga på 4,6 %. Denna nivå ska regelbundet ses över av parterna. |
| Förhandsanmälan | : | en anmälan som görs minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås, med hjälp av rapporteringsformuläret i tillägg IV. |
| Ren risktäckning | : | statsstöd som tillhandahålls av en regering eller för dennas räkning och som endast gäller garanti eller försäkring av exportkredit, dvs. det ges inte statligt finansieringsstöd. |
| Återbetalningstid | : | den period som inleds vid kredittidens början och som upphör på den i kontraktet angivna dagen för slutlig återbetalning av kapitalbeloppet. |
| Statlig transaktion | : | en transaktion som uppfyller beskrivningen i artikel 56 b i tillägg II. |
| Kredittidens början | : | när det gäller försäljning av luftfartyg inklusive helikoptrar, reservmotorer och reservdelar, börjar kredittiden senast den faktiska dag då köparen fysiskt tar varorna i besittning eller det vägda genomsnittliga datum då köparen fysiskt tar varorna i besittning. I fråga om tjänster ska kredittiden senast börja den dag då fakturorna överlämnas till kunden eller den dag kunden mottar tjänsten. |
| Swapränta | : | en fast ränta som motsvarar halvårsräntan för att byta rörliga räntebetalningar mot fasta räntebetalningar (på utbudssidan), som har offentliggjorts av en oberoende leverantör av marknadsindex, t.ex. Telerate, Bloomberg, Reuters eller motsvarande, kl. 11.00 New York-tid, två affärsdagar före dagen för kreditutnyttjande. |
| Genomsnittlig vägd återbetalningsperiod | : | den tid det tar att betala tillbaka hälften av kapitalbeloppet för en kredit. Detta beräknas som summan av tiden (räknad i år) mellan kredittidens början och varje återbetalning av kapital viktad efter andelen av kapitalet som återbetalas vid varje återbetalningsdatum. |

Total kostnadsekvivalens

:

nettonuvärdet av premiesatser, räntekostnader och avgifter som tas ut för en direkt kredit som procentandel av det direkta kreditbeloppet är lika med nettonuvärdet av summan av premiesatser, räntekostnader och avgifter som tas ut för ren risktäckning som procentandel av kreditbeloppet med ren risktäckning.

Tillgångssäkrad

:

en transaktion som uppfyller villkoren i 19 a i tillägg II.

Köpare/låntagare

:

inbegriper (men är inte begränsat till) kommersiella enheter som flygbolag, leasgivare och statliga enheter (eller om det rör sig om en annan enhet den huvudsakliga finansieringskällan för återbetalning av transaktionen).

Köparspecifik utrustning

:

utrustning som tillhandahållits av köparen och installerats i luftfartyget under tillverknings-/renoveringsprocessen, vid eller före leverans, vilket framgår av försäljningsfakturan från tillverkaren.

Kapstadskonventionen

:

Kapstadskonventionen om internationell säkerhetsrätt till flyttbar egendom och det tillhörande protokollet om särskilda frågor rörande luftfartsutrustning.

Åtagande

:

en förklaring, oavsett form, genom vilken mottagarlandet, köparen, låntagaren, exportören eller finansinstitutet underrättas om beredskapen eller avsikten att bevilja statsstöd, vilket bland annat kan inbegripa brev om stödberättigande eller saluföring.

Gemensam hållning

:

en överenskommelse mellan parterna om att för en viss transaktion eller under särskilda omständigheter godkänna vissa specifika finansiella villkor för statsstöd. Den gemensamma hållningen ska ha företräde framför bestämmelserna i sektorsöverenskommelsen endast i fråga om den transaktion eller under de omständigheter som anges i den gemensamma hållningen.

Villkorlig försäkringstäckning

:

statsstöd som vid inställelse av betalningar för fastställda risker resulterar i ersättning till mottagaren efter en viss karenstid; under denna karenstid har förmånstagaren inte rätt att få någon utbetalning från parten. Utbetalningar inom ramen för villkorlig försäkringstäckning görs med förbehåll för den underliggande dokumentationens och den underliggande transaktionens giltighet och undantag.

Ombyggnad

:

En större ändring av ett luftfartygs typkonstruktion genom ombyggnad till en annan typ av luftfartyg (inbegripet ombyggnad av ett passagerarluftfartyg till vattenbombare, fraktluftfartyg, sök- och räddningsluftfartyg, övervakningsluftfartyg eller affärsjetluftfartyg), med förbehåll för certifiering av den behöriga civila luftfartygsmyndigheten.

Klassificering av länder i riskkategorier (landriskklassificering)

:

gällande landriskklassificering som har fastställts av parterna i överenskommelsen om statsstödda exportkrediter såsom den offentliggjorts på OECD:s webbplats.

Kreditvärderingsinstitut

:

ett av de internationellt erkända kreditvärderingsinstituten eller något annat kreditvärderingsinstitut som parterna kan godta.

Motorsatser

:

en uppsättning delar som införs i syfte att förbättra tillförlitlighet, hållbarhet och/eller flygprestanda med hjälp av den teknik som införs.

Exportkredit

:

en försäkring, en garanti eller ett finansieringsarrangemang som gör att en utländsk köpare av exporterade varor och/eller tjänster kan få uppskov med betalningen under en viss tid. En exportkredit kan vara i form av en leverantörskredit som beviljas av exportören eller också i form av en köparkredit där exportörens bank eller ett annat finansinstitut fungerar som långivare till köparen (eller dennes bank).

Slutligt åtagande

:

ett slutligt åtagande föreligger när en part lagt fram exakta och fullständiga finansiella villkor, antingen genom ömsesidig överenskommelse eller genom en ensidig åtgärd.

Bindande kontrakt

:

ett avtal mellan tillverkaren och den person som är leveransmottagare för luftfartyget eller motorerna i egenskap av köpare, eller, i samband med ett sale-and-lease-back-avtal, i egenskap av leastagare där leasingtiden uppgår till minst fem år, som fastställer ett bindande åtagande (exklusive åtaganden för alternativ som inte har utnyttjats), där underlåtelse att uppfylla avtalsvillkoren medför skadeståndsansvar.

Berörd part

:

en part som i) tillhandahåller statsstöd för skrov eller luftfartygsmotorer vilka helt eller delvis har tillverkats inom partens territorium, ii) har ett befintligt väsentligt kommersiellt intresse eller erfarenhet av den berörda köparen/låntagaren, eller iii) har tillfrågats av en tillverkare/exportör att tillhandahålla statsstöd till köparen/låntagaren i fråga.

Räntestöd

:

kan vara i form av ett arrangemang mellan å ena sidan en stat, eller en institution som handlar för eller på uppdrag av en stat, och å andra sidan banker eller andra finansinstitut, vilket gör att exportfinansiering kan tillhandahållas till fast ränta som uppgår till den relevanta fasta minimiräntesatsen eller högre.

Större modifieringar/renovering

:

omkonfigurering eller uppgradering av ett passagerar- eller fraktluftfartyg.

Nettopris

:

priset för en enhet som faktureras av tillverkaren eller leverantören, efter det att hänsyn tagits till alla prisavdrag och andra kontanta krediter minus alla andra krediter eller åtaganden som på något sätt kan knytas eller rimligen hänföras till detta, vilket anges i en bindande redogörelse från varje luftfartygs- och motortillverkare – motortillverkarens redogörelse krävs endast när detta är relevant enligt den aktuella formen av köpeavtal – eller, i förekommande fall, från tjänsteleverantören, och underbyggs genom den dokumentation som tillhandahållaren av statsstödet kräver som bekräftelse av nettopriset. Importtullar och skatt (t.ex. mervärdesskatt) ingår inte i nettopriset.

Nya luftfartyg

:

Se artikel 8 a i denna sektorsöverenskommelse.

Icke-tillgångssäkrad

:

en transaktion som inte uppfyller beskrivningen i artikel 19 a i tillägg II.

Icke-statlig transaktion

:

en transaktion som inte uppfyller beskrivningen i artikel 57 b i tillägg II.

Premieperiod

:

om inte annat följer av artikel 36 b i tillägg II period(er) då den premiesats och de därmed sammanhängande obligatoriska riskdämparna som tillhandahålls för en transaktion gäller. Denna period får inte överskrida 18 månader räknat från den dag den fastställts till den sista utbetalningen.

Konverteringsmodell för premiesatser

:

modell som har överenskommits av och tillhandahållits till parterna och som ska användas för denna sektorsöverenskommelse i syfte att omvandla förskottspremier till spreadar och vice versa, där den tillämpade ränte- och diskontonivån ska ligga på 4,6 %. Denna nivå ska regelbundet ses över av parterna.

Förhandsanmälan

:

en anmälan som görs minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås, med hjälp av rapporteringsformuläret i tillägg IV.

Ren risktäckning

:

statsstöd som tillhandahålls av en regering eller för dennas räkning och som endast gäller garanti eller försäkring av exportkredit, dvs. det ges inte statligt finansieringsstöd.

Återbetalningstid

:

den period som inleds vid kredittidens början och som upphör på den i kontraktet angivna dagen för slutlig återbetalning av kapitalbeloppet.

Statlig transaktion

:

en transaktion som uppfyller beskrivningen i artikel 56 b i tillägg II.

Kredittidens början

:

när det gäller försäljning av luftfartyg inklusive helikoptrar, reservmotorer och reservdelar, börjar kredittiden senast den faktiska dag då köparen fysiskt tar varorna i besittning eller det vägda genomsnittliga datum då köparen fysiskt tar varorna i besittning. I fråga om tjänster ska kredittiden senast börja den dag då fakturorna överlämnas till kunden eller den dag kunden mottar tjänsten.

Swapränta

:

en fast ränta som motsvarar halvårsräntan för att byta rörliga räntebetalningar mot fasta räntebetalningar (på utbudssidan), som har offentliggjorts av en oberoende leverantör av marknadsindex, t.ex. Telerate, Bloomberg, Reuters eller motsvarande, kl. 11.00 New York-tid, två affärsdagar före dagen för kreditutnyttjande.

Genomsnittlig vägd återbetalningsperiod

:

den tid det tar att betala tillbaka hälften av kapitalbeloppet för en kredit. Detta beräknas som summan av tiden (räknad i år) mellan kredittidens början och varje återbetalning av kapital viktad efter andelen av kapitalet som återbetalas vid varje återbetalningsdatum.

”BILAGA IV

SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR, BEGRÄNSNING AV OCH ANPASSNING TILL KLIMATFÖRÄNDRINGAR SAMT VATTENPROJEKT

Syftet med denna sektorsöverenskommelse är att fastställa lämpliga finansiella villkor för projekt inom utvalda sektorer som bl.a. inom internationella initiativ har konstaterats bidra stort till att begränsa klimatförändringen, däribland projekt som rör förnybara energikällor, minskade växthusgasutsläpp och hög energieffektivitet, anpassning till klimatförändringen samt vattenprojekt. Parterna i denna sektorsöverenskommelse är införstådda med att de finansiella villkoren i sektorsöverenskommelsen, som utgör ett komplement till konsensusöverenskommelsen, ska genomföras på ett sådant sätt att det är förenligt med konsensusöverenskommelsens syfte.

KAPITEL I

Sektorsöverenskommelsens tillämpningsområde

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR PROJEKT INOM RAMEN FÖR DE SEKTORER FÖR FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR SOM ÄR STÖDBERÄTTIGADE ENLIGT TILLÄGG I

| a) | I denna sektorsöverenskommelse fastställs de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt inom de stödberättigade sektorer som anges i tillägg I till denna sektorsöverenskommelse för:






  1. | Export av kompletta anläggningar för förnybara energikällor eller delar därav, inbegripet alla komponenter, all utrustning, allt material och alla tjänster (inklusive utbildning av personal) som direkt krävs för uppförande och idrifttagning av dessa anläggningar. |
| --- | --- | --- |

a)

I denna sektorsöverenskommelse fastställs de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt inom de stödberättigade sektorer som anges i tillägg I till denna sektorsöverenskommelse för:

1.

Export av kompletta anläggningar för förnybara energikällor eller delar därav, inbegripet alla komponenter, all utrustning, allt material och alla tjänster (inklusive utbildning av personal) som direkt krävs för uppförande och idrifttagning av dessa anläggningar.

| 2. | Modernisering av befintliga anläggningar för förnybara energikällor när anläggningens ekonomiska livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst återbetalningsperioden. Om detta kriterium inte uppfylls, ska reglerna i konsensusöverenskommelsen gälla. |
| --- | --- |

2.

Modernisering av befintliga anläggningar för förnybara energikällor när anläggningens ekonomiska livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst återbetalningsperioden. Om detta kriterium inte uppfylls, ska reglerna i konsensusöverenskommelsen gälla.

| b) | Denna sektorsöverenskommelse är inte tillämplig på utgiftsposter utanför kraftproduktionsanläggningens gräns för vilka köparen normalt ansvarar, särskilt inte vattenförsörjning som inte är direkt kopplad till kraftproduktionsanläggningen, kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar och ställverk, samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, byggnadslov), förutom i följande fall:






  1. | När köparen av ställverket är densamma som köparen av kraftproduktionsanläggningen och kontraktet ingås för det ursprungliga ställverket för den kraftproduktionsanläggningen, ska villkoren för det ursprungliga ställverket inte överskrida de villkor som gäller för anläggningen för förnybara energikällor. |
| --- | --- | --- |

b)

Denna sektorsöverenskommelse är inte tillämplig på utgiftsposter utanför kraftproduktionsanläggningens gräns för vilka köparen normalt ansvarar, särskilt inte vattenförsörjning som inte är direkt kopplad till kraftproduktionsanläggningen, kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar och ställverk, samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, byggnadslov), förutom i följande fall:

1.

När köparen av ställverket är densamma som köparen av kraftproduktionsanläggningen och kontraktet ingås för det ursprungliga ställverket för den kraftproduktionsanläggningen, ska villkoren för det ursprungliga ställverket inte överskrida de villkor som gäller för anläggningen för förnybara energikällor.

| 2. | Villkoren för ställverk, transformatorer och kraftledningar med lägsta tröskelspänning på 60 kV som är belägna utanför anläggningsgränsen för kraftproduktionsanläggningen för förnybara energikällor ska inte vara mer generösa än de som gäller för kraftproduktionsanläggningen för förnybara energikällor. |
| --- | --- |

2.

Villkoren för ställverk, transformatorer och kraftledningar med lägsta tröskelspänning på 60 kV som är belägna utanför anläggningsgränsen för kraftproduktionsanläggningen för förnybara energikällor ska inte vara mer generösa än de som gäller för kraftproduktionsanläggningen för förnybara energikällor.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR PROJEKT INOM SEKTORER FÖR BEGRÄNSNING AV KLIMATFÖRÄNDRINGEN SOM ÄR STÖDBERÄTTIGADE ENLIGT TILLÄGG II

| a) | I denna sektorsöverenskommelse fastställs de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt inom de sektorer som anges i tillägg II till denna sektorsöverenskommelse. Förteckningen över sektorer samt i tillämpliga fall motsvarande teknikneutrala prestandakriterier som används för att fastställa om ett projekt är stödberättigat kan komma att ändras över tiden i enlighet med översynsbestämmelserna i artikel 10 i denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

a)

I denna sektorsöverenskommelse fastställs de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt inom de sektorer som anges i tillägg II till denna sektorsöverenskommelse. Förteckningen över sektorer samt i tillämpliga fall motsvarande teknikneutrala prestandakriterier som används för att fastställa om ett projekt är stödberättigat kan komma att ändras över tiden i enlighet med översynsbestämmelserna i artikel 10 i denna sektorsöverenskommelse.

| b) | Sådana kontrakt ska gälla export av kompletta projekt eller delar därav, inbegripet alla komponenter, all utrustning, allt material och alla tjänster (inklusive utbildning av personal) som direkt krävs för uppförande och idrifttagning av ett identifierbart projekt, under följande förutsättningar:






  1. | Projektet ska resultera i låga eller inga koldioxidutsläpp eller koldioxidekvivalenter och/eller i hög energieffektivitet. |
| --- | --- | --- |

b)

Sådana kontrakt ska gälla export av kompletta projekt eller delar därav, inbegripet alla komponenter, all utrustning, allt material och alla tjänster (inklusive utbildning av personal) som direkt krävs för uppförande och idrifttagning av ett identifierbart projekt, under följande förutsättningar:

1.

Projektet ska resultera i låga eller inga koldioxidutsläpp eller koldioxidekvivalenter och/eller i hög energieffektivitet.

| 2. | Projektet ska vara utformat så att det åtminstone uppfyller de prestandastandarder som anges i tillägg II. |
| --- | --- |

2.

Projektet ska vara utformat så att det åtminstone uppfyller de prestandastandarder som anges i tillägg II.

| 3. | De fastslagna villkoren ska endast utökas för att åtgärda specifika finansiella nackdelar för ett projekt och ska grundas på de enskilda finansiella behoven och de specifika marknadsvillkoren för varje projekt. |
| --- | --- |

3.

De fastslagna villkoren ska endast utökas för att åtgärda specifika finansiella nackdelar för ett projekt och ska grundas på de enskilda finansiella behoven och de specifika marknadsvillkoren för varje projekt.

3.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR PROJEKT SOM RÖR ANPASSNING OCH SOM ÄR STÖDBERÄTTIGADE ENLIGT TILLÄGG III

| a) | I denna sektorsöverenskommelse fastställs de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt för projekt som uppfyller de kriterier som anges i tillägg III i denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

a)

I denna sektorsöverenskommelse fastställs de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt för projekt som uppfyller de kriterier som anges i tillägg III i denna sektorsöverenskommelse.

| b) | Sådana kontrakt ska gälla export av kompletta projekt eller delar därav, inbegripet alla komponenter, all utrustning, allt material och alla tjänster (inklusive utbildning av personal) som direkt krävs för genomförande och idrifttagning av ett identifierbart projekt, under följande förutsättningar:






  1. | De villkor som anges i tillägg III är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

b)

Sådana kontrakt ska gälla export av kompletta projekt eller delar därav, inbegripet alla komponenter, all utrustning, allt material och alla tjänster (inklusive utbildning av personal) som direkt krävs för genomförande och idrifttagning av ett identifierbart projekt, under följande förutsättningar:

1.

De villkor som anges i tillägg III är uppfyllda.

| 2. | De fastslagna villkoren ska endast utökas för att åtgärda specifika finansiella nackdelar för ett projekt och ska grundas på de enskilda finansiella behoven och de specifika marknadsvillkoren för varje projekt. |
| --- | --- |

2.

De fastslagna villkoren ska endast utökas för att åtgärda specifika finansiella nackdelar för ett projekt och ska grundas på de enskilda finansiella behoven och de specifika marknadsvillkoren för varje projekt.

| c) | Denna sektorsöverenskommelse gäller modernisering av befintliga projekt för att beakta anpassningsaspekter i de fall då projektets livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst återbetalningsperioden. Om detta kriterium inte uppfylls, ska reglerna i konsensusöverenskommelsen gälla. |
| --- | --- |

c)

Denna sektorsöverenskommelse gäller modernisering av befintliga projekt för att beakta anpassningsaspekter i de fall då projektets livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst återbetalningsperioden. Om detta kriterium inte uppfylls, ska reglerna i konsensusöverenskommelsen gälla.

4.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR VATTENPROJEKT

I denna sektorsöverenskommelse fastställs de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt för export av kompletta projekt eller delar därav som rör vattenförsörjning för mänsklig användning och avloppsreningsverk:

| a) | Infrastruktur för försörjningen av dricksvatten till kommuner, inklusive hushåll och småföretag, dvs. såväl vattenrening för att få dricksvatten som vattenledningsnät (inklusive läckagekontroll). |
| --- | --- |

a)

Infrastruktur för försörjningen av dricksvatten till kommuner, inklusive hushåll och småföretag, dvs. såväl vattenrening för att få dricksvatten som vattenledningsnät (inklusive läckagekontroll).

| b) | Anläggningar för uppsamling och rening av avloppsvatten, dvs. uppsamling och rening av avloppsvatten från hushåll och industrier, inklusive processer för återanvändning av vatten och rening av slam som har direkt anknytning till denna verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Anläggningar för uppsamling och rening av avloppsvatten, dvs. uppsamling och rening av avloppsvatten från hushåll och industrier, inklusive processer för återanvändning av vatten och rening av slam som har direkt anknytning till denna verksamhet.

| c) | Modernisering av sådana anläggningar när anläggningens ekonomiska livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst återbetalningsperioden. Om detta kriterium inte uppfylls, ska konsensusöverenskommelsens bestämmelser gälla. |
| --- | --- |

c)

Modernisering av sådana anläggningar när anläggningens ekonomiska livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst återbetalningsperioden. Om detta kriterium inte uppfylls, ska konsensusöverenskommelsens bestämmelser gälla.

KAPITEL II

Bestämmelser om exportkrediter

5.   LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

| a) | För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt inom de sektorer som anges i tillägg I samt för vattenprojekt som anges i artikel 4 i denna sektorsöverenskommelse ska den längsta återbetalningstiden vara 18 år. |
| --- | --- |

a)

För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt inom de sektorer som anges i tillägg I samt för vattenprojekt som anges i artikel 4 i denna sektorsöverenskommelse ska den längsta återbetalningstiden vara 18 år.

| b) | För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt till ett värde av minst 10 miljoner SDR i de projektkategorier som anges i tillägg II ska den längsta återbetalningstiden vara som följer:






  1. | För kontrakt i projektkategori A: 18 år. |
| --- | --- | --- |

b)

För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt till ett värde av minst 10 miljoner SDR i de projektkategorier som anges i tillägg II ska den längsta återbetalningstiden vara som följer:

1.

För kontrakt i projektkategori A: 18 år.

| 2. | För kontrakt i projektkategori B och C: 15 år. |
| --- | --- |

2.

För kontrakt i projektkategori B och C: 15 år.

| c) | För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt till ett värde av mindre än 10 miljoner SDR i de projektkategorier som anges i tillägg II ska den längsta återbetalningstiden vara som följer:






  1. | För länder i kategori I enligt definitionen i artikel 11 i konsensusöverenskommelsen ska den längsta återbetalningstiden vara fem år, med möjlighet att godkänna upp till åtta och ett halvt år när förfarandena för förhandsanmälan enligt artikel 7 i denna sektorsöverenskommelse följs. |
| --- | --- | --- |

c)

För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt till ett värde av mindre än 10 miljoner SDR i de projektkategorier som anges i tillägg II ska den längsta återbetalningstiden vara som följer:

1.

För länder i kategori I enligt definitionen i artikel 11 i konsensusöverenskommelsen ska den längsta återbetalningstiden vara fem år, med möjlighet att godkänna upp till åtta och ett halvt år när förfarandena för förhandsanmälan enligt artikel 7 i denna sektorsöverenskommelse följs.

| 2. | För länder i kategori II ska den längsta återbetalningstiden vara tio år. |
| --- | --- |

2.

För länder i kategori II ska den längsta återbetalningstiden vara tio år.

| 3. | Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 ska den längsta återbetalningstiden för andra kraftverk än kärnkraftverk enligt definitionen i artikel 14 i konsensusöverenskommelsen vara tolv år. |
| --- | --- |

3.

Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 ska den längsta återbetalningstiden för andra kraftverk än kärnkraftverk enligt definitionen i artikel 14 i konsensusöverenskommelsen vara tolv år.

| d) | För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt till ett värde av minst 10 miljoner SDR för projekt som stöds i enlighet med tillägg III ska den längsta återbetalningstiden vara 15 år. |
| --- | --- |

d)

För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt till ett värde av minst 10 miljoner SDR för projekt som stöds i enlighet med tillägg III ska den längsta återbetalningstiden vara 15 år.

6.   ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA

| a) | Parterna ska tillämpa en profil för återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta som anges i punkt 1 eller 2 nedan:






  1. | Återbetalning av kapitalbeloppet ska ske i lika stora amorteringar. |
| --- | --- | --- |

a)

Parterna ska tillämpa en profil för återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta som anges i punkt 1 eller 2 nedan:

1.

Återbetalning av kapitalbeloppet ska ske i lika stora amorteringar.

| 2. | Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta i kombination ska ske i lika stora återbetalningar. |
| --- | --- |

2.

Återbetalning av kapitalbelopp och betalning av ränta i kombination ska ske i lika stora återbetalningar.

| b) | Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske med högst sex månaders intervall och den första återbetalningen av kapitalbelopp och ränta ska ske senast sex månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

b)

Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta ska ske med högst sex månaders intervall och den första återbetalningen av kapitalbelopp och ränta ska ske senast sex månader efter kredittidens början.

| c) | I välgrundade undantagsfall kan statsstöd tillhandahållas på andra villkor än dem som anges i punkterna a och b. Sådant stöd ska förklaras av en obalans i tidssamstämmigheten för medel som finns tillgängliga för gäldenären och den skuldbetalningsprofil som finns tillgänglig enligt en återbetalningsplan för lika stora, halvårsvisa betalningar och ska överensstämma med följande kriterier:






  1. | Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp. |
| --- | --- | --- |

c)

I välgrundade undantagsfall kan statsstöd tillhandahållas på andra villkor än dem som anges i punkterna a och b. Sådant stöd ska förklaras av en obalans i tidssamstämmigheten för medel som finns tillgängliga för gäldenären och den skuldbetalningsprofil som finns tillgänglig enligt en återbetalningsplan för lika stora, halvårsvisa betalningar och ska överensstämma med följande kriterier:

1.

Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp.

| 2. | Återbetalning av ett kapitalbelopp ska ske med högst tolv månaders intervall. Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast 18 månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka 18 månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

2.

Återbetalning av ett kapitalbelopp ska ske med högst tolv månaders intervall. Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast 18 månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka 18 månader efter kredittidens början.

| 3. | Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

3.

Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början.

| 4. | Den högsta genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga 60 % av maximala löptiden. |
| --- | --- |

4.

Den högsta genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga 60 % av maximala löptiden.

| d) | Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras. |
| --- | --- |

d)

Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början ska inte kapitaliseras.

KAPITEL III

Förfaranden

7.   FÖRHANDSANMÄLAN

| a) | En part som avser att bevilja stöd i enlighet med bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse ska minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås lämna förhandsanmälan i enlighet med






  1. | artikel 46 i konsensusöverenskommelsen, om stödet utökas enligt artikel 1, 2 eller 4 i denna sektorsöverenskommelse, |
| --- | --- | --- |

a)

En part som avser att bevilja stöd i enlighet med bestämmelserna i denna sektorsöverenskommelse ska minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås lämna förhandsanmälan i enlighet med

1.

artikel 46 i konsensusöverenskommelsen, om stödet utökas enligt artikel 1, 2 eller 4 i denna sektorsöverenskommelse,

| 2. | artikel 45 i konsensusöverenskommelsen, om stödet utökas enligt artikel 3 i denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

2.

artikel 45 i konsensusöverenskommelsen, om stödet utökas enligt artikel 3 i denna sektorsöverenskommelse.

| b) | När det gäller projekten i de projektkategorier som anges i tillägg II i denna sektorsöverenskommelse ska sådana förhandsanmälningar innehålla en mer utförlig projektbeskrivning som ska demonstrera hur projektet uppfyller stödkriterierna i enlighet med artikel 2 b i denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

b)

När det gäller projekten i de projektkategorier som anges i tillägg II i denna sektorsöverenskommelse ska sådana förhandsanmälningar innehålla en mer utförlig projektbeskrivning som ska demonstrera hur projektet uppfyller stödkriterierna i enlighet med artikel 2 b i denna sektorsöverenskommelse.

| c) | För projekt som stöds i enlighet med tillägg III i denna sektorsöverenskommelse ska en sådan anmälan innehålla






  1. | en mer utförlig projektbeskrivning som ska demonstrera hur projektet uppfyller stödkriterierna i enlighet med artikel 3 b i denna sektorsöverenskommelse, och |
| --- | --- | --- |

c)

För projekt som stöds i enlighet med tillägg III i denna sektorsöverenskommelse ska en sådan anmälan innehålla

1.

en mer utförlig projektbeskrivning som ska demonstrera hur projektet uppfyller stödkriterierna i enlighet med artikel 3 b i denna sektorsöverenskommelse, och

| 2. | tillgång till resultaten av den oberoende granskning av tredje part som krävs enligt tillägg III. |
| --- | --- |

2.

tillgång till resultaten av den oberoende granskning av tredje part som krävs enligt tillägg III.

| d) | Trots vad som sägs i punkt a 1 ska den anmälande parten, om den har för avsikt att bevilja stöd med en återbetalningstid som överskrider 15 år och/eller i enlighet med artikel 6 c i denna sektorsöverenskommelse, lämna förhandsanmälan minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås i enlighet med artikel 45 i konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- |

d)

Trots vad som sägs i punkt a 1 ska den anmälande parten, om den har för avsikt att bevilja stöd med en återbetalningstid som överskrider 15 år och/eller i enlighet med artikel 6 c i denna sektorsöverenskommelse, lämna förhandsanmälan minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås i enlighet med artikel 45 i konsensusöverenskommelsen.

| e) | En part ska underrätta alla övriga parter om sitt slutliga beslut efter överläggningar för att underlätta översynen av erfarenhetsmaterialet. |
| --- | --- |

e)

En part ska underrätta alla övriga parter om sitt slutliga beslut efter överläggningar för att underlätta översynen av erfarenhetsmaterialet.

KAPITEL IV

Övervakning och översyn

8.   FRAMTIDA ARBETE

Parterna är överens om att granska följande frågor:

| a) | Riskpremier som anpassas till återbetalningstiden. |
| --- | --- |

a)

Riskpremier som anpassas till återbetalningstiden.

| b) | Villkor för att kraftverk för fossila bränslen ska uppnå låga utsläpp/hög energieffektivt, med en definition av CCUS-beredskap. |
| --- | --- |

b)

Villkor för att kraftverk för fossila bränslen ska uppnå låga utsläpp/hög energieffektivt, med en definition av CCUS-beredskap.

| c) | Nollenergibyggnader. |
| --- | --- |

c)

Nollenergibyggnader.

| d) | Bränslecellprojekt. |
| --- | --- |

d)

Bränslecellprojekt.

9.   ÖVERVAKNING OCH ÖVERSYN

| a) | Sekretariatet ska årligen rapportera om genomförandet av denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

a)

Sekretariatet ska årligen rapportera om genomförandet av denna sektorsöverenskommelse.

| b) | Parterna ska regelbundet, och senast vid utgången av 2020, se över tillämpningsområdet för denna sektorsöverenskommelse och dess övriga bestämmelser. |
| --- | --- |

b)

Parterna ska regelbundet, och senast vid utgången av 2020, se över tillämpningsområdet för denna sektorsöverenskommelse och dess övriga bestämmelser.

| c) | Tillägg II till denna sektorsöverenskommelse ska ses över med regelbundna intervall, inklusive på en parts begäran, för att bedöma om en projektkategori och/eller projekttyp bör läggas till eller tas bort eller om några tröskelvärden bör ändras i det tillägget. Förslag till nya projektkategorier och/eller projekttyper ska underbyggas med information om hur projekten inom en sådan kategori/typ bör uppfylla kriterierna i artikel 2 b och ska följa de metoder som anges i tillägg IV till denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

c)

Tillägg II till denna sektorsöverenskommelse ska ses över med regelbundna intervall, inklusive på en parts begäran, för att bedöma om en projektkategori och/eller projekttyp bör läggas till eller tas bort eller om några tröskelvärden bör ändras i det tillägget. Förslag till nya projektkategorier och/eller projekttyper ska underbyggas med information om hur projekten inom en sådan kategori/typ bör uppfylla kriterierna i artikel 2 b och ska följa de metoder som anges i tillägg IV till denna sektorsöverenskommelse.

| d) | Parterna ska senast vid utgången av 2020 genomföra en översyn av tillägg III till denna sektorsöverenskommelse i syfte att utvärdera internationella initiativ avseende anpassning, marknadsvillkor och det erfarenhetsmaterial som utvecklats genom anmälningsprocessen för att fastställa om definitioner, projektkriterier och villkor bör fortsätta att gälla och/eller ändras. |
| --- | --- |

d)

Parterna ska senast vid utgången av 2020 genomföra en översyn av tillägg III till denna sektorsöverenskommelse i syfte att utvärdera internationella initiativ avseende anpassning, marknadsvillkor och det erfarenhetsmaterial som utvecklats genom anmälningsprocessen för att fastställa om definitioner, projektkriterier och villkor bör fortsätta att gälla och/eller ändras.

| e) | Efter den 31 december 2027 ska villkoren i samband med tillägg III upphöra att gälla, om inte parterna beslutar något annat. |
| --- | --- |

e)

Efter den 31 december 2027 ska villkoren i samband med tillägg III upphöra att gälla, om inte parterna beslutar något annat.

”Tillägg I

Sektorer för förnybara energikällor

Följande sektorer för förnybara energikällor ska vara berättigade till de finansiella villkor som anges i denna sektorsöverenskommelse, om deras effekter behandlas i enlighet med OECD-rådets rekommendation från 2012 om gemensamma ståndpunkter vad gäller statsstödda exportkrediter och tillbörlig aktsamhet när det gäller miljö och sociala frågor (33) (i dess lydelse enligt de senare ändringar som gjorts av medlemmarna i OECD:s arbetsgrupp för exportkrediter och kreditgarantier (ECG) och godkänts av OECD:s råd):

| a) | Vindenergi (34). |
| --- | --- |

a)

Vindenergi (34).

| b) | Geotermisk energi. |
| --- | --- |

b)

Geotermisk energi.

| c) | Tidvattenenergi och energi från tidvattenströmmar. |
| --- | --- |

c)

Tidvattenenergi och energi från tidvattenströmmar.

| d) | Vågenergi. |
| --- | --- |

d)

Vågenergi.

| e) | Osmosenergi. |
| --- | --- |

e)

Osmosenergi.

| f) | Fotovoltaisk solenergi. |
| --- | --- |

f)

Fotovoltaisk solenergi.

| g) | Termisk solenergi. |
| --- | --- |

g)

Termisk solenergi.

| h) | Termisk havsenergi. |
| --- | --- |

h)

Termisk havsenergi.

| i) | Bioenergi: alla hållbara energiinstallationer på basis av deponigas, gas från avloppsreningsanläggningar och biogas eller bränsle som utvinns från biomassa. Med biomassa avses den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter från jordbruk (inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall. |
| --- | --- |

i)

Bioenergi: alla hållbara energiinstallationer på basis av deponigas, gas från avloppsreningsanläggningar och biogas eller bränsle som utvinns från biomassa. Med biomassa avses den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter från jordbruk (inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung), skogsbruk och därmed förknippad industri, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av industriavfall och kommunalt avfall.

| j) | Vattenkraft. |
| --- | --- |

j)

Vattenkraft.

| k) | Energieffektivitet i projekt avseende förnybara energikällor. |
| --- | --- |

k)

Energieffektivitet i projekt avseende förnybara energikällor.

”Tillägg II

Sektorer för begränsning av klimatförändringen

| PROJEKTKATEGORI | DEFINITION | MOTIVERING | TILLÄMPADE STANDARDER | ÅTERBETALNINGSTID |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektkategori A: Avskiljning, lagring och användning av koldioxid |
| TYP 1: Kraftverk för fossila bränslen med operativ avskiljning, lagring och användning av koldioxid (CCUS) | En process som består av separering av koldioxidströmmen från de utsläpp som produceras av genereringskällor i form av fossila bränslen, transport till en lagringsplats för en miljömässigt säker och permanent geologisk lagring av koldioxiden eller användning som insatsvaror eller råmaterial för att skapa produkter eller tjänster. | Att uppnå låga koldioxidutsläpp för energikällor i form av fossila bränslen. | Koldioxidintensiteten ska uppnå en nivå på högst 350 ton CO2 per GWh som släpps ut i atmosfären (35).
  ELLER
  För alla projekt: En avskiljnings- och lagringsnivå som skulle minska anläggningens koldioxidutsläpp med minst 65 %.
  ELLER
  Avskiljningsnivån måste vara minst 85 % av den koldioxid som släpps ut av utrustningen som ingår i ansökan om statsstödda exportkrediter. Dessa 85 % ska gälla vid normala driftsförhållanden. | 18 år |
| Projektkategori A: Avskiljning, lagring och användning av koldioxid |
| TYP 2: CCUS-projekt i sig | En process som består av separering av koldioxid från industriella källor eller energiproduktionskällor, transport till en lagringsplats för en miljömässigt säker och permanent geologisk lagring av koldioxiden eller användning som insatsvaror eller råmaterial för att skapa produkter eller tjänster. | Att uppnå en betydande minskning av koldioxid- utsläppen från befintliga källor. | För samtliga projekt: En avskiljnings- och lagringsnivå som skulle minska koldioxidutsläppen från industriella källor eller energiproduktionskällor med minst 65 %,
  ELLER
  Avskiljningsnivån måste vara minst 85 % av den koldioxid som släpps ut av utrustningen som ingår i ansökan om statsstödda exportkrediter. Dessa 85 % ska gälla vid normala driftsförhållanden. | 18 år |

PROJEKTKATEGORI

DEFINITION

MOTIVERING

TILLÄMPADE STANDARDER

ÅTERBETALNINGSTID

Projektkategori A: Avskiljning, lagring och användning av koldioxid

TYP 1: Kraftverk för fossila bränslen med operativ avskiljning, lagring och användning av koldioxid (CCUS)

En process som består av separering av koldioxidströmmen från de utsläpp som produceras av genereringskällor i form av fossila bränslen, transport till en lagringsplats för en miljömässigt säker och permanent geologisk lagring av koldioxiden eller användning som insatsvaror eller råmaterial för att skapa produkter eller tjänster.

Att uppnå låga koldioxidutsläpp för energikällor i form av fossila bränslen.

Koldioxidintensiteten ska uppnå en nivå på högst 350 ton CO2 per GWh som släpps ut i atmosfären (35).

ELLER

För alla projekt: En avskiljnings- och lagringsnivå som skulle minska anläggningens koldioxidutsläpp med minst 65 %.

ELLER

Avskiljningsnivån måste vara minst 85 % av den koldioxid som släpps ut av utrustningen som ingår i ansökan om statsstödda exportkrediter. Dessa 85 % ska gälla vid normala driftsförhållanden.

18 år

Projektkategori A: Avskiljning, lagring och användning av koldioxid

TYP 2: CCUS-projekt i sig

En process som består av separering av koldioxid från industriella källor eller energiproduktionskällor, transport till en lagringsplats för en miljömässigt säker och permanent geologisk lagring av koldioxiden eller användning som insatsvaror eller råmaterial för att skapa produkter eller tjänster.

Att uppnå en betydande minskning av koldioxid- utsläppen från befintliga källor.

För samtliga projekt: En avskiljnings- och lagringsnivå som skulle minska koldioxidutsläppen från industriella källor eller energiproduktionskällor med minst 65 %,

ELLER

Avskiljningsnivån måste vara minst 85 % av den koldioxid som släpps ut av utrustningen som ingår i ansökan om statsstödda exportkrediter. Dessa 85 % ska gälla vid normala driftsförhållanden.

18 år

| PROJEKTKATEGORI | DEFINITION | MOTIVERING | TILLÄMPADE STANDARDER | ÅTERBETALNINGSTID |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektkategori B: Ersättning av fossila bränslen |
| TYP 1: Avfall till energi | Enhet avsedd för att generera energi genom värmebehandling (inklusive förgasning) av en blandad ström av fast avfall. | Att kompensera för växthusgasutsläppen från användning av traditionell energi samt genom att minska framtida växthusgaser, t.ex. metan, som normalt skulle avges från avfallet. | När det gäller en ångcykel (eller ångpannan ånggenerator) ska ha en energiomvandlingseffektivitet på minst 75 % baserat på lägre värmevärde (LHV) (36).
  Vid förgasning en gasgeneratorseffektivitet på minst 65 % LHV (37). | 15 år |
| Projektkategori B: Ersättning av fossila bränslen |
| TYP 2: Hybridkraftverk | Ett kraftverk som genererar elkraft från såväl en förnybar energikälla som en fossil bränslekälla. | För att uppfylla kravet om anläggningens tillgänglighet behövs det en genereringskälla i form av fossilt bränsle för de perioder när kraften från den förnybara energikällan inte är tillgänglig eller tillräcklig. Tack vare den fossila bränslekällan blir det möjligt att använda förnybar energi i hybridanläggningen, vilket resulterar i en betydande koldioxidminskning jämfört med en vanlig anläggning för fossila bränslen. | Modell 1:
  Två olika genereringskällor: en förnybar energikälla och en fossil bränslekälla.
  Projektet ska vara utformat så att minst 50 % av den beräknade totala energiproduktionen per år kommer från anläggningens förnybara energikälla.
  Modell 2:
  En enda genereringskälla som använder en kombination av förnybara och fossila bränslen. Projektet ska vara utformat så att minst 75 % av den producerade användbara energin kommer från den förnybara källan. | 15 år |

PROJEKTKATEGORI

DEFINITION

MOTIVERING

TILLÄMPADE STANDARDER

ÅTERBETALNINGSTID

Projektkategori B: Ersättning av fossila bränslen

TYP 1: Avfall till energi

Enhet avsedd för att generera energi genom värmebehandling (inklusive förgasning) av en blandad ström av fast avfall.

Att kompensera för växthusgasutsläppen från användning av traditionell energi samt genom att minska framtida växthusgaser, t.ex. metan, som normalt skulle avges från avfallet.

När det gäller en ångcykel (eller ångpannan ånggenerator) ska ha en energiomvandlingseffektivitet på minst 75 % baserat på lägre värmevärde (LHV) (36).

Vid förgasning en gasgeneratorseffektivitet på minst 65 % LHV (37).

15 år

Projektkategori B: Ersättning av fossila bränslen

TYP 2: Hybridkraftverk

Ett kraftverk som genererar elkraft från såväl en förnybar energikälla som en fossil bränslekälla.

För att uppfylla kravet om anläggningens tillgänglighet behövs det en genereringskälla i form av fossilt bränsle för de perioder när kraften från den förnybara energikällan inte är tillgänglig eller tillräcklig. Tack vare den fossila bränslekällan blir det möjligt att använda förnybar energi i hybridanläggningen, vilket resulterar i en betydande koldioxidminskning jämfört med en vanlig anläggning för fossila bränslen.

Modell 1:

Två olika genereringskällor: en förnybar energikälla och en fossil bränslekälla.

Projektet ska vara utformat så att minst 50 % av den beräknade totala energiproduktionen per år kommer från anläggningens förnybara energikälla.

Modell 2:

En enda genereringskälla som använder en kombination av förnybara och fossila bränslen. Projektet ska vara utformat så att minst 75 % av den producerade användbara energin kommer från den förnybara källan.

15 år

| PROJEKTKATEGORI | DEFINITION | MOTIVERING | TILLÄMPADE STANDARDER | ÅTERBETALNINGSTID |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektkategori C: Energieffektivitet |
| TYP 1: Kraftvärmeprojekt | Samtidig generering av flera olika former av energi (elektrisk, mekanisk och termisk energi) inom ett enda integrerat system.
  Kraftvärmeanläggningen ska producera elektrisk eller mekanisk energi samt värme till handel och industri och/eller bostäder. | Upp till två tredjedelar av den primärenergi som används för att generera elektricitet i konventionella värmeenergianläggningar går förlorade i form av värme. Kraftvärmegenerering kan därför vara ett effektivt alternativ för att minska mängden växthusgaser. Kraftvärme kan genereras med alla värmeanläggningar och bränslen (inklusive biomassa och solvärme) av kondenseringsanläggningar med en nominell effekt från några få kW till 1 000  MW (38). | Total effektivitet på minst 75 % baserat på lägre värmevärde (LHV) (39). | 15 år |
| Projektkategori C: Energieffektivitet |
| TYP 2: Fjärrvärme och/eller fjärrkyla | Nätverk som transporterar/distribuerar värmeenergi från energiproducerande enhet till slutanvändning. | Att förbättra värmningseffektiviteten i fjärrsystem genom att bygga rörledningsnät för ånga och/eller varmvatten med avsevärd värmeeffektivitet, både genom att minimera förluster i rörledningar och omvandlingsenheter, och genom att öka utnyttjandegraden av spillvärme.
  Fjärrkylsystem är en integrerande teknik som kan bidra stort till att minska utsläppen av koldioxid och luftföroreningar samt öka energitryggheten, t.ex. genom att ersätta individuella luftkonditioneringsaggregat. | Fjärrledningarnas värmekonduktivitet ska understiga 80 % av respektive värmekonduktivitet som krävs enligt Europastandard EN253:2009 (en översyn görs när denna standard uppdateras). | 15 år |

PROJEKTKATEGORI

DEFINITION

MOTIVERING

TILLÄMPADE STANDARDER

ÅTERBETALNINGSTID

Projektkategori C: Energieffektivitet

TYP 1: Kraftvärmeprojekt

Samtidig generering av flera olika former av energi (elektrisk, mekanisk och termisk energi) inom ett enda integrerat system.

Kraftvärmeanläggningen ska producera elektrisk eller mekanisk energi samt värme till handel och industri och/eller bostäder.

Upp till två tredjedelar av den primärenergi som används för att generera elektricitet i konventionella värmeenergianläggningar går förlorade i form av värme. Kraftvärmegenerering kan därför vara ett effektivt alternativ för att minska mängden växthusgaser. Kraftvärme kan genereras med alla värmeanläggningar och bränslen (inklusive biomassa och solvärme) av kondenseringsanläggningar med en nominell effekt från några få kW till 1 000  MW (38).

Total effektivitet på minst 75 % baserat på lägre värmevärde (LHV) (39).

15 år

Projektkategori C: Energieffektivitet

TYP 2: Fjärrvärme och/eller fjärrkyla

Nätverk som transporterar/distribuerar värmeenergi från energiproducerande enhet till slutanvändning.

Att förbättra värmningseffektiviteten i fjärrsystem genom att bygga rörledningsnät för ånga och/eller varmvatten med avsevärd värmeeffektivitet, både genom att minimera förluster i rörledningar och omvandlingsenheter, och genom att öka utnyttjandegraden av spillvärme.

Fjärrkylsystem är en integrerande teknik som kan bidra stort till att minska utsläppen av koldioxid och luftföroreningar samt öka energitryggheten, t.ex. genom att ersätta individuella luftkonditioneringsaggregat.

Fjärrledningarnas värmekonduktivitet ska understiga 80 % av respektive värmekonduktivitet som krävs enligt Europastandard EN253:2009 (en översyn görs när denna standard uppdateras).

15 år

| PROJEKTKATEGORI | DEFINITION | MOTIVERING | TILLÄMPADE STANDARDER | ÅTERBETALNINGSTID |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektkategori C: Energieffektivitet |
| TYP 3: Smarta nät | Integrerade, tekniskt avancerade elnät med förbättrad dynamisk förmåga att övervaka och kontrollera inflöde och utflöde hos alla ingående tekniska komponenter (t.ex. avseende elproduktion, nätövervakningslösningar, omriktare och system för högspänd likström (HVDC), flexibla system för överföring av växelström (FACTS), särskilda kraftsystem (SPS), överföring, distribution, lagring, elektroniska lösningar för smarta elnät, minskad förbrukning, mätning, distribuerade energiresurser).
  IKT enligt internationella industristandarder såsom NIST-SGIP och Etsi-CEN-Cenelec. | Göra det möjligt för nätansvariga, systemansvariga för överföringssystem respektive distributionssystem, nätanvändare, ägare av lagringsanläggningar, mätningsansvariga, tillämpnings- och tjänsteleverantörer och ansvariga för elbörsplattformar att skapa ekonomiska, miljövänliga, balanserade och hållbara kraftsystem med minskade överföringsförluster och optimerad leveranskvalitet, säkerhet, nätstabilitet, tillförlitlighet, andel förnybar energi och kostnadseffektivitet genom att stödja avtal som främst handlar om export av toppmodern, innovativ teknik och tjänster. | Standarderna 1, 2 (a eller b) och 3 ska uppfyllas.






  1. | Projektets totala kostnad omfattar minst 20 % för godkända uppgraderingar av informations- och kommunikationsteknik (IKT). |

PROJEKTKATEGORI

DEFINITION

MOTIVERING

TILLÄMPADE STANDARDER

ÅTERBETALNINGSTID

Projektkategori C: Energieffektivitet

TYP 3: Smarta nät

Integrerade, tekniskt avancerade elnät med förbättrad dynamisk förmåga att övervaka och kontrollera inflöde och utflöde hos alla ingående tekniska komponenter (t.ex. avseende elproduktion, nätövervakningslösningar, omriktare och system för högspänd likström (HVDC), flexibla system för överföring av växelström (FACTS), särskilda kraftsystem (SPS), överföring, distribution, lagring, elektroniska lösningar för smarta elnät, minskad förbrukning, mätning, distribuerade energiresurser).

IKT enligt internationella industristandarder såsom NIST-SGIP och Etsi-CEN-Cenelec.

Göra det möjligt för nätansvariga, systemansvariga för överföringssystem respektive distributionssystem, nätanvändare, ägare av lagringsanläggningar, mätningsansvariga, tillämpnings- och tjänsteleverantörer och ansvariga för elbörsplattformar att skapa ekonomiska, miljövänliga, balanserade och hållbara kraftsystem med minskade överföringsförluster och optimerad leveranskvalitet, säkerhet, nätstabilitet, tillförlitlighet, andel förnybar energi och kostnadseffektivitet genom att stödja avtal som främst handlar om export av toppmodern, innovativ teknik och tjänster.

Standarderna 1, 2 (a eller b) och 3 ska uppfyllas.

1.

Projektets totala kostnad omfattar minst 20 % för godkända uppgraderingar av informations- och kommunikationsteknik (IKT).

| 2a. | Projektet eller tillämpningen kommer att ge en minskning med uppskattningsvis minst 10 % av koldioxidutsläppen från fossila bränslen, eller |
| --- | --- |

2a.

Projektet eller tillämpningen kommer att ge en minskning med uppskattningsvis minst 10 % av koldioxidutsläppen från fossila bränslen, eller

| 2b. | Påvisbara betydande utsläppsminskningar av koldioxid kommer att möjliggöras antingen genom






  — | minskade energiförluster i det elnät som berörs av tillämpningen eller projektet för smarta nät med minst 5 %, eller |
| --- | --- | --- |

2b.

Påvisbara betydande utsläppsminskningar av koldioxid kommer att möjliggöras antingen genom

—

minskade energiförluster i det elnät som berörs av tillämpningen eller projektet för smarta nät med minst 5 %, eller

| — | minskad total elförbrukning för laster som berörs av tillämpningen eller projektet för smarta nät med minst 5 %, eller |
| --- | --- |

—

minskad total elförbrukning för laster som berörs av tillämpningen eller projektet för smarta nät med minst 5 %, eller

| — | intermittent inmatning av förnybar energi, inbegripet från lägre spänningsnivåer, på minst ytterligare 10 % av den totala energi som matas in i nätet där teknik för smart nät tillämpas. |
| --- | --- |

—

intermittent inmatning av förnybar energi, inbegripet från lägre spänningsnivåer, på minst ytterligare 10 % av den totala energi som matas in i nätet där teknik för smart nät tillämpas.

| 3. | Före beviljande ska en oberoende kvalificerad tredje part se över projektet och utarbeta en rapport som beskriver egenskaperna hos den föreslagna smart nät-tillämpningen eller projektet och kontrollerar om projektet eller tillämpningen uppfyller standarderna 1 och 2 (a eller b). För projekt som använder standarden 2b kommer den uppskattade utsläppsminskningen av koldioxid som projektet möjliggör att anges i rapporten. Parterna kommer att få ta del av rapporten innan finansiellt stöd beviljas och detta beviljande förutsätter att det i rapporten bekräftas att den föreslagna smart nät-tillämpningen eller projektet kommer att uppfylla standarderna 1 och 2 (a eller b).
  Uppfyllandet av standarderna kommer att mätas genom att man jämför de uppskattade utsläppen eller energianvändningen i ett område som betjänas av nätet i det fall den föreslagna tekniken för smart nät används med utsläppen eller energianvändningen i detta område i det fall den föreslagna tekniken för smart nät inte används. |
| --- | --- |

3.

Före beviljande ska en oberoende kvalificerad tredje part se över projektet och utarbeta en rapport som beskriver egenskaperna hos den föreslagna smart nät-tillämpningen eller projektet och kontrollerar om projektet eller tillämpningen uppfyller standarderna 1 och 2 (a eller b). För projekt som använder standarden 2b kommer den uppskattade utsläppsminskningen av koldioxid som projektet möjliggör att anges i rapporten. Parterna kommer att få ta del av rapporten innan finansiellt stöd beviljas och detta beviljande förutsätter att det i rapporten bekräftas att den föreslagna smart nät-tillämpningen eller projektet kommer att uppfylla standarderna 1 och 2 (a eller b).

Uppfyllandet av standarderna kommer att mätas genom att man jämför de uppskattade utsläppen eller energianvändningen i ett område som betjänas av nätet i det fall den föreslagna tekniken för smart nät används med utsläppen eller energianvändningen i detta område i det fall den föreslagna tekniken för smart nät inte används.

15 år

”Tillägg III

Kriterier för stödberättigande för projekt som rör anpassning till klimatförändringen

Ett projekt ska vara berättigat till de finansiella villkor som anges i denna sektorsöverenskommelse, om

| a) | anpassning till klimatförändringen är huvudsyftet med projektet och detta uttryckligen anges och förklaras i projektplanen och den stödjande dokumentationen såsom ett grundläggande inslag i projektets utformning, |
| --- | --- |

a)

anpassning till klimatförändringen är huvudsyftet med projektet och detta uttryckligen anges och förklaras i projektplanen och den stödjande dokumentationen såsom ett grundläggande inslag i projektets utformning,

| b) | projektförslaget inbegriper en analys och kartläggning av specifika och relevanta klimatförändringsrelaterade risker och sårbarheter och av hur de föreslagna åtgärderna eller den föreslagna tekniken direkt kommer att motverka dem, |
| --- | --- |

b)

projektförslaget inbegriper en analys och kartläggning av specifika och relevanta klimatförändringsrelaterade risker och sårbarheter och av hur de föreslagna åtgärderna eller den föreslagna tekniken direkt kommer att motverka dem,

| c) | en oberoende granskning av tredje part har utförts med avseende på projektet, antingen separat eller som en integrerad del av projektplanen, och som offentliggjorts t.ex. på den nationella myndighetens webbplats. Granskningen ska utvärdera de specifika och relevanta klimatförändringsrelaterade riskerna och sårbarheterna och hur de föreslagna åtgärderna inom projektet direkt kommer att motverka dem. |
| --- | --- |

c)

en oberoende granskning av tredje part har utförts med avseende på projektet, antingen separat eller som en integrerad del av projektplanen, och som offentliggjorts t.ex. på den nationella myndighetens webbplats. Granskningen ska utvärdera de specifika och relevanta klimatförändringsrelaterade riskerna och sårbarheterna och hur de föreslagna åtgärderna inom projektet direkt kommer att motverka dem.

| d) | Projektets livslängd överskrider 15 år. |
| --- | --- |

d)

Projektets livslängd överskrider 15 år.

”Tillägg IV

Metoder som ska tillämpas för att fastställa om sektorer är stödberättigande enligt artikel 2 i denna sektorsöverenskommelse

Parter som föreslår att en projektkategori eller projekttyp ska införas i tillägg II till denna sektorsöverenskommelse ska ge en ingående beskrivning av den projektkategori eller projekttyp som föreslås samt upplysa om hur dessa projekt uppfyller kriterierna i artikel 2 b i denna sektorsöverenskommelse. Det rör sig bl.a. om följande information:

| a) | En bedömning av hur denna projektkategori eller projekttyp direkt kan bidra till att begränsa klimatförändringen, inklusive en jämförelse av sektorns resultat, baserat på mätbara uppgifter i fråga om koldioxidutsläpp eller koldioxidekvivalenter och/eller hög energieffektivitet, med konventionella och senare tekniska metoder som används. En sådan jämförelse ska i samtliga fall baseras på kvantitativa mått, t.ex. en utsläppsminskning per producerad enhet. |
| --- | --- |

a)

En bedömning av hur denna projektkategori eller projekttyp direkt kan bidra till att begränsa klimatförändringen, inklusive en jämförelse av sektorns resultat, baserat på mätbara uppgifter i fråga om koldioxidutsläpp eller koldioxidekvivalenter och/eller hög energieffektivitet, med konventionella och senare tekniska metoder som används. En sådan jämförelse ska i samtliga fall baseras på kvantitativa mått, t.ex. en utsläppsminskning per producerad enhet.

| b) | En beskrivning av tekniska standarder samt prestandastandarder för den föreslagna projektkategorin eller projekttypen, inklusive upplysningar om eventuell befintlig bästa tillgängliga teknik som är av relevans. Där så är lämpligt ska denna beskrivning också förklara på vilket sätt tekniken utgör en förbättring i förhållande till befintlig bästa tillgängliga teknik. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av tekniska standarder samt prestandastandarder för den föreslagna projektkategorin eller projekttypen, inklusive upplysningar om eventuell befintlig bästa tillgängliga teknik som är av relevans. Där så är lämpligt ska denna beskrivning också förklara på vilket sätt tekniken utgör en förbättring i förhållande till befintlig bästa tillgängliga teknik.

| c) | En beskrivning av de finansiella hindren för den föreslagna projektkategorin eller projekttypen, inklusive eventuella finansiella behov och marknadsvillkor, med uppgift om vilka bestämmelser i denna sektorsöverenskommelse som förväntas möjliggöra att dessa projekt kan fortskrida. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av de finansiella hindren för den föreslagna projektkategorin eller projekttypen, inklusive eventuella finansiella behov och marknadsvillkor, med uppgift om vilka bestämmelser i denna sektorsöverenskommelse som förväntas möjliggöra att dessa projekt kan fortskrida.

”Tillägg V

Förteckning över definitioner

| Område som betjänas av nätet | : | ett system som består av synkroniserade elleverantörer och konsumenter sammankopplade via överförings- och distributionsledningar och som styrs av ett eller flera kontrollcentrum. |
| --- | --- | --- |
| Bästa tillgängliga teknik | : | enligt definitionen i EU-direktiv 96/61/EG (artikel 2.11) avses med bästa tillgängliga teknik det effektivaste och mest avancerade stadium vad gäller utvecklingen av verksamheten och tillverkningsmetoderna som anger en given tekniks praktiska lämplighet för att i princip utgöra grunden för utsläppsgränsvärden och som har till syfte att hindra och, när detta inte är möjligt, generellt minska utsläpp och påverkan på miljön som helhet:






  a) | Med teknik avses både använd teknik och det sätt på vilket anläggningen utformas, uppförs, underhålls, drivs och avvecklas. |

Område som betjänas av nätet

:

ett system som består av synkroniserade elleverantörer och konsumenter sammankopplade via överförings- och distributionsledningar och som styrs av ett eller flera kontrollcentrum.

Bästa tillgängliga teknik

:

enligt definitionen i EU-direktiv 96/61/EG (artikel 2.11) avses med bästa tillgängliga teknik det effektivaste och mest avancerade stadium vad gäller utvecklingen av verksamheten och tillverkningsmetoderna som anger en given tekniks praktiska lämplighet för att i princip utgöra grunden för utsläppsgränsvärden och som har till syfte att hindra och, när detta inte är möjligt, generellt minska utsläpp och påverkan på miljön som helhet:

a)

Med teknik avses både använd teknik och det sätt på vilket anläggningen utformas, uppförs, underhålls, drivs och avvecklas.

| b) | Med tillgänglig avses att tekniken ska ha utvecklats i sådan utsträckning att den kan tillämpas inom den berörda industribranschen på ett ekonomiskt och tekniskt genomförbart sätt och med beaktande av kostnader och nytta, oavsett om tekniken tillämpas eller produceras inom den berörda medlemsstaten, förutsatt att den berörda verksamhetsutövaren på rimliga villkor kan få tillgång till den. |
| --- | --- |

b)

Med tillgänglig avses att tekniken ska ha utvecklats i sådan utsträckning att den kan tillämpas inom den berörda industribranschen på ett ekonomiskt och tekniskt genomförbart sätt och med beaktande av kostnader och nytta, oavsett om tekniken tillämpas eller produceras inom den berörda medlemsstaten, förutsatt att den berörda verksamhetsutövaren på rimliga villkor kan få tillgång till den.

| c) | Med bästa avses den teknik som är mest effektiv för att uppnå en hög allmän skyddsnivå för miljön som helhet. |
| --- | --- |

c)

Med bästa avses den teknik som är mest effektiv för att uppnå en hög allmän skyddsnivå för miljön som helhet.

Växthusgaser

:

enligt definitionen bl.a. koldioxid, metan, kväveoxid, fluorkolväten, perfluorkarboner och svavelhexafluorid.

Stort vattenkraftsprojekt

:

detta följer den definition som har fastställts av Internationella kommissionen för stora dammar (ICOLD). ICOLD definierar en stor damm som en damm med en höjd av minst 15 m från grunden. Dammar med en höjd av 5–15 m och en reservoarvolym överstigande 3 miljoner m3 klassificeras också som stora dammar.

”BILAGA V

SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR JÄRNVÄGSINFRASTRUKTUR

Parterna i denna sektorsöverenskommelse är införstådda med att de finansiella villkoren i sektorsöverenskommelsen, som utgör ett komplement till konsensusöverenskommelsen, ska genomföras på ett sådant sätt att det är förenligt med konsensusöverenskommelsens syfte.

KAPITEL I

Sektorsöverenskommelsens tillämpningsområde

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| a) | I denna sektorsöverenskommelse fastställs de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt för järnvägsinfrastruktur och infrastruktur för andra spårbundna transporter som är nödvändig för driften av tågen, inbegripet kontroll (t.ex. signalsystem och andra it-system), elektrifiering, spår, luftkablar, stolpar, rullande materiel, linbanor, trådbussar och tillhörande byggnadsarbeten. |
| --- | --- |

a)

I denna sektorsöverenskommelse fastställs de finansiella villkor som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt för järnvägsinfrastruktur och infrastruktur för andra spårbundna transporter som är nödvändig för driften av tågen, inbegripet kontroll (t.ex. signalsystem och andra it-system), elektrifiering, spår, luftkablar, stolpar, rullande materiel, linbanor, trådbussar och tillhörande byggnadsarbeten.

| b) | De specifika typer av spårbundna transportsystem som är stödberättigande enligt villkoren i denna bilaga är






  1. | Alla typer av järnvägstransportsystem. |
| --- | --- | --- |

b)

De specifika typer av spårbundna transportsystem som är stödberättigande enligt villkoren i denna bilaga är

1.

Alla typer av järnvägstransportsystem.

| 2. | Trådbustransportsystem. |
| --- | --- |

2.

Trådbustransportsystem.

| 3. | Linbanetransportsystem (40). |
| --- | --- |

3.

Linbanetransportsystem (40).

KAPITEL II

Bestämmelser om exportkrediter

2.   LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

| a) | För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt inom tillämpningsområdet för denna sektorsöverenskommelse ska den längsta återbetalningstiden vara som följer:






  1. | För kontrakt i länder i kategori I (enligt definitionen i artikel 10 i konsensusöverenskommelsen): 12 år. |
| --- | --- | --- |

a)

För statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt inom tillämpningsområdet för denna sektorsöverenskommelse ska den längsta återbetalningstiden vara som följer:

1.

För kontrakt i länder i kategori I (enligt definitionen i artikel 10 i konsensusöverenskommelsen): 12 år.

| 2. | För kontrakt i länder i kategori II (enligt definitionen i artikel 10 i konsensusöverenskommelsen): 14 år. |
| --- | --- |

2.

För kontrakt i länder i kategori II (enligt definitionen i artikel 10 i konsensusöverenskommelsen): 14 år.

| b) | För att de återbetalningstider som anges i punkt a ovan ska gälla ska följande villkor vara uppfyllda:






  1. | Transaktionen ska avse ett totalt kontraktsvärde på över 10 miljoner SDR. |
| --- | --- | --- |

b)

För att de återbetalningstider som anges i punkt a ovan ska gälla ska följande villkor vara uppfyllda:

1.

Transaktionen ska avse ett totalt kontraktsvärde på över 10 miljoner SDR.

| 2. | Återbetalningstiden ska inte överskrida livslängden för den infrastruktur för spårbundna transporter som finansieras. |
| --- | --- |

2.

Återbetalningstiden ska inte överskrida livslängden för den infrastruktur för spårbundna transporter som finansieras.

| 3. | För transaktioner i länder i kategori I ska transaktionen innebära/karaktäriseras av följande:






  — | Deltagande i ett lånesyndikat med privata finansinstitut som inte åtnjuter statligt exportkreditstöd, varvid






  i) | parten är en minoritetspartner och har jämlik status (pari passu) under lånets hela löptid, och |
| --- | --- | --- | --- |

3.

För transaktioner i länder i kategori I ska transaktionen innebära/karaktäriseras av följande:

—

Deltagande i ett lånesyndikat med privata finansinstitut som inte åtnjuter statligt exportkreditstöd, varvid

i)

parten är en minoritetspartner och har jämlik status (pari passu) under lånets hela löptid, och

| ii) | det statliga exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mindre än 50 % av syndikatet. |
| --- | --- |

ii)

det statliga exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mindre än 50 % av syndikatet.

| — | Premiesatser för allt statsstöd som inte underskrider den finansiering som erbjuds på den privata marknaden och som står i proportion till motsvarande satser som tillämpas av andra privata finansinstitut som deltar i syndikatet. |
| --- | --- |

—

Premiesatser för allt statsstöd som inte underskrider den finansiering som erbjuds på den privata marknaden och som står i proportion till motsvarande satser som tillämpas av andra privata finansinstitut som deltar i syndikatet.

| c) | En part får begära ett undantag från villkoret i punkt b.3 ovan genom en gemensam hållning i enlighet med artiklarna 56–61 i konsensusöverenskommelsen. I sådana fall ska den part som föreslår en gemensam hållning avge, antingen i den föreslagna gemensamma hållningen eller i varje enskild transaktion som anmäls därefter, en uttömmande förklaring av stödet, inbegripet specifika uppgifter om prissättning, samt en motivering till behovet av att begära ett undantag från bestämmelserna i punkt b.3 ovan. |
| --- | --- |

c)

En part får begära ett undantag från villkoret i punkt b.3 ovan genom en gemensam hållning i enlighet med artiklarna 56–61 i konsensusöverenskommelsen. I sådana fall ska den part som föreslår en gemensam hållning avge, antingen i den föreslagna gemensamma hållningen eller i varje enskild transaktion som anmäls därefter, en uttömmande förklaring av stödet, inbegripet specifika uppgifter om prissättning, samt en motivering till behovet av att begära ett undantag från bestämmelserna i punkt b.3 ovan.

3.   ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH RÄNTA

Återbetalning av kapitalbelopp och ränta ska göras i enlighet med artikel 15 i konsensusöverenskommelsen; dock ska den högsta genomsnittliga vägda återbetalningsperioden enligt artikel 15.d.4 i konsensusöverenskommelsen vara följande:

| a) | För transaktioner i länder i kategori I, sex år och ett kvartal. |
| --- | --- |

a)

För transaktioner i länder i kategori I, sex år och ett kvartal.

| b) | För transaktioner i länder i kategori II, sju år och ett kvartal |
| --- | --- |

b)

För transaktioner i länder i kategori II, sju år och ett kvartal

KAPITEL III

Förfaranden

4.   FÖRHANDSANMÄLAN

| a) | En part ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 45 i konsensusöverenskommelsen minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås, om den har för avsikt att bevilja stöd för en transaktion i ett land i kategori I. En sådan anmälan ska innehålla en uttömmande förklaring av statsstödet, inbegripet specifika uppgifter om prissättning. |
| --- | --- |

a)

En part ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 45 i konsensusöverenskommelsen minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås, om den har för avsikt att bevilja stöd för en transaktion i ett land i kategori I. En sådan anmälan ska innehålla en uttömmande förklaring av statsstödet, inbegripet specifika uppgifter om prissättning.

| b) | En part ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 46 i konsensusöverenskommelsen minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås, om den har för avsikt att bevilja stöd för






  1. | en transaktion i ett land i kategori II, eller |
| --- | --- | --- |

b)

En part ska lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 46 i konsensusöverenskommelsen minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås, om den har för avsikt att bevilja stöd för

1.

en transaktion i ett land i kategori II, eller

| 2. | en transaktion som stöds i enlighet med en gemensam hållning som lagts fram i enlighet med artikel 2 c i denna sektorsöverenskommelse. En sådan förhandsanmälan kan göras parallellt med förslaget till gemensam hållning och med förbehåll för att den gemensamma hållningen godkänns. |
| --- | --- |

2.

en transaktion som stöds i enlighet med en gemensam hållning som lagts fram i enlighet med artikel 2 c i denna sektorsöverenskommelse. En sådan förhandsanmälan kan göras parallellt med förslaget till gemensam hållning och med förbehåll för att den gemensamma hållningen godkänns.

5.   GEMENSAMMA HÅLLNINGARS GILTIGHETSTID

Trots vad som sägs i artikel 61 a i konsensusöverenskommelsen ska alla överenskomna gemensamma hållningar upphöra att gälla den 31 december 2023, om parterna inte är överens om att förlänga denna sektorsöverenskommelse i enlighet med artikel 6 d i denna.

KAPITEL IV

Övervakning och översyn

6.   ÖVERVAKNING OCH ÖVERSYN

| a) | Sekretariatet ska årligen rapportera om genomförandet av denna sektorsöverenskommelse. |
| --- | --- |

a)

Sekretariatet ska årligen rapportera om genomförandet av denna sektorsöverenskommelse.

| b) | Efter den 31 december 2023, om inte annat följer av punkt c nedan, ska det krav om mindre än 50 % av syndikatet som anges i artikel 2 b.3 första strecksatsen led ii i denna sektorsöverenskommelse ersättas med ett krav om högst 35 % av syndikatet, om inte parterna beslutar något annat. |
| --- | --- |

b)

Efter den 31 december 2023, om inte annat följer av punkt c nedan, ska det krav om mindre än 50 % av syndikatet som anges i artikel 2 b.3 första strecksatsen led ii i denna sektorsöverenskommelse ersättas med ett krav om högst 35 % av syndikatet, om inte parterna beslutar något annat.

| c) | Parterna ska genomföra en översyn av denna sektorsöverenskommelse senast vid utgången av 2023 i syfte att bedöma marknadsvillkor och andra faktorer för att avgöra om villkoren bör fortsätta att gälla och/eller ändras. |
| --- | --- |

c)

Parterna ska genomföra en översyn av denna sektorsöverenskommelse senast vid utgången av 2023 i syfte att bedöma marknadsvillkor och andra faktorer för att avgöra om villkoren bör fortsätta att gälla och/eller ändras.

| d) | Efter den 31 december 2023 ska villkoren i denna sektorsöverenskommelse upphöra att gälla, om inte parterna beslutar något annat. |
| --- | --- |

d)

Efter den 31 december 2023 ska villkoren i denna sektorsöverenskommelse upphöra att gälla, om inte parterna beslutar något annat.

”BILAGA VI

VILLKOR FÖR PROJEKTFINANSIERINGSTRANSAKTIONER

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| a) | I denna bilaga anges de villkor på vilka parterna kan bevilja stöd till projektfinansieringstransaktioner som uppfyller de berättigandekriterier som anges i tillägg 1. |
| --- | --- |

a)

I denna bilaga anges de villkor på vilka parterna kan bevilja stöd till projektfinansieringstransaktioner som uppfyller de berättigandekriterier som anges i tillägg 1.

| b) | När det inte finns några motsvarande bestämmelser i denna bilaga ska villkoren i konsensusöverenskommelsen tillämpas. |
| --- | --- |

b)

När det inte finns några motsvarande bestämmelser i denna bilaga ska villkoren i konsensusöverenskommelsen tillämpas.

KAPITEL II

Finansiella villkor

2.   LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

Längsta återbetalningstid är 14 år, förutom när det statligt exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mer än 35 % av syndikatet för ett projekt i ett höginkomstland inom OECD, då den längsta återbetalningstiden är 10 år.

3.   ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA

Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp får ske i olika stora amorteringar, och kapitalbeloppet och räntan får betalas med lägre frekvens än halvårsvisa amorteringar, om följande villkor uppfylls:

| a) | Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp. |
| --- | --- |

a)

Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp.

| b) | Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast 24 månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka 24 månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

b)

Den första återbetalningen av kapitalbeloppet ska ske senast 24 månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp ska ha betalats tillbaka 24 månader efter kredittidens början.

| c) | Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början. |
| --- | --- |

c)

Ränta ska betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början.

| d) | Den genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga sju år och ett kvartal, förutom när det statliga exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mer än 35 % av syndikatet för ett projekt i ett höginkomstland inom OECD, då den genomsnittliga vägda återbetalningsperioden inte får överstiga fem år och ett kvartal. |
| --- | --- |

d)

Den genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga sju år och ett kvartal, förutom när det statliga exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mer än 35 % av syndikatet för ett projekt i ett höginkomstland inom OECD, då den genomsnittliga vägda återbetalningsperioden inte får överstiga fem år och ett kvartal.

| e) | Parten skall lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

e)

Parten skall lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 4 i denna bilaga.

KAPITEL III

Förfaranden

4.   FÖRHANDSANMÄLAN FÖR PROJEKTFINANSIERINGSTRANSAKTIONER

En part ska till alla parter anmäla sin avsikt att tillhandahålla stöd enligt villkoren i denna bilaga minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås. Anmälan ska lämnas i enlighet med bilaga VII till konsensusöverenskommelsen. Om någon part begär en förklaring när det gäller de villkor som gäller under denna period, ska den anmälande parten vänta ytterligare tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås.

”Tillägg 1

Berättigandekriterier för projektfinansieringstransaktioner

I.   GRUNDLÄGGANDE KRITERIER

Transaktionen innebär/karakteriseras av följande:

| a) | Finansiering av en viss ekonomisk enhet där långivaren accepterar att lånet kommer att återbetalas med medel från den ekonomiska enhetens kassaflöde och intäkter och godkänner den ekonomiska enhetens tillgångar som säkerhet för lånet. |
| --- | --- |

a)

Finansiering av en viss ekonomisk enhet där långivaren accepterar att lånet kommer att återbetalas med medel från den ekonomiska enhetens kassaflöde och intäkter och godkänner den ekonomiska enhetens tillgångar som säkerhet för lånet.

| b) | Finansiering av exporttransaktioner med ett (rättsligt och ekonomiskt) oberoende projektföretag, t.ex. ett företag med ett särskilt syfte, för investeringsprojekt som har egna intäkter. |
| --- | --- |

b)

Finansiering av exporttransaktioner med ett (rättsligt och ekonomiskt) oberoende projektföretag, t.ex. ett företag med ett särskilt syfte, för investeringsprojekt som har egna intäkter.

| c) | Lämplig riskfördelning mellan projektparterna, t.ex. privata eller kreditvärdiga offentliga aktieägare, exportörer, borgenärer, avnämare, inbegripet tillräckligt med eget kapital. |
| --- | --- |

c)

Lämplig riskfördelning mellan projektparterna, t.ex. privata eller kreditvärdiga offentliga aktieägare, exportörer, borgenärer, avnämare, inbegripet tillräckligt med eget kapital.

| d) | Projektets kassaflöde är tillräckligt under hela återbetalningsperioden för att täcka driftskostnader och ränte- och återbetalningar på kapital utifrån. |
| --- | --- |

d)

Projektets kassaflöde är tillräckligt under hela återbetalningsperioden för att täcka driftskostnader och ränte- och återbetalningar på kapital utifrån.

| e) | Projektets intäkter ska i första hand användas till driftskostnader och ränte- och återbetalningar på lån. |
| --- | --- |

e)

Projektets intäkter ska i första hand användas till driftskostnader och ränte- och återbetalningar på lån.

| f) | En icke-statlig köpare/låntagare utan statlig återbetalningsgaranti (gäller dock inte statlig fullgörandegaranti, t.ex. avsättningsavtal). |
| --- | --- |

f)

En icke-statlig köpare/låntagare utan statlig återbetalningsgaranti (gäller dock inte statlig fullgörandegaranti, t.ex. avsättningsavtal).

| g) | Tillgångsbaserade säkerheter för projektets intäkter/tillgångar, t.ex. överlåtelser av rättigheter, panter, intäktskonton. |
| --- | --- |

g)

Tillgångsbaserade säkerheter för projektets intäkter/tillgångar, t.ex. överlåtelser av rättigheter, panter, intäktskonton.

| h) | Begränsad eller ingen möjlighet att begära insatser från aktieägarna från den privata sektorn/projektägare efter fullgörande. |
| --- | --- |

h)

Begränsad eller ingen möjlighet att begära insatser från aktieägarna från den privata sektorn/projektägare efter fullgörande.

II.   YTTERLIGARE KRITERIER FÖR PROJEKTFINANSIERINGSTRANSAKTIONER I HÖGINKOMSTLÄNDERNA INOM OECD

Transaktionen innebär/karakteriseras av följande:

| a) | Deltagande i ett lånesyndikat med privata finansinstitut som inte åtnjuter statligt exportkreditstöd, varvid






  — | parten är en minoritetspartner och har jämlik status (pari passu) under lånets hela löptid, och |
| --- | --- | --- |

a)

Deltagande i ett lånesyndikat med privata finansinstitut som inte åtnjuter statligt exportkreditstöd, varvid

—

parten är en minoritetspartner och har jämlik status (pari passu) under lånets hela löptid, och

| — | det statliga exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mindre än 50 % av syndikatet. |
| --- | --- |

—

det statliga exportkreditstöd som parterna tillhandahåller omfattar mindre än 50 % av syndikatet.

| b) | Premiesatser för allt statsstöd som inte underskrider den finansiering som erbjuds på den privata marknaden och som står i proportion till motsvarande satser som tillämpas av andra privata finansinstitut som deltar i syndikatet. |
| --- | --- |

b)

Premiesatser för allt statsstöd som inte underskrider den finansiering som erbjuds på den privata marknaden och som står i proportion till motsvarande satser som tillämpas av andra privata finansinstitut som deltar i syndikatet.

”BILAGA VII

UPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS I ANMÄLNINGARNA

De uppgifter som förtecknas i avsnitt I nedan ska tillhandahållas för alla anmälningar som görs enligt konsensusöverenskommelsen (inklusive dess bilagor). Dessutom ska de uppgifter som anges i avsnitt II tillhandahållas, i förekommande fall, i enlighet med vilken särskild typ av anmälan det rör sig om.

I.   UPPGIFTER SOM SKA LÄMNAS I ALLA ANMÄLNINGAR

a)   
  Grundinformation

| 1. | Anmälande land. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Datum för anmälan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Anmälande institution/myndighet/organ. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Exportkreditinstitut som tillhandahåller det statliga exportkreditstödet.






  a) | Exportkreditinstitut som tillhandahåller försäkrings-/garantistöd |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Exportkreditinstitut som tillhandahåller försäkrings-/garantistöd

| b) | Exportkreditinstitut som tillhandahåller finansieringsstöd. |
| --- | --- |

b)

Exportkreditinstitut som tillhandahåller finansieringsstöd.

| 5. | Anmälans nummer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Identifieringskod (intern). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kreditramens referensnummer (i relevanta fall). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Status (t.ex. ursprunglig, reviderad, ersättning). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Revideringens nummer (i relevanta fall). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Artiklar i konsensusöverenskommelsen enligt vilka anmälan görs. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Referensnummer för anmälan som matchas (i relevanta fall). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Beskrivning av stöd som matchas (i relevanta fall). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Bestämmelseland. |
| --- | --- |

13.

b)   
  Uppgifter om köparen/låntagaren/garanten

| 14. | Köparens namn. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Köparens land. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Uppgift om var köparen är belägen (om känt). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Köparens status. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Typ av köpare. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Låntagarens namn (om låntagaren inte är köparen). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Låntagarens land (om låntagaren inte är köparen). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Uppgift om var låntagaren är belägen (om låntagaren inte är köparen). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Låntagarens status (om låntagaren inte är köparen). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Typ av låntagare (om låntagaren inte är köparen). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Garantens namn (i relevanta fall). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Garantens land (i relevanta fall). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Uppgift om var garanten är belägen (i relevanta fall). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Garantens status (i relevanta fall). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Typ av garant (i relevanta fall). |
| --- | --- |

28.

c)   
  Uppgifter om varor och/eller tjänster som exporteras och projektet

| 29. | Detaljerad beskrivning av de produkter och/eller tjänster som exporteras. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Detaljerad beskrivning av det projekt (eller den sektor) som exporten är avsedd för. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Föreslagen ändamålskod. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Uppgift om var projektet är beläget (om känt). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Slutdag för inlämning av anbud (i relevanta fall). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Dag då kreditramen upphör att gälla (i relevanta fall). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Värdet på det eller de kontrakt som får stöd, enligt följande skala i miljoner SDR:







  Kategori | Från | Till |
| --- | --- | --- | --- |
| I: | 0 | 1 |
| II: | 1 | 2 |
| III: | 2 | 3 |
| IV: | 3 | 5 |
| V: | 5 | 7 |
| VI: | 7 | 10 |
| VII: | 10 | 20 |
| VIII: | 20 | 40 |
| IX: | 40 | 80 |
| X: | 80 | 120 |
| XI: | 120 | 160 |
| XII: | 160 | 200 |
| XIII: | 200 | 240 |
| XIV: | 240 | 280 |
| XV: | 280 | (*2) |

35.

Kategori

Från

Till

I:

0

1

II:

1

2

III:

2

3

IV:

3

5

V:

5

7

VI:

7

10

VII:

10

20

VIII:

20

40

IX:

40

80

X:

80

120

XI:

120

160

XII:

160

200

XIII:

200

240

XIV:

240

280

XV:

280

(*2)

| 36. | Värdet på det eller de kontrakt som får stöd, faktiskt belopp (i kontraktets/kontraktens valuta). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kontraktets/kontraktens valuta. |
| --- | --- |

37.

d)   
  Finansiella villkor för det statliga exportkreditstödet

Följande uppgifter ska lämnas för varje tranch som får stöd för transaktioner som omfattar flera trancher med olika finansiella villkor.

| 38. | Kreditvärde, SDR-skala. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kreditvärde, faktiskt belopp (kan väljas i stället för nr 38). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Valuta för krediten. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kontantbetalning (i % av exportkontraktsvärdet). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Lokala kostnader (i % av exportkontraktsvärdet). |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kredittidens början fastställd i enlighet med (med hänvisning till bilaga XIV definition q). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Återbetalningsperiodens längd. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Återbetalningsperiodens längd – enheter. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Basräntesats. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Räntesats eller räntemarginal över basräntan. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt I. |
| --- | --- |

48.

II.   YTTERLIGARE UPPGIFTER SOM I FÖREKOMMANDE FALL SKA TILLHANDAHÅLLAS FÖR ANMÄLNINGAR SOM GÖRS I RELATION TILL SÄRSKILDA BESTÄMMELSER

a)   
  Kapitel II artikel 12 d.3

Följande uppgifter ska lämnas för varje tranch som får stöd för transaktioner som omfattar flera trancher med olika finansiella villkor.

| 49. | Typ av lokala kostnader som får stöd. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Slag av lokala kostnader som får stöd: Investeringsvaror? |
| --- | --- |

50.

| 51. | Slag av lokala kostnader som får stöd: Leveranser från lokala dotterföretag och/eller anknuten enhet? |
| --- | --- |

51.

| 52. | Slag av lokala kostnader som får stöd: Lokala byggnads- och anläggningskostnader. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Slag av lokala kostnader som får stöd: Moms, importtullar, andra skatter? |
| --- | --- |

53.

| 54. | Slag av lokala kostnader som får stöd: Andra? |
| --- | --- |

54.

| 55. | Beskrivning av ’andra’ lokala kostnader. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt II.a. |
| --- | --- |

56.

b)   
  Kapitel II artikel 15 c.5, bilaga I artikel 5 e, bilaga II artikel 6 a, bilaga II artikel 6 b, bilaga IV artikel 8 d, bilaga VI artikel 4

| 57. | Återbetalningsprofil. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Återbetalningsfrekvens (kapitalbelopp). |
| --- | --- |

58.

| 59. | Återbetalningsfrekvens (ränta). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Första återbetalning av kapitalbeloppet efter kredittidens början. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Första återbetalning av kapitalbeloppet efter kredittidens början – enheter. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Räntebelopp som kapitaliserats före kredittidens början. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Valuta för kapitaliserad ränta. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Genomsnittlig vägd återbetalningsperiod. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Procentandel av kapitalbeloppet som ska ha återbetalats fram till och med mitten av återbetalningsperioden. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Förklaring till att stöd inte tillhandahållits enligt standard återbetalningsstrukturerna. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt II.b. |
| --- | --- |

67.

c)   
  Alla anmälningsskyldigheter i kapitel II artiklarna 23, 26, 28 och 29, bilaga VI artikel 4 (endast för projekt i höginkomstländer inom OECD) och bilaga V artikel 4 a

| 68. | Landriskklassificering för gäldenärens land. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Användning av en utlandsbaserad framtida betalningsflödesstruktur i kombination med utlandsbaserat spärrkonto? (Endast kategorierna 1–7) |
| --- | --- |

69.

| 70. | De tillämpliga landrisk- och köparriskkategorierna avser (köparen, låntagaren, garanten, projektet, transaktionen). |
| --- | --- |

70.

| 71. | Tillämplig landriskklassificering. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Tillämplig köparriskkategori. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Har den enhet som anges i #70 ett kreditbetyg i utländsk valuta från ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut? |
| --- | --- |

73.

| 74. | Det förmånligaste kreditbetyget i utländsk valuta från ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut för den enhet som anges i #70. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Ackrediterat kreditvärderingsinstitut som lämnat det kreditbetyg som anges i #74. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Bas för tillämpliga minimipremiesatser. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Bas för de faktiska premiesatser som tas ut. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande basen för de faktiska premiesatser som tas ut. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Utnyttjandeperiodens längd. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Utnyttjandeperiodens längd – enheter. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Täckningsgrad för politisk risk (landrisk). |
| --- | --- |

81.

| 82. | Täckningsgrad för kommersiell risk (köparrisk). |
| --- | --- |

82.

| 83. | Statsstödd exportkreditprodukt. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Räntetäckning under karenstiden för skadereglering? |
| --- | --- |

84.

| 85. | Minimipremiesats (på grundval av punkt 76) med landriskminimering eller kreditförstärkning för köparrisken. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Finansiering i lokal valuta? (Endast kategorierna 1–7) |
| --- | --- |

86.

| 87. | Lokal valutafaktor (LCF) som tillämpas. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Kreditförstärkningar för köparrisken? |
| --- | --- |

88.

| 89. | Total kreditförstärkningsfaktor (CEF) som tillämpas. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Tillämplig minimipremiesats (på grundval av punkt 76) efter eventuell landriskminimering eller kreditförstärkning för köparrisken. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Faktisk premiesats som tas ut. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt II.c. |
| --- | --- |

92.

d)   
  Artikel 26 e första strecksatsen i konsensusöverenskommelsen

| 93. | Förklaring av gäldenärens egenskaper i förhållande till kriterierna för köparriskkategori (CC0) i bilaga XII till konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- |

93.

e)   
  Artikel 26 e andra strecksatsen i konsensusöverenskommelsen

| 94. | Motivering till att köparriskkategorin är bättre än det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets värdering. |
| --- | --- |

94.

f)   
  Artikel 23 c.2 i konsensusöverenskommelsen

| 95. | Typ av namnspecifik eller närstående enhets skuldinstrument som används för att fastställa premien. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Namn på skuldinstrumentenheten. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Detaljerad beskrivning av, och viktigaste egenskaper hos, det skuldinstrument och den metod som används för att härleda prissättningen, inbegripet (men inte begränsat till) uppgifter om instrumentets löptid, kreditprofil, likviditet och valuta. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Förhållande mellan transaktionens gäldenär/garant och den närstående enheten. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Har transaktionens gäldenär/garant samma emittentvärdering enligt ackrediterat kreditvärderingsinstitut som den närstående enheten? |
| --- | --- |

99.

| 100. | Uppfyller den närstående enheten alla kriterier som anges i bilaga XIV (definition ’o’) till konsensusöverenskommelsen? |
| --- | --- |

100.

| 101. | Detaljerad förklaring av hur de kriterier som används för att definiera en närstående enhet är uppfyllda. |
| --- | --- |

101.

g)   
  Artikel 46 a.7 i konsensusöverenskommelsen

| 102. | Motivering till köparriskklassificeringen. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Bästa kreditbetyg i utländsk valuta som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut på staten för det land där gäldenären/garanten har sin hemvist (om den tillämpliga köparriskkategorin är förmånligare än det bästa kreditbetyg som givits av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut på staten för det land där gäldenären/garanten har sin hemvist för en gäldenär som inte har värderats). |
| --- | --- |

103.

| 104. | Ackrediterat kreditvärderingsinstitut som lämnat det kreditbetyg som anges i #103. |
| --- | --- |

104.

h)   
  Artikel 23 c.1 i konsensusöverenskommelsen

| 105. | Är det syndikerade lånepaketet strukturerat som antingen en tillgångssäkrad transaktion eller en projektfinansieringstransaktion? |
| --- | --- |

105.

| 106. | Utgörs syndikatet till minst 25 % av kommersiella lån/garantier, utan något bilateralt eller multilateralt stöd? |
| --- | --- |

106.

| 107. | Är alla parter likställda (pari passu) vad gäller alla finansiella villkor, inklusive säkerhetspaket? |
| --- | --- |

107.

| 108. | Överensstämmer transaktionens finansiella villkor till fullo med konsensusöverenskommelsen, ändrad genom bestämmelserna om marknadsriktvärdesprissättning vid syndikerade låne-/garantitransaktioner? |
| --- | --- |

108.

| 109. | Detaljerad beskrivning av den metod som används för att härleda den premie (eller total kostnad för den del som utgörs av direkt utlåning) som anges i punkt 91. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt II.d. |
| --- | --- |

110.

i)   
  Artikel 23 h i konsensusöverenskommelsen

| 111. | Täcker garantin kreditens hela giltighetstid? |
| --- | --- |

111.

| 112. | Är garantin en oåterkallelig och ovillkorad on demand-garanti? |
| --- | --- |

112.

| 113. | Är garantin rättsligt giltig och verkställbar i jurisdiktionsområdet för garantens land? |
| --- | --- |

113.

| 114. | Är garanten kreditvärdig i förhållande till den skuld som garantin avser? |
| --- | --- |

114.

| 115. | Omfattas garanten av de bestämmelser om penningkontroll och kapitalöverföring som gäller i det land där denne är belägen? |
| --- | --- |

115.

| 116. | Procentandel av det totala riskbeloppet (dvs. kapitalbelopp och ränta) som täcks av garantin |
| --- | --- |

116.

| 117. | Finns det ett finansiellt förhållande mellan garanten och gäldenären? |
| --- | --- |

117.

| 118. | Typ av förhållande |
| --- | --- |

118.

| 119. | Är garanten är rättsligt och finansiellt oberoende och kan fullgöra gäldenärens betalningsskyldigheter? |
| --- | --- |

119.

| 120. | Kommer garanten att påverkas av händelser, bestämmelser eller statliga interventioner i gäldenärens land? |
| --- | --- |

120.

| 121. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt II.e. |
| --- | --- |

121.

j)   
  Artikel 28 b i konsensusöverenskommelsen

För användning av en utlandsbaserad framtida betalningsflödesstruktur i kombination med utlandsbaserat spärrkonto:

| 122 – 132. | Bekräftelse på att de kriterier som anges i bilaga XIII är uppfyllda. |
| --- | --- |

122 – 132.

| 133. | Uppgifter om ytterligare faktorer som beaktas och/eller andra kommentarer rörande användning av en utlandsbaserad framtida betalningsflödesstruktur i kombination med utlandsbaserat spärrkonto. |
| --- | --- |

133.

För finansiering i lokal valuta:

| 134 – 139. | Bekräftelse på att de kriterier som anges i bilaga XIII är uppfyllda. |
| --- | --- |

134 – 139.

| 140. | Lokal valuta som används. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Uppgifter om ytterligare faktorer som beaktas och/eller andra kommentarer rörande användningen av finansiering i lokal valuta. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt II.f. |
| --- | --- |

142.

k)   
  Artikel 29 d

| 143–150. | De specifika kreditförstärkningar för köparrisken och motsvarande kreditförstärkningsfaktorer som används. |
| --- | --- |

143–150.

| 151. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt II.g. |
| --- | --- |

151.

l)   
  Artikel 4 i bilaga V

| 152. | Överskrider återbetalningstiden livslängden för den infrastruktur för spårbundna transporter som finansieras? |
| --- | --- |

152.

| 153. | Kommentarer (rörande punkt 152).
  För alla transaktioner som involverar länder i kategori I: |
| --- | --- |

153.

För alla transaktioner som involverar länder i kategori I:

| 154. | Uttömmande förklaring till tillhandahållandet av statligt stöd. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Har ett undantag från bestämmelserna i artikel 2 b.3 i bilaga V begärts via en gemensam hållning? |
| --- | --- |

155.

| 156. | Läget beträffande den gemensamma hållningen. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande en eventuell gemensam hållning. |
| --- | --- |

157.

m)   
  Artikel 4 i bilaga VI

| 158. | Redogörelse för varför projektfinansieringsvillkor fastställs. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Kontraktsvärde när det gäller kontrakt för nyckelfärdiga anläggningar, andel av underentreprenadkontrakt osv. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Typ av täckning som tillhandahålls före kredittidens början. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Täckningsgrad för politisk risk före kredittidens början. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Täckningsgrad för kommersiell risk före kredittidens början. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Typ av täckning som tillhandahålls efter kredittidens början. |
| --- | --- |

163.

| 164. | Täckningsgrad för politisk risk efter kredittidens början. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Täckningsgrad för kommersiell risk efter kredittidens början. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Uppförandeperiodens längd. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Uppförandeperiodens längd – enheter. |
| --- | --- |

167.

| 168.–183. | Bekräftelse (och om nödvändigt en förklaring) på att transaktionen uppfyller de kriterier som anges i tillägg I till bilaga VI. |
| --- | --- |

168.–183.

n)   
  Artikel 4 i bilaga VI och artikel 4 a i bilaga V för projekt i höginkomstländer inom OECD

| 184. | Totalt skuldsyndikatsbelopp för projektet, inklusive statliga och privata långivare. |
| --- | --- |

184.

| 185. | Valuta för totalt syndikatsbelopp. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Procentandel av skuldsyndikatet som tillhandahålls av parterna i konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Procentandel av skuldsyndikatet som tillhandahålls av privata långivare. |
| --- | --- |

187.

| 188. | Minoritetsparter i skuldsyndikatet? |
| --- | --- |

188.

| 189. | Kommentarer (rörande punkt 195). |
| --- | --- |

189.

| 190. | Uppfyller premiesatserna marknadskriterierna? |
| --- | --- |

190.

| 191. | Kommentarer (rörande punkt 197). |
| --- | --- |

191.

| 192. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt II.h. |
| --- | --- |

192.

o)   
  Artiklarna 47 och 48

| 193. | Totalt belopp för handelsrelaterat bistånd, SDR-skala. |
| --- | --- |

193.

| 194. | Sammansättning av paketet med handelsrelaterat bistånd: Andel icke-subventionerade exportkrediter i enlighet med konsensusöverenskommelsen. |
| --- | --- |

194.

| 195. | Sammansättning av paketet med handelsrelaterat bistånd: Andel andra medel som ställs till förfogande mot marknadsränta eller till en räntesats som ligger nära marknadsräntan. |
| --- | --- |

195.

| 196. | Sammansättning av paketet med handelsrelaterat bistånd: Andel andra offentliga medel med en förmånlighetsgrad som är lägre än den lägsta tillåtna nivån enligt artikel 35, med undantag av matchningsfall. |
| --- | --- |

196.

| 197. | Sammansättning av paketet med handelsrelaterat bistånd: Andel kontantbetalningar från köparen. |
| --- | --- |

197.

| 198. | Sammansättning av paketet med handelsrelaterat bistånd: Andel betalningar vid eller före kredittidens början som inte beaktats. |
| --- | --- |

198.

| 199. | Sammansättning av paketet med handelsrelaterat bistånd: Andel gåvobistånd. |
| --- | --- |

199.

| 200. | Sammansättning av paketet med handelsrelaterat bistånd: Andel icke-subventionerade krediter. |
| --- | --- |

200.

| 201. | Villkor för subventionerade krediter: Anståndsperiod. |
| --- | --- |

201.

| 202. | Villkor för subventionerade krediter: Återbetalningsperiodens längd. |
| --- | --- |

202.

| 203. | Villkor för subventionerade krediter: Återbetalningsfrekvens. |
| --- | --- |

203.

| 204. | Villkor för subventionerade krediter: Återbetalningsprofil. |
| --- | --- |

204.

| 205. | Villkor för subventionerade krediter: Valuta. |
| --- | --- |

205.

| 206. | Villkor för subventionerade krediter: Räntesats. |
| --- | --- |

206.

| 207. | Villkor för subventionerade krediter: Tillämpligt differentierat diskonto (DDR). |
| --- | --- |

207.

| 208. | Villkor för subventionerade krediter: Förmånlighetsgrad. |
| --- | --- |

208.

| 209. | Total förmånlighetsgrad för paketet med handelsrelaterat bistånd. |
| --- | --- |

209.

| 210. | Kommentarer, anmärkningar och/eller förklaringar rörande de uppgifter som lämnats i avsnitt II.k. |
| --- | --- |

210.

”BILAGA VIII

BERÄKNING AV MINIMIPREMIESATSER FÖR TRANSAKTIONER AVSEENDE LANDRISKKATEGORIERNA 1–7

Formel för minimipremiesatsen

Den tillämpliga minimipremiesatsen (MPR) för en exportkredit som inbegriper en gäldenär/garant i ett land som är klassificerat i landriskkategori 1–7 beräknas med hjälp av följande formel:

MPR = {[(ai * HOR + bi) * max (PCC, PCP) / 0,95] * (1-LCF) + [cin * PCC / 0,95 * HOR * (1-CEF)]} * QPFi * PCFi * BTSF

där:

| — | ai | = | är landriskkoefficienten i landriskkategori i (i = 1–7), |
| --- | --- | --- | --- |
| — | cin | = | är köparriskkoefficienten för köparkategori n (n = SOV+, SOV/CC0, CC1-CC5) i landriskkategori i (i = 1–7), |
| — | bi | = | är konstanten för landkategori riskkategori i (i = 1–7), |
| — | HOR | = | riskhorisonten, |
| — | PCC | = | täckningsgraden för den kommersiella risken (avseende köparen), |
| — | PCP | = | täckningsgraden för den politiska risken (avseende landet), |
| — | CEF | = | kreditförstärkningsfaktorn, |
| — | QPFi | = | är produktkvalitetsfaktorn i landriskkategori i (i = 1–7), |
| — | PCFi | = | är faktorn som uttrycker risktäckningsgraden i landriskkategori i (i = 1–7) i procent, |
| — | BTSF | = | faktorn för bättre risk än risk på stat, |
| — | LCF | = | den lokala valuta-faktorn. |

—

ai

=

är landriskkoefficienten i landriskkategori i (i = 1–7),

—

cin

=

är köparriskkoefficienten för köparkategori n (n = SOV+, SOV/CC0, CC1-CC5) i landriskkategori i (i = 1–7),

—

bi

=

är konstanten för landkategori riskkategori i (i = 1–7),

—

HOR

=

riskhorisonten,

—

PCC

=

täckningsgraden för den kommersiella risken (avseende köparen),

—

PCP

=

täckningsgraden för den politiska risken (avseende landet),

—

CEF

=

kreditförstärkningsfaktorn,

—

QPFi

=

är produktkvalitetsfaktorn i landriskkategori i (i = 1–7),

—

PCFi

=

är faktorn som uttrycker risktäckningsgraden i landriskkategori i (i = 1–7) i procent,

—

BTSF

=

faktorn för bättre risk än risk på stat,

—

LCF

=

den lokala valuta-faktorn.

Tillämplig landriskklassificering

Tillämplig landriskklassificering fastställs enligt artikel 23 e i konsensusöverenskommelsen, som i sin tur fastställer den landriskkoefficient (ai) och den konstant (bi) som erhålls från följande tabell:

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | 0,090 | 0,200 | 0,350 | 0,550 | 0,740 | 0,900 | 1,100 |
| b | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,350 | 0,750 | 1,200 | 1,800 |

1

2

3

4

5

6

7

a

0,090

0,200

0,350

0,550

0,740

0,900

1,100

b

0,350

0,350

0,350

0,350

0,750

1,200

1,800

Val av lämplig köparriskkategori

Lämplig köparriskkategori väljs med hjälp av följande tabell, som anger de fastställda kombinationerna av land- och köparriskkategorier samt den fastslagna konkordansen mellan köparriskkategorierna CC1–CC5 och de klassificeringar som har gjorts av ackrediterade kreditvärderingsinstitut. Kvalitativa beskrivningar av varje köparriskkategori (SOV+ till CC5) har fastställts för att underlätta klassificeringen av gäldenärer (och garanter) och återfinns i bilaga XII.

| Landriskkategori |
| --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ | SOV+ |
| SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 | SOV / CC0 |
| CC1
  AAA till AA- | CC1
  A+ till A- | CC1
  BBB+ till BBB- | CC1
  BB+ till BB | CC1
  BB- | CC1
  B+ | CC1
  B |
| CC2
  A+ till A- | CC2
  BBB+ till BBB- | CC2
  BB+ till BB | CC2
  BB- | CC2
  B+ | CC2
  B | CC2
  B- eller sämre |
| CC3
  BBB+ till BBB- | CC3
  BB+ till BB | CC3
  BB- | CC3
  B+ | CC3
  B | CC3
  B- eller sämre | |
| CC4
  BB+ till BB | CC4
  BB- | CC4
  B+ | CC4
  B | CC4
  B- eller sämre | | |
| CC5
  BB- eller sämre | CC5
  B+ eller sämre | CC5
  B eller sämre | CC5
  B- eller sämre | | | |

Landriskkategori

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV+

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

SOV / CC0

CC1

AAA till AA-

CC1

A+ till A-

CC1

BBB+ till BBB-

CC1

BB+ till BB

CC1

BB-

CC1

B+

CC1

B

CC2

A+ till A-

CC2

BBB+ till BBB-

CC2

BB+ till BB

CC2

BB-

CC2

B+

CC2

B

CC2

B- eller sämre

CC3

BBB+ till BBB-

CC3

BB+ till BB

CC3

BB-

CC3

B+

CC3

B

CC3

B- eller sämre

CC4

BB+ till BB

CC4

BB-

CC4

B+

CC4

B

CC4

B- eller sämre

CC5

BB- eller sämre

CC5

B+ eller sämre

CC5

B eller sämre

CC5

B- eller sämre

Den valda köparriskkategorin i kombination med tillämplig landriskkategori avgör köparriskkoefficienten (cin), som erhålls ur följande tabell:

| Köparrisk
  Kategori | Landriskkategori |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| SOV+ | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| SOV/CC0 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |
| CC1 | 0,110 | 0,120 | 0,110 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,125 |
| CC2 | 0,200 | 0,212 | 0,223 | 0,234 | 0,246 | 0,258 | 0,271 |
| CC3 | 0,270 | 0,320 | 0,320 | 0,350 | 0,380 | 0,480 | ej tillämpligt |
| CC4 | 0,405 | 0,459 | 0,495 | 0,540 | 0,621 | ej tillämpligt | ej tillämpligt |
| CC5 | 0,630 | 0,675 | 0,720 | 0,810 | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt |

Köparrisk

Kategori

Landriskkategori

1

2

3

4

5

6

7

SOV+

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

SOV/CC0

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

0,000

CC1

0,110

0,120

0,110

0,100

0,100

0,100

0,125

CC2

0,200

0,212

0,223

0,234

0,246

0,258

0,271

CC3

0,270

0,320

0,320

0,350

0,380

0,480

ej tillämpligt

CC4

0,405

0,459

0,495

0,540

0,621

ej tillämpligt

ej tillämpligt

CC5

0,630

0,675

0,720

0,810

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Riskhorisont (HOR)

Riskhorisonten (HOR) beräknas enligt följande:

| För normala återbetalningsprofiler (dvs. lika stora halvårsvisa återbetalningar av kapitalbeloppet):
  HOR = (längd på utbetalningsperioden period * 0,5) + längd på återbetalningsperioden |
| --- |

För normala återbetalningsprofiler (dvs. lika stora halvårsvisa återbetalningar av kapitalbeloppet):

HOR = (längd på utbetalningsperioden period * 0,5) + längd på återbetalningsperioden

| För onormala återbetalningsprofiler:
  HOR = (längd på utbetalningsperioden * 0,5) + (genomsnittlig vägd återbetalningsperiod – 0,25) / 0,5 |
| --- |

För onormala återbetalningsprofiler:

HOR = (längd på utbetalningsperioden * 0,5) + (genomsnittlig vägd återbetalningsperiod – 0,25) / 0,5

| I de formler som anges ovan är tidmätningsenheten år. |
| --- |

I de formler som anges ovan är tidmätningsenheten år.

Täckningsgrad för kommersiell risk (avseende köparen) (PCC) och politisk risk (avseende landet) (PCP)

Täckningsgraderna (PCC och PCP) uttrycks som ett decimalvärde (dvs. 95 % uttrycks som 0,95) i MPR-formeln.

Kreditförstärkningar för köparrisken

Värdet av kreditförstärkningsfaktorn (CEF) är 0 för varje transaktion som inte omfattas av kreditförstärkningar för köparrisken. Värdet av CEF för transaktioner som omfattas av kreditförstärkningar för köparrisken fastställs enligt bilaga XII, med de begränsningar som anges i artikel 29 c i konsensusöverenskommelsen och får inte överskrida 0,35.

Produktkvalitetsfaktor (QPF)

QPF erhålls ur följande tabell:

| Produktkvalitet | Landriskkategori |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| under standard | 0,9965 | 0,9935 | 0,9850 | 0,9825 | 0,9825 | 0,9800 | 0,9800 |
| standard | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 | 1,0000 |
| över standard | 1,0035 | 1,0065 | 1,0150 | 1,0175 | 1,0175 | 1,0200 | 1,0200 |

Produktkvalitet

Landriskkategori

1

2

3

4

5

6

7

under standard

0,9965

0,9935

0,9850

0,9825

0,9825

0,9800

0,9800

standard

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

1,0000

över standard

1,0035

1,0065

1,0150

1,0175

1,0175

1,0200

1,0200

Faktor som uttrycker risktäckningsgraden i procent (PCF)

PCF bestäms enligt följande:

| När (max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1) |
| --- |

När (max(PCC, PCP) ≤ 0,95, PCF = 1)

| När (max(PCC, PCP) > 0,95, PCF = 1 + ((max(PCC, PCP) – 0,95)/0,05) * (koefficient för risktäckningsgrad) |
| --- |

När (max(PCC, PCP) > 0,95, PCF = 1 + ((max(PCC, PCP) – 0,95)/0,05) * (koefficient för risktäckningsgrad)

Koefficienten för risktäckningsgraden erhålls ur följande tabell:

| | Landriskkategori |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| koefficient för risktäckningsgrad | 0,00000 | 0,00337 | 0,00489 | 0,01639 | 0,03657 | 0,05878 | 0,08598 |

Landriskkategori

1

2

3

4

5

6

7

koefficient för risktäckningsgrad

0,00000

0,00337

0,00489

0,01639

0,03657

0,05878

0,08598

Faktorn för bättre risk än risk på stat (BTSF)

När en gäldenär klassificeras i köparriskkategorin ’bättre risk än risk på stat’ (SOV+) är köparriskkategorin BTSF = 0,9, i övriga fall är BTSF = 1.

Lokal valutafaktor (LCF)

För en transaktion där landrisken minimeras med hjälp av den lokala valutan, får värdet av LCF inte överskrida 0,2. För alla övriga transaktioner uppgår LCF-värdet till 0.

”BILAGA IX

PREMIERIKTVÄRDEN FÖR TRANSAKTIONER SOM OMFATTAS AV MARKNADSRIKTVÄRDEN

Andel av exportkrediter som inte täcks eller den del av ett syndikerat lån som inte täcks av exportkreditinstitutet

Det pris som privata banker/institutioner anger för den andel av den aktuella exportkrediten som inte täcks (eller ibland som den del av ett syndikerat lån som inte täcks av exportkreditinstitutet) får utgöra den bästa matchningen till exportkreditinstitutets täckning. Prissättningen på sådana andelar eller delar som inte täcks ska endast användas om de erbjuds på kommersiella villkor (detta skulle t.ex. utesluta andelar finansierade av internationella finansieringsinstitutioner).

Namnspecifika företagsobligationer

Företagsobligationer avspeglar en namnspecifik kreditrisk. Här bör man vara uppmärksam på att matcha i förhållande till exportkreditinstitutets kontraktsegenskaper, t.ex. löptid, valutadenominering och eventuella kreditförstärkningar. Vid användning av företagsobligationer på primärmarknaden (dvs. total avkastning vid utfärdandet) eller företagsobligationer på sekundärmarknaden (dvs. optionsjusterad spread över den lämpliga kurvan, som normalt är den relevanta valutaswappkurvan), ska i första hand företagsobligationerna för gäldenären användas. Om sådana obligationer inte finns tillgängliga, får företagsobligationer på primär- eller sekundärmarknaden från närstående enheter användas.

Namnspecifika kreditswappar

Kreditswappar (CDS) är en form av skydd mot betalningsinställelse. Kreditswappsspreaden är det belopp som kreditswappsköparen betalar per period som en procentandel av det nominella kapitalbeloppet och uttrycks normalt i baspunkter. Kreditswappsköparen köper i själva verket en försäkring mot betalningsinställelse genom sina betalningar till kreditswappssäljaren under swappens löptid eller till dess att kredithändelsen inträffar. En kreditswappskurva för gäldenären bör användas i första hand. Om en sådan kurva inte finns tillgänglig, får kreditswappskurvor från närstående enheter användas.

Riktvärden för lån

Riktvärden för primärmarknadslån (dvs. prissättning vid utfärdande) eller riktvärden för sekundärmarknadslån (dvs. den löpande ränta på lånet som finansinstitutet förväntar sig när det som köper lånet från ett annat finansinstitut). Alla avgifter måste vara kända för riktvärdena för primärmarknadslån, så att den totala räntan kan beräknas. Om riktvärden för lån används ska i första hand de riktvärden som gäller för gäldenären användas. Om sådana inte finns tillgängliga, får riktvärden för lån från närstående enheter användas.

Riktvärden från marknadskurvor

Riktvärden från marknadskurvor avspeglar kreditrisken för en hel sektor eller köparkategori. Denna marknadsinformation kan vara relevant när namnspecifik information inte finns tillgänglig. Generellt sett är kvaliteten på den information som gäller dessa marknader avhängig av deras likviditet. Man bör hur som helst försöka hitta de marknadsinstrument som ger närmaste matchning i förhållande till exportkreditinstitutets kontraktsegenskaper, t.ex. datum, kreditvärdering, löptid och valutadenominering.

”BILAGA X

KRITERIER OCH VILLKOR FÖR TILLÄMPNINGEN AV EN ÅTERBETALNINGSGARANTI FRÅN TREDJE PART OCH KRITERIER FÖR BEDÖMNINGEN AV EN MULTILATERAL ELLER REGIONAL INSTITUTION

SYFTE

I denna bilaga anges kriterier och villkor för tillämpningen av återbetalningsgarantier från tredje part, inklusive återbetalningsgarantin för en klassificerad multilateral eller regional institution, enligt artikel 23 e i konsensusöverenskommelsen. Här anges även bedömningskriterierna för multilaterala eller regionala institutioner när det ska fastställas om en institution bör omfattas av premiebestämmelserna för transaktioner som omfattas av marknadsriktvärden i artikel 23 c i konsensusöverenskommelsen.

ANSÖKAN

Fall 1: Garanti för det totala riskbeloppet

När säkerhet i form av en återbetalningsgaranti från en enhet ställs för det totala riskbeloppet (dvs. kapitalbelopp och ränta), får den landriskklassificering och köparriskkategori tillämpas som gäller för garanten när följande kriterier är uppfyllda:

| — | Garantin täcker kreditens hela giltighetstid. |
| --- | --- |

—

Garantin täcker kreditens hela giltighetstid.

| — | Garantin är en oåterkallelig och ovillkorad on demand-garanti. |
| --- | --- |

—

Garantin är en oåterkallelig och ovillkorad on demand-garanti.

| — | Garantin är rättsligt giltig och verkställbar i jurisdiktionsområdet för garantens land. |
| --- | --- |

—

Garantin är rättsligt giltig och verkställbar i jurisdiktionsområdet för garantens land.

| — | Garanten är kreditvärdig för den skuld som garantin avser. |
| --- | --- |

—

Garanten är kreditvärdig för den skuld som garantin avser.

| — | Garanten omfattas av de bestämmelser om penningkontroll och kapitalöverföring som gäller i det land där denne är belägen, utom om garanten är en multilateral institution som parterna är eniga om generellt är befriad från dessa kontroller och bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Garanten omfattas av de bestämmelser om penningkontroll och kapitalöverföring som gäller i det land där denne är belägen, utom om garanten är en multilateral institution som parterna är eniga om generellt är befriad från dessa kontroller och bestämmelser.

Om garanten är ett dotterbolag eller moderbolag till den enhet för vilken garanti ställts ska parterna från fall till fall bestämma huruvida 1) dotterbolaget/moderbolaget är rättsligt och finansiellt oberoende och kan fullfölja sina betalningsskyldigheter, med tanke på förhållandet mellan dotterbolag och moderbolag och moderbolagets rättsliga skyldigheter, 2) dotterbolaget/moderbolaget kan påverkas av lokala händelser/bestämmelser eller statliga interventioner och 3) huvudkontoret vid betalningsinställelse skulle ta på sig ansvaret för betalningar.

Fall 2: Garanti för ett begränsat belopp

När säkerheten i form av en återbetalningsgaranti från en enhet ställs för ett begränsat riskbelopp (dvs. kapitalbelopp och ränta) får den landriskklassificering och köparriskkategori tillämpas som gäller för garanten i fråga för den del av krediten som omfattas av garantin, förutsatt att alla övriga kriterier som anges i fall 1 är uppfyllda.

För den del för vilken garanti inte ställs ska gäldenärens landriskklassificering och köparriskkategori tillämpas.

Kriterier för bedömning av multilaterala eller regionala institutioner

Parterna får enas om att en multilateral eller regional organisation ska omfattas av premiebestämmelserna för transaktioner som omfattas av marknadsriktvärden i artikel 23 c, om institutionen i fråga generellt är befriad från de bestämmelser om penningkontroll och kapitalöverföring som gäller i det land där den är belägen. Sådana institutioner ska bedömas från fall till fall på grundval av en riskbedömning för varje enskild institution och med beaktande av följande:

| — | Huruvida institutionen har stadgeenligt och finansiellt oberoende. |
| --- | --- |

—

Huruvida institutionen har stadgeenligt och finansiellt oberoende.

| — | Huruvida institutionens samtliga tillgångar är skyddade från att nationaliseras eller konfiskeras. |
| --- | --- |

—

Huruvida institutionens samtliga tillgångar är skyddade från att nationaliseras eller konfiskeras.

| — | Huruvida institutionen har full frihet att överföra och konvertera kapital. |
| --- | --- |

—

Huruvida institutionen har full frihet att överföra och konvertera kapital.

| — | Huruvida institutionen är föremål för statliga interventioner i det land där den är belägen. |
| --- | --- |

—

Huruvida institutionen är föremål för statliga interventioner i det land där den är belägen.

| — | Huruvida institutionen är befriad från skatt. |
| --- | --- |

—

Huruvida institutionen är befriad från skatt.

| — | Huruvida samtliga dess medlemsländer har skyldighet att tillhandahålla ytterligare kapital för att fullgöra institutionens skyldigheter. |
| --- | --- |

—

Huruvida samtliga dess medlemsländer har skyldighet att tillhandahålla ytterligare kapital för att fullgöra institutionens skyldigheter.

Vid bedömningen bör man även beakta institutionens tidigare betalningsmönster vid fall av betalningsinställelse för landkreditrisk i antingen det land där den är belägen eller i en gäldenärs land samt alla andra faktorer som kan anses relevanta vid bedömningen.

Förteckningen över sådana multilaterala och regionala institutioner är öppen och en part får nominera en institution för bedömning på grundval av ovannämnda överväganden. Förteckningen över de multilaterala och regionala institutioner som omfattas av premiebestämmelserna för transaktioner som omfattas av marknadsriktvärden i artikel 23 c ska offentliggöras av parterna.

”BILAGA XI

KVALITATIVA BESKRIVNINGAR AV KÖPARRISKKATEGORIER

Bättre än statsrisk (SOV+)

Detta är en klassificering som görs i undantagsfall. En enhet som får en sådan klassificering har en osedvanligt stark kreditprofil och skulle kunna förväntas fullgöra sina betalningsskyldigheter under en period då staten är svårt skuldtyngd eller till och med ställer in sina betalningar. Internationella kreditvärderingsinstitut kommer regelbundet med rapporter där de anger vilka företags- och motpartsvärderingar som överskrider kreditbetyget på stat i utländsk valuta. Frånsett i de fall när risken på stat har bedömts ligga betydligt högre än landrisken och detta har fastställts genom metoden för bedömningen av risken på stat, ska de parter som föreslår att en enhet ska klassificeras som bättre än risken på stat ange vilka värderingar som ligger till grund för deras rekommendation. För att klassificeras som bättre än risken på sin värdstat skulle en enhet förväntas visa upp flera eller normalt flertalet av följande egenskaper eller motsvarande:

| — | En stark kreditprofil. |
| --- | --- |

—

En stark kreditprofil.

| — | Betydande intäkter i utländsk valuta i förhållande till sin valutaskuldbörda. |
| --- | --- |

—

Betydande intäkter i utländsk valuta i förhållande till sin valutaskuldbörda.

| — | Produktionsanläggningar och förmåga att generera kassaflöde tack vare dotterbolag eller verksamheter utomlands, särskild sådana med hemvist i stater med hög värdering, t.ex. multinationella företag. |
| --- | --- |

—

Produktionsanläggningar och förmåga att generera kassaflöde tack vare dotterbolag eller verksamheter utomlands, särskild sådana med hemvist i stater med hög värdering, t.ex. multinationella företag.

| — | En utländsk ägare eller strategisk partner som skulle kunna ge finansiellt stöd i avsaknad av en formell garanti. |
| --- | --- |

—

En utländsk ägare eller strategisk partner som skulle kunna ge finansiellt stöd i avsaknad av en formell garanti.

| — | Historik som visar att enheten har förmånsbehandlats av staten, inklusive undantag från överförings- och konvertibilitetsbegränsningar respektive krav på att lämna ifrån sig exportintäkter samt förmånlig skattebehandling. |
| --- | --- |

—

Historik som visar att enheten har förmånsbehandlats av staten, inklusive undantag från överförings- och konvertibilitetsbegränsningar respektive krav på att lämna ifrån sig exportintäkter samt förmånlig skattebehandling.

| — | Beviljade kreditramar från internationella banker med hög värdering, särskilt kreditramar utan någon material adverse change-klausul (även kallad MAC-klausul, dvs. en klausul om väsentlig negativ förändring) som gör att bankerna kan dra in beviljade åtaganden i händelse av statskris eller andra riskhändelser. |
| --- | --- |

—

Beviljade kreditramar från internationella banker med hög värdering, särskilt kreditramar utan någon material adverse change-klausul (även kallad MAC-klausul, dvs. en klausul om väsentlig negativ förändring) som gör att bankerna kan dra in beviljade åtaganden i händelse av statskris eller andra riskhändelser.

| — | Tillgångar utomlands, särskilt likvida medel, ofta som ett resultat av regler som tillåter exportörer att låta den kassabehållning som ska finnas tillhands för ränte- och återbetalningar på lån stå kvar utomlands. |
| --- | --- |

—

Tillgångar utomlands, särskilt likvida medel, ofta som ett resultat av regler som tillåter exportörer att låta den kassabehållning som ska finnas tillhands för ränte- och återbetalningar på lån stå kvar utomlands.

Köparriskkategorin SOV+ är normalt sett inte tillämplig på:

| — | Offentligägda enheter och anläggningar, enheter under statsnivå som fackministerier, regionala myndigheter etc. |
| --- | --- |

—

Offentligägda enheter och anläggningar, enheter under statsnivå som fackministerier, regionala myndigheter etc.

| — | Finansinstitut med hemvist i statens jurisdiktionsområde. |
| --- | --- |

—

Finansinstitut med hemvist i statens jurisdiktionsområde.

| — | Enheter som i första hand säljer till den inhemska marknaden i lokal valuta. |
| --- | --- |

—

Enheter som i första hand säljer till den inhemska marknaden i lokal valuta.

Stat (SOV)

Statliga gäldenärer/garanter är enheter som har ett uttalat rättsligt mandat att ingå ett åtagande att genomföra ränte- och återbetalningar på lån för den suveräna statens räkning. Det rör sig normalt om finansministeriet eller centralbanken (41). En risk som betecknas som risk på stat ska uppfylla följande krav:

| — | Gäldenären/garanten har ett rättsligt mandat att ingå ett åtagande att genomföra återbetalningar på lån för statens räkning och har därigenom statens kreditvärdighet. |
| --- | --- |

—

Gäldenären/garanten har ett rättsligt mandat att ingå ett åtagande att genomföra återbetalningar på lån för statens räkning och har därigenom statens kreditvärdighet.

| — | Vid en omstrukturering av statsrisken skulle skulden i fråga ingå i omstruktureringen och betalningsåtagandena förvärvas av staten till följd av omstruktureringen. |
| --- | --- |

—

Vid en omstrukturering av statsrisken skulle skulden i fråga ingå i omstruktureringen och betalningsåtagandena förvärvas av staten till följd av omstruktureringen.

Motsvarande statsrisk (CC0): Exceptionellt god kreditkvalitet

Kategorin ’motsvarande statsrisk’ omfattar två grundläggande typer av gäldenärer/garanter:

| — | Offentliga enheter när en granskning av tillbörlig aktsamhet visar att köparen antingen underförstått har samma kreditvärdighet som staten eller också att sannolikheten för statslikviditet och solvensstöd är mycket hög, både i fråga om återbetalningsutsikterna och risken för betalningsinställelse. Icke-statliga offentliga enheter som motsvarar staten skulle även omfatta statligt ägda företag med en monopolställning eller näst intill monopolställning på verksamheten inom en sektor (t.ex. energi, olja eller gas). |
| --- | --- |

—

Offentliga enheter när en granskning av tillbörlig aktsamhet visar att köparen antingen underförstått har samma kreditvärdighet som staten eller också att sannolikheten för statslikviditet och solvensstöd är mycket hög, både i fråga om återbetalningsutsikterna och risken för betalningsinställelse. Icke-statliga offentliga enheter som motsvarar staten skulle även omfatta statligt ägda företag med en monopolställning eller näst intill monopolställning på verksamheten inom en sektor (t.ex. energi, olja eller gas).

| — | Bolagsenheter som har en exceptionellt stark kreditprofil och vars egenskaper både i fråga om betalningsinställelse och återbetalningsutsikter tyder på att risken skulle kunna anses motsvara risken på stat. Detta skulle kunna omfatta starka och säkra företag eller mycket viktiga banker där sannolikheten för statslikviditet och solvensstöd är hög. |
| --- | --- |

—

Bolagsenheter som har en exceptionellt stark kreditprofil och vars egenskaper både i fråga om betalningsinställelse och återbetalningsutsikter tyder på att risken skulle kunna anses motsvara risken på stat. Detta skulle kunna omfatta starka och säkra företag eller mycket viktiga banker där sannolikheten för statslikviditet och solvensstöd är hög.

Exceptionellt god kreditkvalitet innebär att risken för betalningsavbrott förväntas vara försumbar och att enheten har en exceptionellt stark återbetalningsförmåga, som sannolikt inte kommer att påverkas av några förutsebara händelser. Kreditkvaliteten avspeglas normalt genom att enhetens affärsrelaterade och finansiella profil uppvisar en kombination av vissa, om inte samtliga, följande egenskaper:

| — | Exceptionellt god till mycket god kassa- och intäktsgenerering. |
| --- | --- |

—

Exceptionellt god till mycket god kassa- och intäktsgenerering.

| — | Exceptionellt goda till mycket goda likviditetsnivåer. |
| --- | --- |

—

Exceptionellt goda till mycket goda likviditetsnivåer.

| — | Exceptionellt låg till mycket låg leverage. |
| --- | --- |

—

Exceptionellt låg till mycket låg leverage.

| — | Utmärkt till mycket stark affärsprofil med beprövad och mycket stark ledningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Utmärkt till mycket stark affärsprofil med beprövad och mycket stark ledningsförmåga.

Enheten kännetecknas också av en hög grad av öppenhet kring finansiella frågor och ägande, om det inte finns en mycket stor sannolikhet för stöd från ett moderbolag (eller en stat) med en köparriskklassificering som motsvarar eller överträffar klassificeringen för denna köparriskkategori.

Beroende på klassificeringen av det land där gäldenären/garanten har sin hemvist är det sannolikt att en gäldenär/garant som klassificeras i köparriskkategori CC0 skulle värderas mellan AAA (land i kategori 1) och B (land i kategori 7) av ackrediterade kreditvärderingsinstitut.

Mycket god kreditkvalitet (CC1)

Risken för betalningsavbrott förväntas vara låg eller mycket låg. Gäldenären/garanten har mycket god återbetalningsförmåga och denna förmåga kommer sannolikt inte att påverkas av förutsebara händelser. Gäldenären/garanten har begränsad eller mycket begränsad mottaglighet för negativa effekter till följd av förändrade omständigheter och ekonomiska förhållanden. Kreditkvaliteten avspeglas normalt genom att enhetens affärsrelaterade och finansiella profil uppvisar en kombination av vissa, om inte samtliga, följande egenskaper:

| — | Mycket god till god kassa- och intäktsgenerering. |
| --- | --- |

—

Mycket god till god kassa- och intäktsgenerering.

| — | Mycket goda till goda likviditetsnivåer. |
| --- | --- |

—

Mycket goda till goda likviditetsnivåer.

| — | Mycket låg till låg leverage. |
| --- | --- |

—

Mycket låg till låg leverage.

| — | Mycket stark affärsprofil med beprövad ledningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Mycket stark affärsprofil med beprövad ledningsförmåga.

Enheten kännetecknas också av en hög grad av öppenhet kring finansiella frågor och ägande, om det inte finns en mycket stor sannolikhet för stöd från ett moderbolag (eller en stat) med en köparriskklassificering som motsvarar eller överträffar klassificeringen för denna köparriskkategori.

Beroende på klassificeringen av det land där gäldenären/garanten har sin hemvist är det sannolikt att en gäldenär/garant som klassificeras i köparriskkategori CC1 skulle värderas mellan AAA (land i kategori 1) och B (land i kategori 7) av ackrediterade kreditvärderingsinstitut.

God till måttligt god kreditkvalitet, över genomsnittet (CC2)

Risken för betalningsavbrott förväntas vara låg. Gäldenären/garanten har en god till måttligt god återbetalningsförmåga och denna förmåga kommer sannolikt inte att påverkas av förutsebara händelser. Gäldenären/garanten har begränsad mottaglighet för negativa effekter till följd av förändrade omständigheter och ekonomiska förhållanden. Kreditkvaliteten avspeglas normalt genom att enhetens affärsrelaterade och finansiella profil uppvisar en kombination av vissa, om inte samtliga, följande egenskaper:

| — | God till måttligt god kassa- och intäktsgenerering. |
| --- | --- |

—

God till måttligt god kassa- och intäktsgenerering.

| — | Goda till måttligt goda likviditetsnivåer. |
| --- | --- |

—

Goda till måttligt goda likviditetsnivåer.

| — | Låg till måttligt låg leverage. |
| --- | --- |

—

Låg till måttligt låg leverage.

| — | Måttligt stark affärsprofil med beprövad ledningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Måttligt stark affärsprofil med beprövad ledningsförmåga.

Enheten kännetecknas också av en hög grad av öppenhet kring finansiella frågor och ägande, om det inte finns en mycket stor sannolikhet för stöd från ett moderbolag (eller en stat) med en köparriskklassificering som motsvarar eller överträffar klassificeringen för denna köparriskkategori.

Beroende på klassificeringen av det land där gäldenären/garanten har sin hemvist är det sannolikt att en gäldenär/garant som klassificeras i köparriskkategori CC2 skulle värderas mellan A+ (land i kategori 1) och B- eller sämre (land i kategori 7) av ackrediterade kreditvärderingsinstitut.

Måttlig kreditkvalitet, genomsnittlig (CC3)

Risken för betalningsavbrott förväntas vara måttlig eller måttligt låg. Gäldenären/garanten har en måttlig eller måttligt god återbetalningsförmåga. Det finns en möjlighet att kreditrisk utvecklas när gäldenären/garanten ställs inför betydande osäkerhetsmoment eller utsätts för negativa affärsvillkor eller finansiella eller ekonomiska villkor, vilket skulle kunna leda till bristande förmåga att betala i tid. Det kan emellertid finnas affärsalternativ eller finansiella alternativ som gör att de finansiella åtagandena kan fullgöras. Kreditkvaliteten avspeglas normalt genom att enhetens affärsrelaterade och finansiella profil uppvisar en kombination av vissa, om inte samtliga, följande egenskaper:

| — | Måttligt god till måttlig kassa- och intäktsgenerering. |
| --- | --- |

—

Måttligt god till måttlig kassa- och intäktsgenerering.

| — | Måttligt goda till måttliga likviditetsnivåer. |
| --- | --- |

—

Måttligt goda till måttliga likviditetsnivåer.

| — | Måttligt låg till måttlig leverage. |
| --- | --- |

—

Måttligt låg till måttlig leverage.

| — | Måttlig affärsprofil med beprövad ledningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Måttlig affärsprofil med beprövad ledningsförmåga.

Enheten kännetecknas också av en adekvat grad av öppenhet kring finansiella frågor och ägande, om det inte finns en mycket stor sannolikhet för stöd från ett moderbolag (eller en stat) med en köparriskklassificering som motsvarar eller överträffar klassificeringen för denna köparriskkategori.

Beroende på klassificeringen av det land där gäldenären/garanten har sin hemvist är det sannolikt att en gäldenär/garant som klassificeras i köparriskkategori CC3 skulle värderas mellan BBB+ (land i kategori 1) och B- eller sämre (land i kategori 6) av ackrediterade kreditvärderingsinstitut.

Måttligt svag kreditkvalitet, under genomsnittet (CC4)

Risken för betalningsavbrott förväntas vara måttligt låg. Gäldenären/garanten har en måttlig till måttligt svag återbetalningsförmåga. Det finns en möjlighet att kreditrisk utvecklas när gäldenären/garanten ställs inför betydande osäkerhetsmoment eller utsätts för negativa affärsvillkor eller finansiella eller ekonomiska villkor, vilket skulle kunna leda till bristande förmåga att betala i tid. Det kan emellertid finnas affärsalternativ eller finansiella alternativ som gör att de finansiella åtagandena kan fullgöras. Kreditkvaliteten avspeglas normalt genom att enhetens affärsrelaterade och finansiella profil uppvisar en kombination av vissa, om inte samtliga, följande egenskaper:

| — | Måttlig till måttligt svag kassa- och intäktsgenerering. |
| --- | --- |

—

Måttlig till måttligt svag kassa- och intäktsgenerering.

| — | Måttliga till måttligt svaga likviditetsnivåer. |
| --- | --- |

—

Måttliga till måttligt svaga likviditetsnivåer.

| — | Måttlig till måttligt hög leverage. |
| --- | --- |

—

Måttlig till måttligt hög leverage.

| — | Måttligt svag affärsprofil med begränsad erfarenhet vad gäller ledningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Måttligt svag affärsprofil med begränsad erfarenhet vad gäller ledningsförmåga.

Enheten kännetecknas också av en adekvat grad av öppenhet kring finansiella frågor och ägande, om det inte finns en mycket stor sannolikhet för stöd från ett moderbolag (eller en stat) med en köparriskklassificering som motsvarar eller överträffar klassificeringen för denna köparriskkategori.

Beroende på klassificeringen av det land där gäldenären/garanten har sin hemvist är det sannolikt att en gäldenär/garant som klassificeras i köparriskkategori CC4 skulle värderas mellan BB+ (land i kategori 1) och B- eller sämre (land i kategori 5) av ackrediterade kreditvärderingsinstitut.

Svag kreditkvalitet (CC5)

Risken för betalningsavbrott förväntas vara hög till mycket hög. Gäldenären/garanten har en måttligt svag till svag återbetalningsförmåga. Gäldenären/garanten kan för närvarande fullgöra sina återbetalningar, men har fortfarande begränsad säkerhetsmarginal. Det är emellertid sannolikt att betalningsproblem uppkommer eftersom den fortsatta betalningsförmågan är beroende av fortsatta, gynnsamma affärsrelaterade och ekonomiska förhållanden. Negativa affärsrelaterade, finansiella eller ekonomiska förhållanden kommer sannolikt att inverka negativt på återbetalningsförmågan eller återbetalningsviljan. Kreditkvaliteten avspeglas normalt genom att enhetens affärsrelaterade och finansiella profil uppvisar en kombination av vissa, om inte samtliga, följande egenskaper:

| — | Måttligt svag till svag till mycket svag kassa- och intäktsgenerering. |
| --- | --- |

—

Måttligt svag till svag till mycket svag kassa- och intäktsgenerering.

| — | Måttligt svaga till svaga likviditetsnivåer. |
| --- | --- |

—

Måttligt svaga till svaga likviditetsnivåer.

| — | Måttligt hög till hög leverage. |
| --- | --- |

—

Måttligt hög till hög leverage.

| — | Svag affärsprofil med begränsad eller ingen erfarenhet vad gäller ledningsförmåga. |
| --- | --- |

—

Svag affärsprofil med begränsad eller ingen erfarenhet vad gäller ledningsförmåga.

Enheten kännetecknas också av en låg grad av öppenhet kring finansiella frågor och ägande, om det inte finns en mycket stor sannolikhet för stöd från ett moderbolag (eller en stat) med en köparriskklassificering som motsvarar eller överträffar klassificeringen för denna köparriskkategori.

Beroende på klassificeringen av det land där gäldenären/garanten har sin hemvist är det sannolikt att en gäldenär/garant som klassificeras i köparriskkategori CC5 skulle värderas mellan BB- (land i kategori 1) och B- eller sämre (land i kategori 4) av ackrediterade kreditvärderingsinstitut.

”BILAGA XII

KRITERIER OCH VILLKOR FÖR TILLÄMPNING AV METODER FÖR MINIMERING AV LANDRISKEN SAMT KREDITFÖRSTÄRKNINGAR FÖR KÖPARRISKEN

SYFTE

I denna bilaga anges närmare uppgifter om användningen av de metoder för landriskminimering som anges i artikel 28 a i konsensusöverenskommelsen samt de kreditförstärkningar för köparrisken som anges i artikel 29 a i konsensusöverenskommelsen; i detta inbegrips de kriterier, villkor och särskilda omständigheter som gäller för deras användning samt vilken inverkan det har på minimipremiesatserna.

METODER FÖR LANDRISKMINIMERING

1.   
  Utlandsbaserad framtida betalningsflödesstruktur i kombination med utlandsbaserat spärrkonto.

Definitioner:

Ett skriftligt dokument, såsom en överlåtelsehandling eller överenskommelse om frisläppande eller kapitalförvaltning, förseglat och överlämnat till en tredje part, dvs. en person som inte är part i instrumentet, som ska inneha detta dokument till dess att vissa villkor uppfyllts och därefter överlämna det till den andra parten för att det ska träda i kraft. Om följande kriterier är uppfyllda och med beaktande av därefter angivna ytterligare faktorer, kan denna metod användas för att minska eller undanröja överföringsriskerna, i synnerhet i de länder som klassificeras i de högre riskkategorierna.

Kriterier:

| — | Spärrkontot avser ett projekt genom vilket utländsk valuta intjänas och flödena till spärrkontot genereras av själva projektet och/eller andra utländska exportfordringar. |
| --- | --- |

—

Spärrkontot avser ett projekt genom vilket utländsk valuta intjänas och flödena till spärrkontot genereras av själva projektet och/eller andra utländska exportfordringar.

| — | Spärrkontot är utlandsbaserat, dvs. det är beläget utanför projektlandet och överföringsriskerna eller de andra landriskerna är mycket begränsade (dvs. ett höginkomstland inom OECD eller ett höginkomstland inom euroområdet). |
| --- | --- |

—

Spärrkontot är utlandsbaserat, dvs. det är beläget utanför projektlandet och överföringsriskerna eller de andra landriskerna är mycket begränsade (dvs. ett höginkomstland inom OECD eller ett höginkomstland inom euroområdet).

| — | Spärrkontot finns i en förstklassig bank som vare sig direkt eller indirekt kontrolleras av intressen hos gäldenären eller gäldenärens land. |
| --- | --- |

—

Spärrkontot finns i en förstklassig bank som vare sig direkt eller indirekt kontrolleras av intressen hos gäldenären eller gäldenärens land.

| — | Finansieringen av kontot är säkerställd genom långfristiga eller andra lämpliga kontrakt. |
| --- | --- |

—

Finansieringen av kontot är säkerställd genom långfristiga eller andra lämpliga kontrakt.

| — | De olika inkomstkällor för gäldenären (dvs. de som genereras av själva projektet och/eller de andra källorna) som flödar till kontot är i hårdvaluta och kan sammantagna rimligen förväntas räcka till för betalningen av skulden under kreditens hela giltighetstid, och kommer från en eller flera kreditvärdiga utländska kunder som är belägna i länder med bättre risk än det land där projektet är beläget (dvs. normalt höginkomstländer inom OECD eller höginkomstländer inom euroområdet). |
| --- | --- |

—

De olika inkomstkällor för gäldenären (dvs. de som genereras av själva projektet och/eller de andra källorna) som flödar till kontot är i hårdvaluta och kan sammantagna rimligen förväntas räcka till för betalningen av skulden under kreditens hela giltighetstid, och kommer från en eller flera kreditvärdiga utländska kunder som är belägna i länder med bättre risk än det land där projektet är beläget (dvs. normalt höginkomstländer inom OECD eller höginkomstländer inom euroområdet).

| — | Gäldenären instruerar oåterkalleligen de utländska kunderna att betala in direkt på kontot (dvs. betalningarna vidarebefordras inte via ett konto som kontrolleras av gäldenären eller via dennes land). |
| --- | --- |

—

Gäldenären instruerar oåterkalleligen de utländska kunderna att betala in direkt på kontot (dvs. betalningarna vidarebefordras inte via ett konto som kontrolleras av gäldenären eller via dennes land).

| — | De medel som måste innehas på kontot motsvarar åtminstone sex månaders betalning på skulden. När flexibla återbetalningsvillkor tillämpas inom ramen för en struktur för projektfinansiering ska ett belopp motsvarande den faktiska sexmånadersbetalningen enligt dessa flexibla villkor innehas på kontot. Detta belopp får variera över tiden beroende på återbetalningsprofilen. |
| --- | --- |

—

De medel som måste innehas på kontot motsvarar åtminstone sex månaders betalning på skulden. När flexibla återbetalningsvillkor tillämpas inom ramen för en struktur för projektfinansiering ska ett belopp motsvarande den faktiska sexmånadersbetalningen enligt dessa flexibla villkor innehas på kontot. Detta belopp får variera över tiden beroende på återbetalningsprofilen.

| — | Gäldenären har begränsad tillgång till kontot (dvs. först efter det att betalningar gjorts på skulden enligt kreditvillkoren). |
| --- | --- |

—

Gäldenären har begränsad tillgång till kontot (dvs. först efter det att betalningar gjorts på skulden enligt kreditvillkoren).

| — | De inkomster som sätts in på kontot överlåts till utlånaren som direkt mottagare under kreditens hela giltighetstid. |
| --- | --- |

—

De inkomster som sätts in på kontot överlåts till utlånaren som direkt mottagare under kreditens hela giltighetstid.

| — | Kontot har öppnats i enlighet med alla tillämpliga rättsliga villkor som fastställts av lokala och andra berörda myndigheter. |
| --- | --- |

—

Kontot har öppnats i enlighet med alla tillämpliga rättsliga villkor som fastställts av lokala och andra berörda myndigheter.

| — | Spärrkontot och kontraktsvillkoren får inte underställas villkor och/eller kunna återkallas och/eller endast gälla under en begränsad tid. |
| --- | --- |

—

Spärrkontot och kontraktsvillkoren får inte underställas villkor och/eller kunna återkallas och/eller endast gälla under en begränsad tid.

Ytterligare faktorer som ska beaktas:

Metoden får användas efter en bedömning från fall till fall av ovannämnda kriterier och med beaktande av bl.a. följande faktorer:

| — | Landet, gäldenären (dvs. offentlig eller privat), sektorn, sårbarheten i fråga om de berörda varorna eller tjänsterna, inbegripet deras tillgänglighet under kreditens hela giltighetstid, kunderna. |
| --- | --- |

—

Landet, gäldenären (dvs. offentlig eller privat), sektorn, sårbarheten i fråga om de berörda varorna eller tjänsterna, inbegripet deras tillgänglighet under kreditens hela giltighetstid, kunderna.

| — | De rättsliga miljöerna, t.ex. huruvida mekanismen är tillräckligt oberoende av inblandning från gäldenären eller dennes land. |
| --- | --- |

—

De rättsliga miljöerna, t.ex. huruvida mekanismen är tillräckligt oberoende av inblandning från gäldenären eller dennes land.

| — | Den utsträckning i vilken metoden är föremål för statlig inblandning och förlängning eller statligt upphävande. |
| --- | --- |

—

Den utsträckning i vilken metoden är föremål för statlig inblandning och förlängning eller statligt upphävande.

| — | Huruvida kontot är tillräckligt skyddat mot projektrelaterade risker. |
| --- | --- |

—

Huruvida kontot är tillräckligt skyddat mot projektrelaterade risker.

| — | Det belopp som kommer att komma in på kontot och mekanismen för att upprätthålla tillräckliga flöden. |
| --- | --- |

—

Det belopp som kommer att komma in på kontot och mekanismen för att upprätthålla tillräckliga flöden.

| — | Situationen när det gäller Parisklubben (t.ex. eventuellt undantag). |
| --- | --- |

—

Situationen när det gäller Parisklubben (t.ex. eventuellt undantag).

| — | Den potentiella inverkan av landrisk som inte utgör överföringsrisk. |
| --- | --- |

—

Den potentiella inverkan av landrisk som inte utgör överföringsrisk.

| — | Skydd mot risker i det land där kontot är beläget. |
| --- | --- |

—

Skydd mot risker i det land där kontot är beläget.

| — | Kontrakten med kunderna, inklusive deras beskaffenhet och varaktighet. |
| --- | --- |

—

Kontrakten med kunderna, inklusive deras beskaffenhet och varaktighet.

| — | Det sammanlagda beloppet av förväntade utländska inkomster i förhållande till det totala kreditbeloppet. |
| --- | --- |

—

Det sammanlagda beloppet av förväntade utländska inkomster i förhållande till det totala kreditbeloppet.

Inverkan på minimipremiesatserna

Tillämpningen av denna metod för landriskminimering kan resultera i en kategoriförbättring i den landriskklassificering som ska tillämpas för transaktionen, med undantag för transaktioner i landriskkategori 1.

2.   
  Finansiering i lokal valuta.

Definitioner:

Kontrakt och finansiering förhandlas fram i konverterbar och tillgänglig lokal valuta, som inte är hårdvaluta, och finansieringen är lokal vilket undanröjer eller minimerar överföringsrisken. De högst prioriterade skulderna i lokal valuta kommer i princip inte att påverkas av förekomsten av de två första landkreditriskerna.

Kriterier:

| — | Exportkreditinstitutets skyldigheter och utbetalningar av ersättningar eller betalningar till den direkta långivaren uttrycks/görs genomgående i lokal valuta. |
| --- | --- |

—

Exportkreditinstitutets skyldigheter och utbetalningar av ersättningar eller betalningar till den direkta långivaren uttrycks/görs genomgående i lokal valuta.

| — | Exportkreditinstitutet är normalt inte utsatt för överföringsrisk. |
| --- | --- |

—

Exportkreditinstitutet är normalt inte utsatt för överföringsrisk.

| — | Vid en normal händelseutveckling kommer det inte att krävas att insättningar i lokal valuta konverteras till hårdvaluta. |
| --- | --- |

—

Vid en normal händelseutveckling kommer det inte att krävas att insättningar i lokal valuta konverteras till hårdvaluta.

| — | Låntagarens återbetalning i den egna valutan och i det egna landet utgör en giltig befrielse från skyldigheterna i samband med skulden. |
| --- | --- |

—

Låntagarens återbetalning i den egna valutan och i det egna landet utgör en giltig befrielse från skyldigheterna i samband med skulden.

| — | Om en låntagares inkomster är i lokal valuta är låntagaren skyddad mot ogynnsamma växelkursvariationer. |
| --- | --- |

—

Om en låntagares inkomster är i lokal valuta är låntagaren skyddad mot ogynnsamma växelkursvariationer.

| — | Bestämmelser om överföring i låntagarens land inverkar inte på låntagarens återbetalningsskyldigheter, vilka förblir i lokal valuta. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om överföring i låntagarens land inverkar inte på låntagarens återbetalningsskyldigheter, vilka förblir i lokal valuta.

Ytterligare faktorer som ska beaktas:

Denna metod tillämpas i selektiv omfattning i fråga om konverterbara och överförbara valutor där den grundläggande ekonomiska situationen är sund. Partens exportkreditinstitut bör vara i stånd att fullgöra sin skyldighet att utbetala ersättningar uttryckta i den egna valutan för det fall att den lokala valutan skulle bli ’icke-överföringsbar’ eller ’icke-konverterbar’ efter det att exportkreditinstitutet tagit på sig en skyldighet. (En direkt långivare skulle dock vara utsatt för denna exponering.)

Inverkan på minimipremiesatserna

Tillämpningen av denna riskminimeringsmetod kan resultera i ett avdrag motsvarande högst 20 % av landkreditriskens andel av minimipremiesatsen (dvs. en lokal valutafaktor [LCF] med ett värde på högst 0,2).

KREDITFÖRSTÄRKNINGAR FÖR KÖPARRISKEN

Följande översikt innehåller definitioner av de kreditförstärkningar för köparrisken som får tillämpas samt deras maximala inverkan på de tillämpliga minimipremiesatserna. För transaktioner som omfattas av premiesatser för landriskkategori 1–7 anges den maximala kreditförstärkningsfaktor (CEF) som används i MPR-formeln; för marknadsriktvärdestransaktioner anges det maximala avdrag som är tillämpligt på marknadsriktvärdes-minimipremiestasen (42).

| Kreditförstärkning | Definitioner | Maximal CEF (landriskkategori 1–7) | Maximalt avdrag (marknadsriktvärde) |
| --- | --- | --- | --- |
| Överlåtelse av kontraktsintäkter eller kontraktsfordringar | Om en låntagare har kontrakt med starka avnämare, utomlands eller på den lokala marknaden, ger en rättsligt verkställbar överlåtelse av kontraktet rätten att verkställa låntagarens kontrakt och/eller fatta beslut i fråga om större kontrakt i låntagarens ställe efter det att betalningen ställts in. Ett direkt avtal med en tredje part i en transaktion (ett lokalt statligt organ i en gruv- eller energitransaktion) gör att långivare kan kontakta staten för att söka gottgörelse för expropriering eller andra överträdelser av de avtalsförpliktelser som är kopplade till transaktionen.
  Ett befintligt företag som bedriver verksamhet på en svår marknad eller inom en svår sektor kan ha fordringar som är knutna till försäljningen av produktionen från ett eller flera företag som bedriver verksamhet under mer stabila förhållanden. Dessa fordringar skulle normalt vara i hårdvaluta, men får inte omfattas av ett särskilt avtal. Överlåtelse av sådana fordringar skulle kunna ge säkerhet i form av tillgångar på låntagarens konto, vilket ger långivaren en företrädesrätt till det kassaflöde som genereras av låntagaren. | 0,10 | ej tillämpligt |
| Tillgångsbaserad säkerhet | Kontroll över en tillgång genom:






  1) | inteckning på mycket rörlig och värdefull egendom, och |

Kreditförstärkning

Definitioner

Maximal CEF (landriskkategori 1–7)

Maximalt avdrag (marknadsriktvärde)

Överlåtelse av kontraktsintäkter eller kontraktsfordringar

Om en låntagare har kontrakt med starka avnämare, utomlands eller på den lokala marknaden, ger en rättsligt verkställbar överlåtelse av kontraktet rätten att verkställa låntagarens kontrakt och/eller fatta beslut i fråga om större kontrakt i låntagarens ställe efter det att betalningen ställts in. Ett direkt avtal med en tredje part i en transaktion (ett lokalt statligt organ i en gruv- eller energitransaktion) gör att långivare kan kontakta staten för att söka gottgörelse för expropriering eller andra överträdelser av de avtalsförpliktelser som är kopplade till transaktionen.

Ett befintligt företag som bedriver verksamhet på en svår marknad eller inom en svår sektor kan ha fordringar som är knutna till försäljningen av produktionen från ett eller flera företag som bedriver verksamhet under mer stabila förhållanden. Dessa fordringar skulle normalt vara i hårdvaluta, men får inte omfattas av ett särskilt avtal. Överlåtelse av sådana fordringar skulle kunna ge säkerhet i form av tillgångar på låntagarens konto, vilket ger långivaren en företrädesrätt till det kassaflöde som genereras av låntagaren.

0,10

ej tillämpligt

Tillgångsbaserad säkerhet

Kontroll över en tillgång genom:

1)

inteckning på mycket rörlig och värdefull egendom, och

| 2) | egendom som i sig utgör hela värdet. |
| --- | --- |

2)

egendom som i sig utgör hela värdet.

En tillgångsbaserad säkerhet kan med relativ lätthet återförvärvas. Det kan t.ex. röra sig om ett lokomotiv, medicinsk utrustning eller byggnadsutrustning. När en sådan säkerhet värderas ska exportkreditinstitutet beakta hur pass enkelt det är att återfå säkerheten juridiskt sett. Värdet är med andra ord högre när säkerhetsrätten i tillgången tillvaratas inom ett etablerat rättsligt system och värdet är lägre när det är tveksamt om man kan återfå tillgången med rättsliga medel. Det exakta värdet på en tillgångsbaserad säkerhet fastställs av marknaden, med en relevant ”marknad” som är mer omfattande än den lokala marknaden eftersom tillgången kan flyttas till ett annat jurisdiktionsområde. OBS. Att använda sig av kreditförstärkning med tillgångsbaserad säkerhet för transaktioner som omfattas av premiesatser för landriskkategorierna 1–7, ska tillämpas i fråga om köparrisken, i de fall då den tillgångsbaserade säkerheten innehas inom det land där transaktionen hör hemma.

0,25

15 %

Säkerhet i form av fasta tillgångar.

En säkerhet i form av fasta tillgångar består oftast av komponentutrustning som kan begränsas genom sina fysiska egenskaper, t.ex. en turbin eller tillverkningsmaskiner som är integrerade i en monteringsbana. Syftet och värdet med säkerheten i form av fasta tillgångar är att ge exportkreditinstitutet mer leverage när det gäller användningen av tillgången för att kunna återhämta förluster vid betalningsinställelse. Värdet på en säkerhet i form av fasta tillgångar varierar beroende på ekonomiska, rättsliga, marknadsmässiga och andra faktorer.

0,15

10 %

Spärrkonto

Spärrkonton är konton med en reserv för återbetalningar på lån som tas som säkerhet för långivarna eller andra former av konton för likvida medel som tas som säkerhet för långivarna av en part som inte står under samma kontroll eller gemensamma ägande som köparen/gäldenären. Beloppet på spärrkontot måste sättas in eller spärras i förväg. Värdet på en sådan säkerhet är nästan alltid 100 % av det nominella beloppet på dessa konton för likvida medel. Sådana konton ger större kontroll över hur de likvida medlen används och säkerställer att återbetalningar på lån genomförs innan medlen används till diskretionära utgifter. OBS. Att använda sig av kreditförstärkning med spärrkonto för transaktioner som omfattas av premiesatser för landriskkategorierna 1–7, ska tillämpas i fråga om köparrisken, i de fall då spärrkontot innehas inom det land där transaktionen hör hemma. En säkerhet i form av likvida medel minskar i betydande grad risken för betalningsinställelse för de betalningar som avses.

spärrat belopp i % av krediten upp till maximalt 0,10

spärrat belopp i % av krediten upp till maximalt 10 %

”BILAGA XIII

CHECKLISTA FÖR UTVECKLINGSKVALITET

CHECKLISTA FÖR UTVECKLINGSKVALITET NÄR DET GÄLLER BISTÅNDSFINANSIERADE PROJEKT

För att säkerställa att projekt i utvecklingsländer som helt eller delvis finansieras med offentligt utvecklingsbistånd bidrar till utvecklingen har under senare år ett antal kriterier tagits fram av OECD:s biståndskommitté (DAC). Kriterierna återfinns huvudsakligen i följande texter:

| — | DAC Principles for Project Appraisal, 1988. |
| --- | --- |

—

DAC Principles for Project Appraisal, 1988.

| — | DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987. |
| --- | --- |

—

DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, 1987.

| — | Good Procurement Practices for Official Development Assistance, 1986. Av dessa har DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, tillsammans med flera andra ’principer’ eller ’bästa praxis’ som DAC utarbetat, offentliggjorts i Development Assistance Manual, DAC Principles for Effective Aid (DAM) 1992. |
| --- | --- |

—

Good Procurement Practices for Official Development Assistance, 1986. Av dessa har DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance, tillsammans med flera andra ’principer’ eller ’bästa praxis’ som DAC utarbetat, offentliggjorts i Development Assistance Manual, DAC Principles for Effective Aid (DAM) 1992.

PROJEKTETS ÖVERENSSTÄMMELSE MED MOTTAGARLANDETS SAMLADE INVESTERINGSPRIORITERINGAR (PROJEKTURVAL)

Ingår projektet i investeringsprogram och offentliga utgiftsprogram som redan godkänts av de centrala finans- och planeringsmyndigheterna i mottagarlandet?

(Ange strategidokument i vilka projektet omnämns, t.ex. mottagarlandets offentliga investeringsprogram.)

Samfinansieras projektet av en internationell institution för biståndsfinansiering?

Finns det uppgift om att projektet har övervägts och avvisats av en internationell institution för biståndsfinansiering eller av en annan DAC-medlem på grund av låg utvecklingsprioritet?

I fråga om ett projekt inom den privata sektorn, har det godkänts av regeringen i mottagarlandet?

Omfattas projektet av ett mellanstatligt avtal som innebär att givaren ska delta i ett bredare spektrum av biståndsåtgärder i mottagarlandet?

FÖRBEREDELSE OCH UTVÄRDERING AV PROJEKT

Har projektet förberetts, utformats och utvärderats med användning av standarder och kriterier som i stort motsvarar DAC:s principer för projektutvärdering i punkterna 91–162 i DAM? De relevanta principerna berör projektutvärdering med hänsyn till

| a) | ekonomiska aspekter (punkterna 120–128 i DAM), |
| --- | --- |

a)

ekonomiska aspekter (punkterna 120–128 i DAM),

| b) | tekniska aspekter (punkt 112 i DAM), |
| --- | --- |

b)

tekniska aspekter (punkt 112 i DAM),

| c) | tekniska aspekter (punkterna 113–119 i DAM). |
| --- | --- |

c)

tekniska aspekter (punkterna 113–119 i DAM).

I fråga om projekt som ger inkomster, särskilt om det rör sig om produkter för en konkurrensutsatt marknad, har subventionsdelen av biståndsfinansieringen kommit medlens slutanvändare till godo? (punkt 115 i DAM).

| a) | Institutionell utvärdering (punkterna 130–134 i DAM). |
| --- | --- |

a)

Institutionell utvärdering (punkterna 130–134 i DAM).

| b) | Analys av de sociala aspekterna och fördelningsfrågan (punkterna 137–147 i DAM). |
| --- | --- |

b)

Analys av de sociala aspekterna och fördelningsfrågan (punkterna 137–147 i DAM).

| c) | Miljöutvärdering (punkterna 145–147 i DAM). |
| --- | --- |

c)

Miljöutvärdering (punkterna 145–147 i DAM).

UPPHANDLINGSFÖRFARANDE

Vilket av följande upphandlingsförfaranden kommer att användas? (För definitioner, se de principer som förtecknas i Good Procurement Practices for ODA från punkterna 409–429 i DAM.)

| a) | Internationellt anbudsförfarande (punkterna 411 och 419–429 i DAM: Minimivillkor för effektiv internationell anbudsinfordran). |
| --- | --- |

a)

Internationellt anbudsförfarande (punkterna 411 och 419–429 i DAM: Minimivillkor för effektiv internationell anbudsinfordran).

| b) | Nationellt anbudsförfarande (punkt 412 i DAM). |
| --- | --- |

b)

Nationellt anbudsförfarande (punkt 412 i DAM).

| c) | Informell konkurrens eller direkta förhandlingar (punkterna 413–414 i DAM). |
| --- | --- |

c)

Informell konkurrens eller direkta förhandlingar (punkterna 413–414 i DAM).

Är avsikten att kontrollera priset och kvaliteten på leveranserna? (punkt 153 i DAM.)

”BILAGA XIV

FÖRTECKNING ÖVER DEFINITIONER

I denna konsensusöverenskommelse tillämpas följande definitioner:

a)   Åtagande: en förklaring, oavsett form, genom vilken mottagarlandet, köparen, låntagaren, exportören eller finansinstitutet underrättas om beredskapen eller avsikten att bevilja statsstöd.

b)   Gemensam hållning: en överenskommelse mellan parterna om att för en viss transaktion eller under särskilda omständigheter godkänna vissa specifika finansiella villkor för statsstöd. Bestämmelserna i en gemensam hållning ska ersätta bestämmelserna i konsensusöverenskommelsen endast i fråga om den transaktion eller under de omständigheter som anges i den gemensamma hållningen.

c)   Förmånlighetsgraden för bundet bistånd: vid gåvobistånd är förmånlighetsgraden 100 %. I fråga om lån motsvarar förmånlighetsgraden skillnaden mellan lånets nominella värde och det diskonterade dagsvärdet av framtida ränte- och kapitalbetalningar som ska göras av låntagaren. Denna skillnad uttrycks som en procentandel av lånets nominella värde.

d)   Avveckling: stängning eller nedmontering av kärnkraftverk.

e)   Exportkontraktsvärde: det sammanlagda belopp som av köparen eller för dennes räkning ska betalas för exporterade varor och/eller tjänster, exklusive lokala kostnader enligt definitionen nedan. Vid leasing ska den andel av leasingavgiften som motsvarar räntan undantas.

f)   Slutligt åtagande: i samband med en exportkredittransaktion (antingen i form av en enda transaktion eller i form av en kreditram) föreligger ett slutligt åtagande när en part lagt fast exakta och fullständiga finansiella villkor, antingen genom ömsesidig överenskommelse eller genom en ensidig åtgärd.

g)   Ursprunglig laddning av bränsle: den ursprungliga laddningen av bränsle får bestå av högst den ursprungligen installerade reaktorkärnan plus två därpå följande laddningar vilka tillsammans utgör upp till två tredjedelar av reaktorkärnans innehåll.

h)   Räntestöd: en överenskommelse mellan en regering och banker eller andra finansinstitut vilken möjliggör beviljande av exportfinansiering till fast ränta på eller ovan CIRR-nivån.

i)   Kreditram: ett arrangemang, oavsett form, för exportkrediter som omfattar en rad transaktioner, oavsett om dessa är knutna till ett visst projekt eller inte.

j)   Lokala kostnader: utgifter för varor och tjänster i köparens land som är nödvändiga antingen för fullgörandet av exportörens kontrakt eller för fullföljandet av det projekt i vilket exportörens kontrakt ingår. Provisioner som ska betalas till exportörens ombud i köparlandet ingår inte i lokala kostnader.

k)   Marknadsriktvärdestransaktioner: transaktioner som involverar slutliga gäldenärer/garanter i länder i kategori 0, höginkomstländer inom OECD och höginkomstländer inom euroområdet.

l)   Lägsta försäkringstekniska premie: den genomsnittliga andelen fallissemang på årsbasis (härledd ur de kumulativa andelar fallissemang som offentliggjorts av de viktigaste ackrediterade kreditvärderingsinstituten) för en viss kreditvärdering och total löptid (vägd genomsnittlig livslängd för hela transaktionen), justerad med en antagen förlust vid fallissemang och en belastningsfaktor avseende kostnader i enlighet med parternas överenskomna regler.

m)   Namnspecifik obligation eller kreditswapp: en namnspecifik obligation eller kreditswapp är begränsad till de marknadsriktvärdesinstrument som tillhör exakt samma gäldenär/garant i den transaktion som beviljas stöd.

n)   Ren risktäckning: statsstöd som tillhandahålls av en regering eller för dennas räkning och som endast gäller garanti eller försäkring av exportkredit, dvs. det ges inte statligt finansieringsstöd.

o)   Närstående enhet: närstående enhet-referenser är riktvärdesinstrument avseende en närstående låntagare snarare än en exakt identisk låntagare i den transaktion som beviljas stöd. I det fall då gäldenären inte har några börsnoterade obligationer eller kreditswappar, och det finns i gäldenärens organisationsstruktur ett moder-, dotter- eller systerbolag med namnspecifika obligationer eller kreditswappar på marknaden, kan med avseende på artikel 23 c dessa namnspecifika obligationer eller kreditswappar användas som om den hade utfärdats av gäldenären själv, om

| 1. | moder-, dotter- eller systerföretaget har samma emittentvärdering enligt ackrediterat kreditvärderingsinstitut som gäldenären, eller |
| --- | --- |

1.

moder-, dotter- eller systerföretaget har samma emittentvärdering enligt ackrediterat kreditvärderingsinstitut som gäldenären, eller

| 2. | följande kriterier är uppfyllda:






  i) | Partens interna kreditvärdering av gäldenären/garanten motsvarar kreditvärderingsinstitutets värdering av den närstående enheten. |
| --- | --- | --- |

2.

följande kriterier är uppfyllda:

i)

Partens interna kreditvärdering av gäldenären/garanten motsvarar kreditvärderingsinstitutets värdering av den närstående enheten.

| ii) | Gäldenären/garanten är det viktigaste företaget i moderföretaget/holdingbolaget, är av central betydelse för och en integrerad del av koncernens verksamhet. |
| --- | --- |

ii)

Gäldenären/garanten är det viktigaste företaget i moderföretaget/holdingbolaget, är av central betydelse för och en integrerad del av koncernens verksamhet.

| iii) | Kreditvärderingsinstitutets värdering grundas på koncernens kärnverksamhet. |
| --- | --- |

iii)

Kreditvärderingsinstitutets värdering grundas på koncernens kärnverksamhet.

| iv) | Gäldenären/garanten svarar för en betydande del av koncernens vinst genom att antingen tillhandahålla en del av koncernens kärnprodukter/kärntjänster till kärnkunder eller äger och bedriver verksamhet med avseende på en stor del av moderbolagets tillgångar. |
| --- | --- |

iv)

Gäldenären/garanten svarar för en betydande del av koncernens vinst genom att antingen tillhandahålla en del av koncernens kärnprodukter/kärntjänster till kärnkunder eller äger och bedriver verksamhet med avseende på en stor del av moderbolagets tillgångar.

| v) | Det är svårt att tänka sig att koncernen skulle sälja gäldenären/garanten, och en sådan försäljning skulle påtagligt förändra koncernens övergripande struktur. |
| --- | --- |

v)

Det är svårt att tänka sig att koncernen skulle sälja gäldenären/garanten, och en sådan försäljning skulle påtagligt förändra koncernens övergripande struktur.

| vi) | Om gäldenären/garanten ställde in betalningarna, skulle detta utgöra en enorm anseenderisk för koncernen, som skulle skada varumärket och hota dess bärkraft. |
| --- | --- |

vi)

Om gäldenären/garanten ställde in betalningarna, skulle detta utgöra en enorm anseenderisk för koncernen, som skulle skada varumärket och hota dess bärkraft.

| vii) | En hög nivå av integrering på lednings- och driftnivå föreligger, med kapital och medel som tillförs från moderbolaget eller ett finansieringsdotterbolag genom företagsinterna lån, och moderbolagets stöd ifrågasätts inte. |
| --- | --- |

vii)

En hög nivå av integrering på lednings- och driftnivå föreligger, med kapital och medel som tillförs från moderbolaget eller ett finansieringsdotterbolag genom företagsinterna lån, och moderbolagets stöd ifrågasätts inte.

p)   Återbetalningstid: den period som inleds vid kredittidens början, såsom denna definieras i denna bilaga, och som upphör på den i kontraktet angivna dagen för slutlig återbetalning av kapitalbeloppet.

q)

:

| 1. | Delar eller komponenter (mellanprodukter) inbegripet relaterade tjänster: i fråga om delar eller komponenter börjar kredittiden senast den dag då köparen faktiskt mottar varorna eller på det vägda genomsnittliga datumet för köparens mottagande av varorna (inklusive tjänster i tillämpliga fall) eller, i fråga om tjänster, på dagen för överlämning av fakturorna till kunden eller kundens mottagande av tjänsterna. |
| --- | --- |

1.

Delar eller komponenter (mellanprodukter) inbegripet relaterade tjänster: i fråga om delar eller komponenter börjar kredittiden senast den dag då köparen faktiskt mottar varorna eller på det vägda genomsnittliga datumet för köparens mottagande av varorna (inklusive tjänster i tillämpliga fall) eller, i fråga om tjänster, på dagen för överlämning av fakturorna till kunden eller kundens mottagande av tjänsterna.

| 2. | Halvkapitalvaror, inbegripet relaterade tjänster – maskiner eller utrustning, i allmänhet med ett relativt lågt värde per enhet, avsedda att användas i en industriell process eller för produktion eller kommersiell användning: när det gäller halvkapitalvaror börjar kredittiden senast den dag då köparen faktiskt mottar varorna eller på det vägda genomsnittliga datumet för köparens mottagande av varorna eller, om exportören ansvarar för idrifttagande, senast på dagen för idrifttagande eller, i fråga om tjänster, dagen för överlämning av fakturorna till kunden eller kundens mottagande av tjänsterna. När det gäller ett kontrakt för tillhandahållande av tjänster där tillhandahållaren ansvarar för idrifttagande börjar kredittiden senast på dagen för idrifttagande. |
| --- | --- |

2.

Halvkapitalvaror, inbegripet relaterade tjänster – maskiner eller utrustning, i allmänhet med ett relativt lågt värde per enhet, avsedda att användas i en industriell process eller för produktion eller kommersiell användning: när det gäller halvkapitalvaror börjar kredittiden senast den dag då köparen faktiskt mottar varorna eller på det vägda genomsnittliga datumet för köparens mottagande av varorna eller, om exportören ansvarar för idrifttagande, senast på dagen för idrifttagande eller, i fråga om tjänster, dagen för överlämning av fakturorna till kunden eller kundens mottagande av tjänsterna. När det gäller ett kontrakt för tillhandahållande av tjänster där tillhandahållaren ansvarar för idrifttagande börjar kredittiden senast på dagen för idrifttagande.

| 3. | Kapitalvaror och tjänster i samband med ett projekt – maskiner eller utrustning med högt värde avsedda att användas i en industriell process eller för produktion eller kommersiell användning:






  — | När det gäller ett kontrakt för försäljning av kapitalvaror bestående av enskilda enheter som kan användas var för sig börjar kredittiden senast den dag då köparen fysiskt tar varorna besittning eller senast på det vägda genomsnittliga datum då köparen fysiskt tar varorna i besittning. |
| --- | --- | --- |

3.

Kapitalvaror och tjänster i samband med ett projekt – maskiner eller utrustning med högt värde avsedda att användas i en industriell process eller för produktion eller kommersiell användning:

—

När det gäller ett kontrakt för försäljning av kapitalvaror bestående av enskilda enheter som kan användas var för sig börjar kredittiden senast den dag då köparen fysiskt tar varorna besittning eller senast på det vägda genomsnittliga datum då köparen fysiskt tar varorna i besittning.

| — | I fråga om ett kontrakt för försäljning av kapitalutrustning för kompletta anläggningar eller fabriker där leverantören inte ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja den dag då köparen fysiskt ska ta hela den utrustning (exklusive reservdelar) som levereras enligt kontraktet i besittning. |
| --- | --- |

—

I fråga om ett kontrakt för försäljning av kapitalutrustning för kompletta anläggningar eller fabriker där leverantören inte ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja den dag då köparen fysiskt ska ta hela den utrustning (exklusive reservdelar) som levereras enligt kontraktet i besittning.

| — | Om exportören ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja vid tidpunkten för idrifttagande. |
| --- | --- |

—

Om exportören ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja vid tidpunkten för idrifttagande.

| — | I fråga om tjänster ska kredittiden senast börja den dag då fakturorna överlämnas till kunden eller den dag kunden mottar tjänsten. När det gäller ett kontrakt för tillhandahållande av tjänster där tillhandahållaren ansvarar för idrifttagande börjar kredittiden senast på dagen för idrifttagande. |
| --- | --- |

—

I fråga om tjänster ska kredittiden senast börja den dag då fakturorna överlämnas till kunden eller den dag kunden mottar tjänsten. När det gäller ett kontrakt för tillhandahållande av tjänster där tillhandahållaren ansvarar för idrifttagande börjar kredittiden senast på dagen för idrifttagande.

| 4. | Kompletta anläggningar eller fabriker – kompletta produktionsenheter med högt värde som förutsätter användning av kapitalvaror:






  — | I fråga om ett kontrakt för försäljning av kapitalutrustning för kompletta anläggningar eller fabriker där leverantören inte ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja den dag då köparen fysiskt tar hela den utrustning (exklusive reservdelar) i besittning som levereras enligt kontraktet. |
| --- | --- | --- |

4.

Kompletta anläggningar eller fabriker – kompletta produktionsenheter med högt värde som förutsätter användning av kapitalvaror:

—

I fråga om ett kontrakt för försäljning av kapitalutrustning för kompletta anläggningar eller fabriker där leverantören inte ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja den dag då köparen fysiskt tar hela den utrustning (exklusive reservdelar) i besittning som levereras enligt kontraktet.

| — | Vid entreprenadkontrakt då entreprenören inte ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja den dag då byggnationen är avslutad. |
| --- | --- |

—

Vid entreprenadkontrakt då entreprenören inte ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja den dag då byggnationen är avslutad.

| — | Vid kontrakt då leverantören eller entreprenören enligt kontraktet ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja den dag då denne har avslutat installationen eller byggnationen samt de preliminära proven för att säkerställa att anläggningen är klar att tas i bruk. Detta gäller oavsett om anläggningen i enlighet med kontraktet övergår till köparen vid denna tidpunkt och oavsett om leverantören eller entreprenören har fortsatta åtaganden, t.ex. i form av en garanti för effektiv drift eller utbildning av lokal personal. |
| --- | --- |

—

Vid kontrakt då leverantören eller entreprenören enligt kontraktet ansvarar för idrifttagande ska kredittiden senast börja den dag då denne har avslutat installationen eller byggnationen samt de preliminära proven för att säkerställa att anläggningen är klar att tas i bruk. Detta gäller oavsett om anläggningen i enlighet med kontraktet övergår till köparen vid denna tidpunkt och oavsett om leverantören eller entreprenören har fortsatta åtaganden, t.ex. i form av en garanti för effektiv drift eller utbildning av lokal personal.

| — | Om kontraktet innebär separat utförande av enskilda delar i ett projekt, ska kredittiden senast börja vid starttiden för varje enskild del eller den genomsnittliga tidpunkten för dessa starttider eller, om leverantören har ett kontrakt som inte omfattar hela projektet men en väsentlig del av det, starttiden för projektet som helhet. |
| --- | --- |

—

Om kontraktet innebär separat utförande av enskilda delar i ett projekt, ska kredittiden senast börja vid starttiden för varje enskild del eller den genomsnittliga tidpunkten för dessa starttider eller, om leverantören har ett kontrakt som inte omfattar hela projektet men en väsentlig del av det, starttiden för projektet som helhet.

| — | I fråga om tjänster ska kredittiden senast börja den dag då fakturorna överlämnas till kunden eller den dag kunden mottar tjänsten. När det gäller ett kontrakt för tillhandahållande av tjänster där tillhandahållaren ansvarar för idrifttagande börjar kredittiden senast på dagen för idrifttagande. |
| --- | --- |

—

I fråga om tjänster ska kredittiden senast börja den dag då fakturorna överlämnas till kunden eller den dag kunden mottar tjänsten. När det gäller ett kontrakt för tillhandahållande av tjänster där tillhandahållaren ansvarar för idrifttagande börjar kredittiden senast på dagen för idrifttagande.

r)   Bundet bistånd: bistånd som (rättsligt eller i praktiken) är bundet till inköp av varor och/eller tjänster från givarlandet och/eller från ett begränsat antal länder. Det omfattar lån, gåvobistånd och kombinerade finansieringspaket med en förmånlighetsgrad på över 0 %.

Denna definition ska tillämpas oavsett om bindningen består i ett formellt avtal eller någon form av informell överenskommelse mellan mottagaren och givarlandet eller om ett paket innehåller komponenter av de typer av stöd som anges i artikel 32 i konsensusöverenskommelsen vilka inte fritt och oinskränkt kan användas till att finansiera inköp från mottagarlandet, praktiskt taget alla andra utvecklingsländer eller från parterna, eller om det gäller en praxis som DAC eller parterna anser som likvärdig med en sådan bindning.

s)   Obundet bistånd: bistånd i form av lån eller gåvobistånd som fritt och oinskränkt kan användas till att finansiera inköp från vilket land som helst.

t)   Den genomsnittliga vägda återbetalningsperioden: den tid det tar att betala tillbaka hälften av kapitalbeloppet av en kredit. Detta beräknas som summan av tiden (räknad i år) mellan kredittidens början och varje återbetalning av kapitalbeloppet, viktad efter andelen av kapitalet som återbetalas vid varje återbetalningsdatum.

”BILAGA XV

BESTÄMMELSER OM MARKNADSREFERENSRÄNTAN (CIRR)

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

1.   KONSTRUKTION AV CIRR

| a) | Varje part som önskar fastställa en CIRR ska för sin nationella valuta inledningsvis välja något av följande två basräntesystem:






  1. | Avkastningen på treåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på högst fem år, avkastningen på femåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än fem men högst åtta och ett halvt år samt avkastningen på sjuåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än åtta och ett halvt år. |
| --- | --- | --- |

a)

Varje part som önskar fastställa en CIRR ska för sin nationella valuta inledningsvis välja något av följande två basräntesystem:

1.

Avkastningen på treåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på högst fem år, avkastningen på femåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än fem men högst åtta och ett halvt år samt avkastningen på sjuåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än åtta och ett halvt år.

| 2. | Avkastningen på femåriga statsobligationer för samtliga löptider. |
| --- | --- |

2.

Avkastningen på femåriga statsobligationer för samtliga löptider.

Parterna kan komma överens om eventuella undantag från basräntesystemet.

| b) | CIRR ska fastställas till parternas respektive basräntesatser plus en fast marginal på 100 baspunkter, om inte parterna har enats om något annat. |
| --- | --- |

b)

CIRR ska fastställas till parternas respektive basräntesatser plus en fast marginal på 100 baspunkter, om inte parterna har enats om något annat.

| c) | Övriga parter ska använda den CIRR som fastställts för en viss valuta om de erbjuder finansiering i den valutan. |
| --- | --- |

c)

Övriga parter ska använda den CIRR som fastställts för en viss valuta om de erbjuder finansiering i den valutan.

| d) | En part får med sex månaders varsel och efter samråd med övriga parter byta basräntesystem. |
| --- | --- |

d)

En part får med sex månaders varsel och efter samråd med övriga parter byta basräntesystem.

| e) | En part eller icke-part får begära att CIRR fastställs för en icke-parts valuta. I samråd med den berörda icke-parten kan parten eller sekretariatet på icke-partens vägnar lägga fram ett förslag till konstruktion av CIRR i den valutan med hjälp av de förfaranden för gemensamma hållningar som anges i artiklarna 56–61. |
| --- | --- |

e)

En part eller icke-part får begära att CIRR fastställs för en icke-parts valuta. I samråd med den berörda icke-parten kan parten eller sekretariatet på icke-partens vägnar lägga fram ett förslag till konstruktion av CIRR i den valutan med hjälp av de förfaranden för gemensamma hållningar som anges i artiklarna 56–61.

2.   GILTIGHETSTID FÖR CIRR

Den ränta som ska tillämpas på en transaktion ska fastställas för en period på högst 120 dagar. Om villkoren för det statliga finansieringsstödet fastställs före kontraktsdagen ska relevant CIRR höjas med 20 baspunkter.

3.   TILLÄMPNING AV CIRR

| a) | När statligt finansieringsstöd ges till lån med rörlig ränta ska det under hela löptiden vara förbjudet för banker och andra finansinstitut att erbjuda ett val mellan den lägsta av antingen CIRR (vid tidpunkten för det ursprungliga kontraktet) och den kortfristiga marknadsräntan. |
| --- | --- |

a)

När statligt finansieringsstöd ges till lån med rörlig ränta ska det under hela löptiden vara förbjudet för banker och andra finansinstitut att erbjuda ett val mellan den lägsta av antingen CIRR (vid tidpunkten för det ursprungliga kontraktet) och den kortfristiga marknadsräntan.

| b) | Om en låntagare frivilligt i förtid helt eller delvis återbetalar ett lån ska låntagaren kompensera den statliga institution som tillhandahållit det statliga finansieringsstödet för alla kostnader och förluster till följd av den förtida återbetalningen, inbegripet den statliga institutionens kostnader för att ersätta den del av kassainflödet till fast ränta som bortfaller till följd av den förtida återbetalningen. |
| --- | --- |

b)

Om en låntagare frivilligt i förtid helt eller delvis återbetalar ett lån ska låntagaren kompensera den statliga institution som tillhandahållit det statliga finansieringsstödet för alla kostnader och förluster till följd av den förtida återbetalningen, inbegripet den statliga institutionens kostnader för att ersätta den del av kassainflödet till fast ränta som bortfaller till följd av den förtida återbetalningen.

KAPITEL II

Särskilda bestämmelser

4.   KONSTRUKTION AV CIRR FÖR TRANSAKTIONER ENLIGT BILAGA II OCH BILAGA IV TILL KONSENSUSÖVERENSKOMMELSEN

| a) | Tillämpliga CIRR för statligt finansieringsstöd som beviljas i enlighet med bestämmelserna i sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för kärnkraftverk (bilaga II) och sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för förnybara energikällor, begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt vattenprojekt (bilaga IV) ska konstrueras med hjälp av följande basräntesatser och marginaler:









  Återbetalningstid (år) | Nya kärnkraftverk och bilaga IV-projekt med långa byggnadstider (43) | Alla övriga kontrakt (44) |
| --- | --- | --- | --- |
| Basränta
  (statsobligationer) | Marginal (baspunkter) | Basränta
  (statsobligationer) | Marginal (baspunkter) |
| < 11 | Gällande CIRR i enlighet med artikel 1 i kapitel I i denna bilaga XV |
| 11 till 12 | 7 år | 100 | 7 år | 100 |
| 13 | 8 år | 120 | 7 år | 120 |
| 14 | 9 år | 120 | 8 år | 120 |
| 15 | 9 år | 120 | 8 år | 120 |
| 16 | 10 år | 125 | 9 år | 120 |
| 17 | 10 år | 130 | 9 år | 120 |
| 18 | 10 år | 130 | 10 år | 120 |

a)

Tillämpliga CIRR för statligt finansieringsstöd som beviljas i enlighet med bestämmelserna i sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för kärnkraftverk (bilaga II) och sektorsöverenskommelsen om exportkrediter för förnybara energikällor, begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt vattenprojekt (bilaga IV) ska konstrueras med hjälp av följande basräntesatser och marginaler:

Återbetalningstid (år)

Nya kärnkraftverk och bilaga IV-projekt med långa byggnadstider (43)

Alla övriga kontrakt (44)

Basränta

(statsobligationer)

Marginal (baspunkter)

Basränta

(statsobligationer)

Marginal (baspunkter)

< 11

Gällande CIRR i enlighet med artikel 1 i kapitel I i denna bilaga XV

11 till 12

7 år

100

7 år

100

13

8 år

120

7 år

120

14

9 år

120

8 år

120

15

9 år

120

8 år

120

16

10 år

125

9 år

120

17

10 år

130

9 år

120

18

10 år

130

10 år

120

| b) | De valutor som berättigar till statligt finansieringsstöd ska vara helt konverterbara valutor för vilka det finns uppgifter tillgängliga för att konstruera de minimiräntesatser som anges i artikel 4 a ovan samt i artikel 1 i denna bilaga XV när det gäller återbetalningstider som understiger elva år. |
| --- | --- |

b)

De valutor som berättigar till statligt finansieringsstöd ska vara helt konverterbara valutor för vilka det finns uppgifter tillgängliga för att konstruera de minimiräntesatser som anges i artikel 4 a ovan samt i artikel 1 i denna bilaga XV när det gäller återbetalningstider som understiger elva år.

5.   KONSTRUKTION AV CIRR FÖR TRANSAKTIONER ENLIGT BILAGA V OCH BILAGA VI TILL KONSENSUSÖVERENSKOMMELSEN

En part som lämnar statligt finansieringsstöd till lån med fast ränta i enlighet med bestämmelserna i sektorsöverenskommelsen om järnvägsinfrastruktur (bilaga V) eller sektorsöverenskommelsen om villkor för projektfinansieringstransaktioner (bilaga VI) ska tillämpa följande minimiräntesatser:

| a) | När återbetalningstiden är högst tolv år ska parten tillämpa de gällande CIRR som konstruerats i enlighet med artikel 1 i denna bilaga XV. |
| --- | --- |

a)

När återbetalningstiden är högst tolv år ska parten tillämpa de gällande CIRR som konstruerats i enlighet med artikel 1 i denna bilaga XV.

| b) | När återbetalningstiden är över tolv år ska parten tillämpa de gällande CIRR som konstruerats i enlighet med artikel 1 i denna bilaga XV, med ett påslag på 20 baspunkter för alla valutor. |
| --- | --- |

b)

När återbetalningstiden är över tolv år ska parten tillämpa de gällande CIRR som konstruerats i enlighet med artikel 1 i denna bilaga XV, med ett påslag på 20 baspunkter för alla valutor.

KAPITEL III

Praktiska bestämmelser för meddelande av minimiräntesatser (CIRR)

6.   MEDDELANDE AV MINIMIRÄNTESATSER

| a) | CIRR för valutor som beslutas enligt bestämmelserna i kapitel I i denna bilaga XV ska via omedelbar textkommunikation översändas till sekretariatet minst en gång varje månad för vidarebefordran till samtliga parter. |
| --- | --- |

a)

CIRR för valutor som beslutas enligt bestämmelserna i kapitel I i denna bilaga XV ska via omedelbar textkommunikation översändas till sekretariatet minst en gång varje månad för vidarebefordran till samtliga parter.

| b) | Denna anmälan ska vara sekretariatet tillhanda senast fem dagar efter utgången av den månad som uppgifterna avser. Sekretariatet ska därefter genast underrätta alla parter om tillämpliga räntor och offentliggöra dessa. |
| --- | --- |

b)

Denna anmälan ska vara sekretariatet tillhanda senast fem dagar efter utgången av den månad som uppgifterna avser. Sekretariatet ska därefter genast underrätta alla parter om tillämpliga räntor och offentliggöra dessa.

7.   TIDPUNKT FÖR RÄNTESATSERNAS IKRAFTTRÄDANDE

En eventuell ändring av CIRR ska träda i kraft den femtonde dagen efter månadens utgång.

8.   OMEDELBARA FÖRÄNDRINGAR AV RÄNTESATSER

Om marknadsutvecklingen kräver anmälan om en ändring av CIRR under loppet av en månad ska den ändrade räntesatsen börja tillämpas tio dagar efter det att sekretariatet mottagit anmälan om ändringen.

---

(1)  Enligt definitionen i artikel 5 i OECD-konventionen.

1

(2)  Enligt Världsbankens årliga definition på grundval av BNI per capita.

2

(3)  Ett lands ställning ses årligen över med avseende på 1) huruvida det är ett höginkomstland (enligt Världsbankens årliga definition på grundval av BNI per capita), 2) medlemskap i OECD, och 3) huruvida det tillhör euroområdet. Ett lands klassificering enligt artikel 23 c som ett höginkomstland inom OECD eller euroområdet, liksom ett upphävande av denna klassificering, träder i kraft först efter det att landets inkomstklassificering (höginkomstland eller annat) varit oförändrad två år i följd. En ändring av ett lands klassificering som höginkomstland inom OECD eller euroområdet, liksom ett upphävande av denna klassificering till följd av en ändring av medlemskapet i OECD eller tillhörigheten till euroområdet, träder i kraft omedelbart vid tiden för den årliga översynen av ländernas ställning.

3

(4)  Bedömningen av huruvida en multilateral eller regional institution generellt är befriad från de bestämmelser om penningkontroll och kapitalöverföring som gäller i det land där den är belägen ska grundas på de kriterier som anges i bilaga X. Parterna ska upprätthålla en förteckning över de institutioner som anses uppfylla kriterierna och därmed också omfattas av premiesatserna för transaktioner som omfattas av marknadsriktvärden.

4

(5)  För att en transaktion ska få kallas tillgångssäkrad måste det finnas en säkerhetsrätt med första prioritet i den tillgång som finansieras och, vid en leasingstruktur, överlåtelse och/eller en säkerhetsrätt med första prioritet i samband med leasingavgifterna.

5

(6)  För att en transaktion ska få kallas en projektfinansieringstransaktion måste den uppfylla de grundläggande kriterierna i tillägg 1 i bilaga VI till konsensusöverenskommelsen.

6

(7)  Trots denna tröskel ska för transaktioner i de marknadsriktvärdesländer som tillämpar villkoren i bilaga V (järnvägar) eller bilaga VI (projektfinansiering) de relevanta minimireglerna om deltagande i kommersiella lån enligt dessa bilagor gälla.

7

(8)  Detta kriterium på en andel på 25 % kan uppfyllas då icke-kontantdelen av en transaktion som omfattar en enda bank, som tar emot exportkreditinstitutets täckning, inbegriper en andel utan täckning på minst 25 %. Sådana transaktioner måste uppfylla alla andra kriterier i punkt 1, inklusive pari passu-bestämmelserna i denna strecksats.

8

(9)  Om gäldenären/garanten värderas av fler än ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut, gäller som det ackrediterade kreditvärderingsinstitutets värdering det bästa tillgängliga kreditbetyget i utländsk valuta på prioriterad osäkrad basis för gäldenären (eller garanten). Sekretariatet ska sammanställa och upprätthålla en förteckning över dessa ackrediterade kreditvärderingsinstitut.

9

(10)  Om den relevanta namnspecifika marknadsprissättningsenheten inte är värderad av ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut ska den resulterande marknadsprissättningen anses ligga under motsvarande TCMB-värdering och omfattas av skyldigheten att lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 46.

10

(11)  Premiesatserna för transaktioner med tredjepartsgaranti som lämnas av en gäldenär i ett land i kategori 0, ett höginkomstland inom OECD, ett höginkomstland inom euroområdet eller av en multilateral eller regional institution som anses uppfylla de kriterier som anges i bilaga X, omfattas av kraven i artikel 23 c.

11

(12)  Vid en tredjepartsgaranti ska tillämplig landriskklassificering och köparriskkategori avse samma enhet, dvs. antingen gäldenären eller garanten.

12

(13)  Av administrativa skäl kan vissa länder, som är berättigade till att klassificeras i någon av de åtta landriskkategorierna, inte vara klassificerade om de normalt sett inte får statsstödda exportkrediter. För sådana icke-klassificerade länder har parterna rätt att tillämpa den landriskklassificering som de anser vara lämplig.

13

(14)  Reglerna om klassificering av köpare bör tolkas som att de anger den förmånligaste klassificering som kan tillämpas, dvs. en statlig köpare kan klassificeras i en mindre förmånlig köparriskkategori.

14

(15)  Minimipremiesatserna för köparriskkategorin bättre än risk på stat (SOV+) är 10 % lägre än minimipremiesatserna för köparriskkategorin risk på stat (CC0).

15

(16)  Om den icke-statliga långivaren värderas av mer än ett ackrediterat kreditvärderingsinstitut, behöver detta endast anmälas om köparriskvärderingen är förmånligare än den förmånligaste av kreditvärderingsinstitutens värderingar.

16

(17)  Denna översyn pågår för närvarande.

17

(18)  På grundval av Världsbankens årliga översyn av sin länderklassificering kommer en bruttonationalinkomsttröskel (BNI) per capita att användas för klassificering av berättigande till bundet bistånd. Denna tröskel finns att tillgå på OECD:s webbplats (https://www.oecd.org/trade/topics/export-credits/arrangement-and-sector-understandings/financing-terms-and-conditions/).

18

(19)  I de fall köparen av ställverket är densamma som köparen av kärnkraftverket och kontraktet ingås för det ursprungliga ställverket för det kraftverket, ska dock villkoren för det ursprungliga ställverket inte vara mer generösa än för kärnkraftverket.

19

(20)  Kravet på förhandsrapportering av halvårsvisa återbetalningar gäller inte för transaktioner som rör lätta luftfartyg med ett totalt finansierat belopp på under fem miljoner US-dollar (dvs. transaktioner under tröskelvärdet).

20

(21)  En förklaring ska lämnas om den föreslagna riskvärderingen för en köpare/låntagare överskrider riskvärderingen för värdstaten.

21

(22)  För transaktioner med ett exportkontraktsvärde under 5 miljoner US-dollar ska en part som inte vill följa riskklassificeringsförfarandet enligt artiklarna 6–8 i detta tillägg tillämpa riskklassificering ’8’ för den köpare/låntagare som transaktionen gäller och anmäla transaktionen i enlighet med artikel 24 a i denna sektorsöverenskommelse.

22

(23)  För transaktioner med ett exportkontraktsvärde som understiger 5 miljoner US-dollar ska en period på fem arbetsdagar tillämpas.

23

(24)  Tillsammans med information om en sådan delaktighet (med hänsyn till att vissa uppgifter kan behöva hållas konfidentiella).

24

(25)  Tillsammans med information om en sådan delaktighet (med hänsyn till att vissa uppgifter kan behöva hållas konfidentiella).

25

(26)  Med ’stat’ avses i detta frågeformulär det land som föreslås läggas till i Kapstadskonventionens förteckning enligt avsnitt 2 punkt II i tillägg II till sektorsöverenskommelsen om luftfartyg. I tillämpliga fall ska dessa frågor besvaras även när det gäller lagstiftningen i den särskilda ’territoriella enhet’ i staten där den relevanta operatören för ett luftfartyg (eller annat relevant organ enligt artikel 35 b i tillägg II) är belägen, och ’nationell lagstiftning’ ska tolkas som att detta inbegriper en hänvisning till tillämplig lokal lagstiftning.

26

(27)  Med ’nationell lagstiftning’ avses i detta frågeformulär all nationell lagstiftning i en stat, vilket bland annat omfattar konstitutionen med tillägg samt alla lagar och andra författningar på federal, statlig och regional nivå.

27

(28)  Detta kan t.ex. handla om att i) fördrag har företräde framför annan lagstiftning i enlighet med konstitutionell eller liknande ramlagstiftning i stat X, eller att ii) det krävs lagstiftning i stat X och att sådan lagstiftning har antagits med en uttrycklig angivelse om att Kapstadskonventionen ska ha företräde och/eller ersätter sådan annan lagstiftning, eller att iii) Kapstadskonventionen eller dess genomförandelagstiftning är a) mer specifik än annan lagstiftning (lex specialis derogat legi generali), och/eller b) är senare i tid än annan sådan lagstiftning (lex posterior derogat legi priori), och till följd av punkterna a och/eller b har företräde framför annan sådan lagstiftning.

28

lex specialis derogat legi generali

lex posterior derogat legi priori

(29)  Finns det t.ex. något skäl till att de rättigheter och åtgärder som beviljas borgenärer enligt konventionen, inklusive inom ramen för de kvalificerande förklaringarna, inte skulle a) anses vara effektiva eller b) i sig vara tillräckliga för att sådana rättigheter och åtgärder ska kunnat utövas på ett giltigt sätt i staten?

29

(30)  Ett exempel på en administrativ åtgärd som är relevant för denna fråga skulle kunna vara att staten underlåter att införa de förfaranden eller att anslå de resurser som krävs för att en bestämmelse i konventionen eller en kvalificerande förklaring ska få effekt. Ett annat exempel skulle kunna vara att en stat underlåter att införa korrekta förfaranden i sitt luftfartygsregister för att registrera IDERA-tillstånd.

30

(31)  Ta upp eventuell rättspraxis/eventuella beslut som rör erkännande av borgenärers rättigheter, inklusive exportkreditinstitut, i förekommande fall.

31

(32)  Denna formulering ska användas fram till dess att parterna har enats om en uttömmande förteckning över specifika riktvärden och som längst fram till och med den 31 december 2022.

32

(*1)  Ange antalet multipler av 300 miljoner US-dollar utöver 2 000 US-dollar.

*1

(33)  Parterna är eniga om att 2012 års rekommendation även ska tillämpas på projekt som inte är berättigade till dessa finansiella villkor.

33

(34)  Den längsta återbetalningstiden för upphissningsriggar som används vid installation av vindturbiner ska vara tolv år.

34

(35)  När det gäller en anläggning som drivs med naturgas beräknas koldioxidintensiteten ligga på en betydligt lägre nivå.

35

(36)  Ångpannans (eller ånggeneratorns) energiomvandlingseffektivitet = (nettovärme som exporteras av ångan/värmen eller värmevärde [LHV] som bränslet ger) (× 100 %).

36

(37)  Gasgeneratorseffektivitet = (gasens värmevärde per kg använt bränsle/genomsnittligt nettovärmevärde (LHV) för ett kg bränsle) (× 100 %).

37

(38)  Den fjärde utvärderingsrapporten från FN:s forskningspanel i klimatfrågor (IPCC) Climate Change 2007, http://www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/ch4s4-3-5.html

38

Climate Change 2007

(39)  Den samlade systemeffektiviteten (ηo) för ett kraftvärmesystem utgörs av summan av nettoproduktionen av användbar energi (WE) och nettoproduktionen av användbar värme (TH) dividerat med den samlade bränslemängd som använts (QFUEL), enligt nedan:

39

o

E

FUEL

Formula

(40)  Linbanetransportsystem i samband med fritidsaktiviteter såsom skidåkning är inte berättigade till stöd enligt denna bilaga.

40

(*2)  Ange antalet multipler av 40 miljoner SDR utöver 280 miljoner SDR, t.ex. skulle 410 miljoner SDR anmälas som kategori XV + 3.

*2

(41)  Det vanligaste i det här fallet skulle vara en risk på centralbanken eller finansministeriet. För andra statliga enheter än finansministeriet ska granskningen av tillbörlig aktsamhet genomföras för att bekräfta att enheten har samma kreditvärdighet som staten.

41

(42)  För marknadsriktvärdestransaktioner får den premiesats som följer av tillämpningen av kreditförstärkningar av köparrisken inte vara lägre än den tillämpliga lägsta försäkringstekniska premiesatsen.

42

(43)  För nya kärnkraftverk är artikel 1 a.1 i bilaga II tillämplig. För bilaga IV omfattar detta nya, stora vattenkraftsprojekt, anpassningsprojekt enligt tillägg II och anpassningsprojekt enligt tillägg III.

43

(44)  För nya kärnkraftverk är artikel 1 a.2–4 i bilaga II tillämplig. För bilaga IV omfattar detta alla projekt som inte täcks av fotnot 1 ovan.

44

---