# Eiropas Savienības L 101/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 101 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 14. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 101

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 14. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2023/806 (2023. gada 13. aprīlis), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/807 (2022. gada 15. decembris) par elektroenerģijas primārās enerģijas faktora pārskatīšanu, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/808 (2023. gada 5. aprīlis) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/809 (2023. gada 13. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importam | 22 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/810 (2023. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas | 64 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/811 (2023. gada 13. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība | 67 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ES un Gruzijas Sanitārās un fitosanitārās apakškomitejas Lēmums Nr. 1/2023 (2023. gada 6. marts), ar ko groza Asociācijas nolīguma XI-B pielikumu [2023/812] | 84 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2023/806 (2023. gada 13. aprīlis), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/807 (2022. gada 15. decembris) par elektroenerģijas primārās enerģijas faktora pārskatīšanu, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES

16

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/808 (2023. gada 5. aprīlis) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/809 (2023. gada 13. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importam

22

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/810 (2023. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas

64

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/811 (2023. gada 13. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

67

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ES un Gruzijas Sanitārās un fitosanitārās apakškomitejas Lēmums Nr. 1/2023 (2023. gada 6. marts), ar ko groza Asociācijas nolīguma XI-B pielikumu [2023/812]

84

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2023/741 (2023. gada 5. aprīlis), ar ko neatjauno darbīgās vielas oksamila apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 ( OV L 98, 11.4.2023. ) | 101 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2023/741 (2023. gada 5. aprīlis), ar ko neatjauno darbīgās vielas oksamila apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 ( OV L 98, 11.4.2023. )

( OV L 98, 11.4.2023. )

101

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 101/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/806

(2023. gada 13. aprīlis),

ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 269/2014 (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. un 3. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 269/2014.

| (2) | Padome ir saņēmusi jaunu informāciju par konkrētām personām, kuras iekļautas Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā un kurām piemēro ierobežojošus pasākumus. Pamatojoties uz minēto informāciju, ieraksti attiecībā uz 35 personām būtu jāatjaunina. |
| --- | --- |

(2)

Padome ir saņēmusi jaunu informāciju par konkrētām personām, kuras iekļautas Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā un kurām piemēro ierobežojošus pasākumus. Pamatojoties uz minēto informāciju, ieraksti attiecībā uz 35 personām būtu jāatjaunina.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 269/2014, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 269/2014,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 13. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  
  OV L 78, 17.3.2014., 6. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā “2. pantā minēto personu, vienību un struktūru saraksts” 92., 720., 723., 728., 879., 1172., 1348., 1349. līdz 1359., 1361. līdz 1364. un 1366. līdz 1378. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

| | Personas | Vārds | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “92. | Arkady Romanovich ROTENBERG
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ) | Dzimums: vīrietis
  Dzimšanas datums: 15.12.1951.
  Dzimšanas vieta: Leningrad, bijusī PSRS (tagad St. Petersburg, Krievijas Federācija) | Arkady Rotenberg ir ievērojams Krievijas uzņēmējs, kuram ir ciešas personiskās saites ar prezidentu Putin. Kopš 2014. gada marta Rotenberg vai viņa uzņēmumi ir saņēmuši tiesības slēgt valsts līgumus par kopējo summu vairāk nekā 7 miljardi USD. Rotenberg 2015. gadā bija pēc vērtības sarindotu valdības līgumu ikgadējā saraksta pirmajā pozīcijā, tā kā Krievijas valdība viņam bija piešķīrusi tiesības slēgt līgumus 555 miljardu RUB apmērā. Daudzos no šiem gadījumiem līgumu slēgšanas tiesības tika piešķirtas bez oficiālas konkursa procedūras. 2015. gada 30. janvārī premjerministrs Dmitry Medvedev parakstīja dekrētu, ar kuru Rotenberg uzņēmumam Stroygazmontazh tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu par Kerčas tilta būvniecību no Krievijas uz nelikumīgi anektēto “Krimas Autonomo Republiku”.
  Ar šiem līgumiem viņš ir guvis finansiālu labumu no Krievijas lēmumu pieņēmējiem, kas ir atbildīgi par Krimas aneksiju vai Ukrainas austrumdaļas destabilizāciju.
  Viņam piederēja uzņēmums Stroygazmontazh, kuram tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu par Kerčas tilta būvniecību no Krievijas uz nelikumīgi anektēto “Krimas Autonomo Republiku”, tādējādi konsolidējot tās integrāciju Krievijas Federācijā, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti. Arī 2017. gada janvārī Stroygazmontazh tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu 17 miljardu RUB vērtībā par dzelzceļa līnijas būvniecību uz Kerčas tilta, kas vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti.
  Īpašnieks diviem uzņēmumiem – Mostotrest un Stroygazmontazh-Most, kuri izraudzīti to darbību veikšanai, ar kurām tiek grauta Ukrainas suverenitāte (šā pielikuma 43. un 46. vienība). Rotenberg 2019. gadā pārdeva gāzes vada būvniecības uzņēmumu Stroygazmontazh.
  Par piedalīšanos Kerčas tilta būvniecībā 2020. gada martā viņam piešķīra valsts ordeni “Krievijas Federācijas darba varonis”.
  Viņš ir izdevniecības Prosvescheniye Valdes priekšsēdētājs; šī izdevniecība īstenoja projektu “To the Children of Russia: Address – Crimea” – sabiedrisko attiecību kampaņu, kuras mērķis bija pārliecināt bērnus Krimā, ka viņi tagad ir Krievijas pilsoņi, kas dzīvo Krievijā, un līdz ar to atbalsta Krievijas valdības politiku integrēt Krimu Krievijā.

  Arkady Rotenberg2021. gada 30. janvārī apgalvoja, ka viņš ir Gelendzhik esošās tā sauktās “Putina pils” labuma guvējs, kas minēta Alexei Navalny Korupcijas apkarošanas fonda izmeklēšanā. | 15.3.2015. |
| 720. | Alexander Semenovich VINOKUROV
  (Александр Семёнович ВИНОКУРОВ) | Dzimšanas datums: 12.10.1982.
  Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija
  Amats: uzņēmējs, Maraton Group vadošais partneris un priekšsēdētājs; Magnit Direktoru padomes loceklis
  Valstspiederība: Krievijas
  Dzimums: vīrietis | Alexander Semenovich Vinokurov ir Krievijas uzņēmējs, kam ir uzņēmējdarbības intereses pārtikas mazumtirdzniecības, zāļu, lauksaimniecības un infrastruktūras jomā. Viņš ieņem vadošus amatus investīciju uzņēmumā Maraton Group un lielākajā Krievijas pārtikas mazumtirdzniecības uzņēmumā Magnit. Viņam arī pieder akcijas Demetra Holding, kas ir viens no lielākajiem Krievijas graudu tirgotājiem, kurš nodarbojas ar graudu eksportu, savukārt Krievija ir pasaulē lielākā kviešu eksportētāja. Viņš ir precējies ar Krievijas Federācijas ārlietu ministra Sergey Lavrov meitu Ekaterina Sergeevna Vinokurova. Viņa tēvs ir Semen Vinokurov, kurš bija valsts unitārā uzņēmuma “Capital Pharmacies” vadītājs un kuru uzskata par vienu no galvenajiem uzņēmējiem Krievijas farmācijas nozarē. Tāpēc Alexander Vinokurov ir cieši saistīts ar Krievijas Federāciju un ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.
  2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Alexander Semenovich Vinokurov kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. To apstiprina arī Alexander Vinokurov ciešās personīgās saites ar ārlietu ministru Sergey Lavrov, kurš ir atbildīgs par Krievijas agresijas karu pret Ukrainu un politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta minētās valsts teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 9.3.2022. |
| 723. | Dmitry Arkadievich MAZEPIN
  (Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН) | Dzimšanas datums: 18.4.1968.
  Dzimšanas vieta: Minsk, bijusī Baltkrievijas PSR (tagad Baltkrievija)
  Amats: bijušais JSC UCC Uralchem izpilddirektors
  Valstspiederība: Krievijas
  Dzimums: vīrietis | Dmitry Arkadievich Mazepin ir minerālo mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmuma Uralchem nozīmīgs īpašnieks un bijušais izpilddirektors, kā arī Uralkali lielākais akcionārs. Uralchem Group ir Krievijas uzņēmums, kas ražo plašu klāstu ķīmisko produktu, tostarp minerālos mēslošanas līdzekļus un amonija nitrātu. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju tas ir lielākais amonija nitrāta ražotājs, kā arī otrais lielākais amoniju un slāpekli saturošu mēslošanas līdzekļu ražotājs Krievijā. Krievijas valsts ir atzinusi gan Uralchem, gan Uralkali par “stratēģiskiem aktīviem”. Tādējādi Dmitry Arkadievich Mazepin ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.
  2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Dmitry Arkadievich Mazepin kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.
  2021. gada decembrī Dmitry Mazepin savus Kiprā bāzētos uzņēmumus Uralchem Holding un CI-Chemical Invest, kas kontrolē Uralchem, pārreģistrēja uz Krievijas jurisdikciju Kaļiņingradas apgabala Oktyabrsky salas īpašajā administratīvajā apriņķī. | 9.3.2022. |
| 728. | Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH
  (Вадим Николаевич МОШКОВИЧ) | Dzimšanas datums: 6.4.1967.
  Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija
  Amats: bijušais Rusagro Group Direktoru padomes priekšsēdētājs
  Valstspiederība: Krievijas, Kipras
  Dzimums: vīrietis | Vadim Nikolaevich Moshkovich ir Krievijas uzņēmējs, kam ir uzņēmējdarbības intereses lauksaimniecības un nekustamā īpašuma attīstības jomā. Vadim Moshkovich 2004. gadā nodibināja Rusagro Group, kas ir nozīmīgs cūkgaļas, tauku un cukura ražošanas uzņēmums, kurš 2021. gadā ieņēma 1. vietu Krievijā lauksaimniecības uzņēmumu sarakstā. Tādējādi Vadim Moshkovich ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai.
  2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Vadim Moshkovich kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. | 9.3.2022. |
| 879. | Roman Arkadyevich ABRAMOVICH
  (Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ) | Amats: Vladimir Putin tuvs oligarhs; nozīmīgs Evraz akcionārs; bijušais Chukotka gubernators
  Dzimšanas datums: 24.10.1966.
  Dzimšanas vieta: Saratov, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dzimums: vīrietis
  Adrese: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo district, Moscow, Krievija
  Saistītās personas: Vladimir Putin | Roman Abramovich ir Krievijas oligarhs, kuram ir ilglaicīgas un ciešas saites ar Vladimir Putin. Viņam ir bijusi privileģēta piekļuve prezidentam un ļoti labas attiecības ar viņu. Šī saikne ar Krievijas vadītāju ir palīdzējusi viņam uzkrāt ievērojamu bagātību. Viņš ir nozīmīgs akcionārs tērauda ražošanas grupā Evraz, kas ir viens no lielākajiem Krievijas nodokļu maksātājiem.
  Tādējādi viņš ir guvis labumu no Krievijas lēmumu pieņēmējiem, kuri ir atbildīgi par Krimas aneksiju vai Ukrainas destabilizāciju. Viņš ir arī viens no vadošajiem Krievijas uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. | 15.3.2022. |
| 1172. | Aleksandra MELNICHENKO
  jeb Sandra NIKOLIĆ
  (serbiski: Александра МЕЉНИЧЕНКО) | Dzimšanas datums: 21.4.1977.
  Dzimšanas vieta: Belgrade, Serbija
  Saistītā persona: Andrey Igorevich Melnichenko (vīrs)
  Valstspiederība: Serbijas, Horvātijas
  Dzimums: sieviete
  Pases numurs: Horvātijas pase Nr. 094949450 (derīguma termiņš: 23.12.2023.) | Aleksandra Melnichenko ir sieva Krievijas rūpniekam Andrey Igorevich Melnichenko, kurš 2022. gada 9. martā nodeva viņai faktiskās īpašumtiesības nozīmīgajā mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmumā EuroChem Group un ogļrūpniecības uzņēmumā SUEK un no tām izrietošos labumus.

  Aleksandra Melnichenko pilnvērtīgi bauda iespējas un labumus, ko sniedz vīra bagātība. 2022. gada martā Aleksandra Melnichenko aizstāja savu vīru kā faktiskā īpašniece uzņēmumā Firstline Trust, ko pārvalda Linetrust PTC Ltd – uzņēmums, kas pārstāv EuroChem Group galīgo īpašnieku.
  Tādējādi viņa ir saistīta ar ietekmīgu uzņēmēju, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. | 3.6.2022. |
| 1348. | Georgiy Sergeevich STAROSTIN
  (Георгий Сергеевич СТАРОСТИН) | Dzimšanas datums: 1.12.1986.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 771380617804 (Krievija) | Kapteinis Georgiy Starostin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Starostin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1349. | Sergey Vladimirovich ILIN
  (Сергей Владимирович ИЛЬИН) | Dzimšanas datums:14.11.1987.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis | Kapteinis Sergey Ilin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Sergey Ilin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1350. | Yuriy Aleksandrovich NIKONOV
  (Юрий Александрович НИКОНОВ) | Dzimšanas datums: 9.5.1984.
  Dzimšanas vieta: Baku, bijusī PSRS (tagad Azerbaidžāna)
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 271201003620, 016154160136 (Krievija) | Kapteinis Yuriy Nikonov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Yuriy Nikonov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1351. | Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA
  (Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА) | Dzimšanas datums: 10.3.1991.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: virsleitnants
  Dzimums: sieviete
  Nodokļu ID Nr. 312609219100 (Krievija) | Leitnante Ekaterina Chugunova ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbiniece. Šajā amatā viņa ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnante Ekaterina Chugunova ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1352. | Igor Alekseevich GROZA
  (Игорь Алексеевич ГРОЗА) | Dzimšanas datums: 2.6.1996.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: virsleitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 261205020910 (Krievija) | Leitnants Igor Groza ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Igor Groza ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1353. | Ivan Dmitrievich POPOV
  (Иван Дмитриевич ПОПОВ) | Dzimšanas datums: 17.8.1998.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: majors
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 280403816493 (Krievija) | Majors Ivan Popov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Ivan Popov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1354. | Matvey Andreevich LIYBAVIN
  (Матвей Андреевич ЛЫБАВИН) | Dzimšanas datums: 2.9.1992.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: majors
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 732610491457 (Krievija) | Majors Matvey Liybavin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Matvey Liybavin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1355. | Roman Aleksandrovich KUROCHKIN
  (Роман Александрович КУРОЧКИН) | Dzimšanas datums: 25.2.1985.
  Dzimšanas vieta: Chernyakhovsk, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: majors
  Dzimums: vīrietis | Majors Roman Kurochkin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Roman Kurochkin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1356. | Dmitri Yuryevich TIKHONOV
  (Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ) | Dzimšanas datums: 26.1.1993.
  Dzimšanas vieta: Lipetsk, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: vecākais leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 482305758073 (Krievija) | Vecākais leitnants Dmitri Tikhonov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Dmitri Tikhonov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1357. | Nikolay Vladimirovich TARASOV
  (Николай Владимирович ТАРАСОВ) | Dzimšanas datums: 29.8.1985.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: vecākais leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 503811568315 (Krievija) | Vecākais leitnants Nikolay Tarasov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Nikolay Tarasov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1358. | Anton Olegovich SHATUN
  (Антон Олегович ШАТУН) | Dzimšanas datums: 12.2.1990.
  Dzimšanas vieta: Gudauta, Gruzija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 610209429700 (Krievija) | Kapteinis Anton Shatun ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Anton Shatun ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1359. | Alexey Petrovich BETEKHTIN
  (Алексей Петрович БЕТЕХТИН) | Dzimšanas datums: 7.12.1987.
  Dzimšanas vieta: Vladivostok, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis | Kapteinis Alexey Betekhtin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Alexey Betekhtin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1361. | Artyom Aleksandrovich CHERNOV
  (Артём Александрович ЧЕРНОВ) | Dzimšanas datums: 13.10.1988.
  Dzimšanas vieta: Kovrov, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 770482092946 (Krievija) | Kapteinis Artyom Chernov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Artyom Chernov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1362. | Stanislav Aleksandrovich MINKOV
  (Станислав Александрович МИНКОВ) | Dzimšanas datums: 16.6.1984.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis | Kapteinis Stanislav Minkov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Stanislav Minkov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1363. | Alexey Sergeevich VOLKOV
  (Алексей Сергеевич ВОЛКОВ) | Dzimšanas datums: 27.6.1997.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 784202352764 (Krievija) | Leitnants Alexey Volkov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Alexey Volkov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1364. | Andrey Anatolievitch IVANYUTIN
  (Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН) | Dzimšanas datums: 3.9.1980.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: majors
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 503114955109 (Krievija) | Majors Andrey Ivanyutin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Andrey Ivanyutin ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1366. | Pavel Aleksandrovich VASILYEV
  (Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ) | Dzimšanas datums: 19.3.1990.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: vecākais leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 532007713046 (Krievija) | Vecākais leitnants Pavel Vasilyev ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Pavel Vasilyev ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1367. | Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV
  (Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ) | Dzimšanas datums: 29.1.1985.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 770474370653 (Krievija) | Kapteinis Alexey Mikhaylov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Alexey Mikhaylov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1368. | Elvira Yunusovna OBUKHOVA
  (Эльвира Юнусовна ОБУХОВА) | Dzimšanas datums: 14.6.1988.
  Dzimšanas vieta: Perm, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: sieviete
  Nodokļu ID Nr. 590613130708 (Krievija) | Kapteine Elvira Obukhova ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbiniece. Šajā amatā viņa ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteine Elvira Obukhova ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1369. | Pavel Borisovich OBUKHOV
  (Павел Борисович ОБУХОВ) | Dzimšanas datums: 7.2.1983.
  Dzimšanas vieta: Podolsk, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 503614915506 (Krievija) | Kapteinis Pavel Obukhov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Pavel Obukhov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1370. | Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN
  (Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН) | Dzimšanas datums: 1.10.1986.
  Dzimšanas vieta: St. Petersburg, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 780625739170 (Krievija) | Kapteinis Vitaly Yaskelaynen ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Vitaly Yaskelaynen ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1371. | Alexandr Arsenovich GREGORYAN
  (Александр Арсенович ГРЕГОРЯН) | Dzimšanas datums: 22.5.1998.
  Dzimšanas vieta: Tver, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 695010890820 (Krievija) | Leitnants Alexandr Gregoryan ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Alexandr Gregoryan ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1372. | Artyom Andreevich VEDENOV
  (Артём Андреевич ВЕДЕНОВ) | Dzimšanas datums: 10.2.1989.
  Dzimšanas vieta: Kostroma, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: leitnants
  Dzimums: vīrietis | Leitnants Artyom Vedenov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Artyom Vedenov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1373. | Nikita Evgenievich POPLAVSKIY
  (Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ) | Dzimšanas datums: 15.3.1998.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 504602606022 (Krievija) | Leitnants Nikita Poplavskiy ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Nikita Poplavskiy ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1374. | Vladimir Sergeevich PETROV
  (Владимир Сергеевич ПЕТРОВ) | Dzimšanas datums: 23.2.1998.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: virsleitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 521406165185 (Krievija) | Leitnants Vladimir Petrov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Vladimir Petrov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1375. | Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK
  (Евгений Григорьевич КАПШУК) | Dzimšanas datums: 15.7.1974.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: pulkvedis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 773128151404 (Krievija) | Pulkvedis Evgeniy Kapshuk ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvedis Evgeniy Kapshuk ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1376. | Anton Yurievich TIMOSHINOV
  (Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ) | Dzimšanas datums: 29.1.1986.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: pulkvežleitnants
  Dzimums: vīrietis | Pulkvežleitnants Anton Timoshinov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvežleitnants Anton Timoshinov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1377. | Igor Borisovich BAGNYUK
  (Игорь Борисович БАГНЮК) | Dzimšanas datums: 30.4.1982.
  Dzimšanas vieta: Riga, Latvija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: pulkvežleitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 770470599386 (Krievija) | Pulkvežleitnants Igor Bagnyuk ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvežleitnants Igor Bagnyuk ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1378. | Robert Petrovich BARANOV
  (Роберт Петрович БАРАНОВ) | Dzimšanas datums: 20.3.1975.
  Dzimšanas vieta: Yalchiki vai Nizhny Tagil, bijusī PSRS (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: ģenerālmajors
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 012190931739, 502239120417 (Krievija) | Ģenerālmajors Robert Baranov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra direktors. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi ģenerālmajors Robert Baranov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022.” |

Personas

Vārds

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

“92.

Arkady Romanovich ROTENBERG

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ)

Dzimums: vīrietis

Dzimšanas datums: 15.12.1951.

Dzimšanas vieta: Leningrad, bijusī PSRS (tagad St. Petersburg, Krievijas Federācija)

Arkady Rotenberg ir ievērojams Krievijas uzņēmējs, kuram ir ciešas personiskās saites ar prezidentu Putin. Kopš 2014. gada marta Rotenberg vai viņa uzņēmumi ir saņēmuši tiesības slēgt valsts līgumus par kopējo summu vairāk nekā 7 miljardi USD. Rotenberg 2015. gadā bija pēc vērtības sarindotu valdības līgumu ikgadējā saraksta pirmajā pozīcijā, tā kā Krievijas valdība viņam bija piešķīrusi tiesības slēgt līgumus 555 miljardu RUB apmērā. Daudzos no šiem gadījumiem līgumu slēgšanas tiesības tika piešķirtas bez oficiālas konkursa procedūras. 2015. gada 30. janvārī premjerministrs Dmitry Medvedev parakstīja dekrētu, ar kuru Rotenberg uzņēmumam Stroygazmontazh tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu par Kerčas tilta būvniecību no Krievijas uz nelikumīgi anektēto “Krimas Autonomo Republiku”.

Ar šiem līgumiem viņš ir guvis finansiālu labumu no Krievijas lēmumu pieņēmējiem, kas ir atbildīgi par Krimas aneksiju vai Ukrainas austrumdaļas destabilizāciju.

Viņam piederēja uzņēmums Stroygazmontazh, kuram tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu par Kerčas tilta būvniecību no Krievijas uz nelikumīgi anektēto “Krimas Autonomo Republiku”, tādējādi konsolidējot tās integrāciju Krievijas Federācijā, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti. Arī 2017. gada janvārī Stroygazmontazh tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu 17 miljardu RUB vērtībā par dzelzceļa līnijas būvniecību uz Kerčas tilta, kas vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti.

Īpašnieks diviem uzņēmumiem – Mostotrest un Stroygazmontazh-Most, kuri izraudzīti to darbību veikšanai, ar kurām tiek grauta Ukrainas suverenitāte (šā pielikuma 43. un 46. vienība). Rotenberg 2019. gadā pārdeva gāzes vada būvniecības uzņēmumu Stroygazmontazh.

Par piedalīšanos Kerčas tilta būvniecībā 2020. gada martā viņam piešķīra valsts ordeni “Krievijas Federācijas darba varonis”.

Viņš ir izdevniecības Prosvescheniye Valdes priekšsēdētājs; šī izdevniecība īstenoja projektu “To the Children of Russia: Address – Crimea” – sabiedrisko attiecību kampaņu, kuras mērķis bija pārliecināt bērnus Krimā, ka viņi tagad ir Krievijas pilsoņi, kas dzīvo Krievijā, un līdz ar to atbalsta Krievijas valdības politiku integrēt Krimu Krievijā.

Arkady Rotenberg2021. gada 30. janvārī apgalvoja, ka viņš ir Gelendzhik esošās tā sauktās “Putina pils” labuma guvējs, kas minēta Alexei Navalny Korupcijas apkarošanas fonda izmeklēšanā.

15.3.2015.

720.

Alexander Semenovich VINOKUROV

(Александр Семёнович ВИНОКУРОВ)

Dzimšanas datums: 12.10.1982.

Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija

Amats: uzņēmējs, Maraton Group vadošais partneris un priekšsēdētājs; Magnit Direktoru padomes loceklis

Valstspiederība: Krievijas

Dzimums: vīrietis

Alexander Semenovich Vinokurov ir Krievijas uzņēmējs, kam ir uzņēmējdarbības intereses pārtikas mazumtirdzniecības, zāļu, lauksaimniecības un infrastruktūras jomā. Viņš ieņem vadošus amatus investīciju uzņēmumā Maraton Group un lielākajā Krievijas pārtikas mazumtirdzniecības uzņēmumā Magnit. Viņam arī pieder akcijas Demetra Holding, kas ir viens no lielākajiem Krievijas graudu tirgotājiem, kurš nodarbojas ar graudu eksportu, savukārt Krievija ir pasaulē lielākā kviešu eksportētāja. Viņš ir precējies ar Krievijas Federācijas ārlietu ministra Sergey Lavrov meitu Ekaterina Sergeevna Vinokurova. Viņa tēvs ir Semen Vinokurov, kurš bija valsts unitārā uzņēmuma “Capital Pharmacies” vadītājs un kuru uzskata par vienu no galvenajiem uzņēmējiem Krievijas farmācijas nozarē. Tāpēc Alexander Vinokurov ir cieši saistīts ar Krievijas Federāciju un ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Alexander Semenovich Vinokurov kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. To apstiprina arī Alexander Vinokurov ciešās personīgās saites ar ārlietu ministru Sergey Lavrov, kurš ir atbildīgs par Krievijas agresijas karu pret Ukrainu un politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta minētās valsts teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

9.3.2022.

723.

Dmitry Arkadievich MAZEPIN

(Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН)

Dzimšanas datums: 18.4.1968.

Dzimšanas vieta: Minsk, bijusī Baltkrievijas PSR (tagad Baltkrievija)

Amats: bijušais JSC UCC Uralchem izpilddirektors

Valstspiederība: Krievijas

Dzimums: vīrietis

Dmitry Arkadievich Mazepin ir minerālo mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmuma Uralchem nozīmīgs īpašnieks un bijušais izpilddirektors, kā arī Uralkali lielākais akcionārs. Uralchem Group ir Krievijas uzņēmums, kas ražo plašu klāstu ķīmisko produktu, tostarp minerālos mēslošanas līdzekļus un amonija nitrātu. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju tas ir lielākais amonija nitrāta ražotājs, kā arī otrais lielākais amoniju un slāpekli saturošu mēslošanas līdzekļu ražotājs Krievijā. Krievijas valsts ir atzinusi gan Uralchem, gan Uralkali par “stratēģiskiem aktīviem”. Tādējādi Dmitry Arkadievich Mazepin ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Dmitry Arkadievich Mazepin kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

2021. gada decembrī Dmitry Mazepin savus Kiprā bāzētos uzņēmumus Uralchem Holding un CI-Chemical Invest, kas kontrolē Uralchem, pārreģistrēja uz Krievijas jurisdikciju Kaļiņingradas apgabala Oktyabrsky salas īpašajā administratīvajā apriņķī.

9.3.2022.

728.

Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH

(Вадим Николаевич МОШКОВИЧ)

Dzimšanas datums: 6.4.1967.

Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija

Amats: bijušais Rusagro Group Direktoru padomes priekšsēdētājs

Valstspiederība: Krievijas, Kipras

Dzimums: vīrietis

Vadim Nikolaevich Moshkovich ir Krievijas uzņēmējs, kam ir uzņēmējdarbības intereses lauksaimniecības un nekustamā īpašuma attīstības jomā. Vadim Moshkovich 2004. gadā nodibināja Rusagro Group, kas ir nozīmīgs cūkgaļas, tauku un cukura ražošanas uzņēmums, kurš 2021. gadā ieņēma 1. vietu Krievijā lauksaimniecības uzņēmumu sarakstā. Tādējādi Vadim Moshkovich ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai.

2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Vadim Moshkovich kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

9.3.2022.

879.

Roman Arkadyevich ABRAMOVICH

(Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ)

Amats: Vladimir Putin tuvs oligarhs; nozīmīgs Evraz akcionārs; bijušais Chukotka gubernators

Dzimšanas datums: 24.10.1966.

Dzimšanas vieta: Saratov, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dzimums: vīrietis

Adrese: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo district, Moscow, Krievija

Saistītās personas: Vladimir Putin

Roman Abramovich ir Krievijas oligarhs, kuram ir ilglaicīgas un ciešas saites ar Vladimir Putin. Viņam ir bijusi privileģēta piekļuve prezidentam un ļoti labas attiecības ar viņu. Šī saikne ar Krievijas vadītāju ir palīdzējusi viņam uzkrāt ievērojamu bagātību. Viņš ir nozīmīgs akcionārs tērauda ražošanas grupā Evraz, kas ir viens no lielākajiem Krievijas nodokļu maksātājiem.

Tādējādi viņš ir guvis labumu no Krievijas lēmumu pieņēmējiem, kuri ir atbildīgi par Krimas aneksiju vai Ukrainas destabilizāciju. Viņš ir arī viens no vadošajiem Krievijas uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

15.3.2022.

1172.

Aleksandra MELNICHENKO

jeb Sandra NIKOLIĆ

(serbiski: Александра МЕЉНИЧЕНКО)

Dzimšanas datums: 21.4.1977.

Dzimšanas vieta: Belgrade, Serbija

Saistītā persona: Andrey Igorevich Melnichenko (vīrs)

Valstspiederība: Serbijas, Horvātijas

Dzimums: sieviete

Pases numurs: Horvātijas pase Nr. 094949450 (derīguma termiņš: 23.12.2023.)

Aleksandra Melnichenko ir sieva Krievijas rūpniekam Andrey Igorevich Melnichenko, kurš 2022. gada 9. martā nodeva viņai faktiskās īpašumtiesības nozīmīgajā mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmumā EuroChem Group un ogļrūpniecības uzņēmumā SUEK un no tām izrietošos labumus.

Aleksandra Melnichenko pilnvērtīgi bauda iespējas un labumus, ko sniedz vīra bagātība. 2022. gada martā Aleksandra Melnichenko aizstāja savu vīru kā faktiskā īpašniece uzņēmumā Firstline Trust, ko pārvalda Linetrust PTC Ltd – uzņēmums, kas pārstāv EuroChem Group galīgo īpašnieku.

Tādējādi viņa ir saistīta ar ietekmīgu uzņēmēju, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

3.6.2022.

1348.

Georgiy Sergeevich STAROSTIN

(Георгий Сергеевич СТАРОСТИН)

Dzimšanas datums: 1.12.1986.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 771380617804 (Krievija)

Kapteinis Georgiy Starostin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Starostin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1349.

Sergey Vladimirovich ILIN

(Сергей Владимирович ИЛЬИН)

Dzimšanas datums:14.11.1987.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Kapteinis Sergey Ilin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Sergey Ilin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1350.

Yuriy Aleksandrovich NIKONOV

(Юрий Александрович НИКОНОВ)

Dzimšanas datums: 9.5.1984.

Dzimšanas vieta: Baku, bijusī PSRS (tagad Azerbaidžāna)

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 271201003620, 016154160136 (Krievija)

Kapteinis Yuriy Nikonov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Yuriy Nikonov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1351.

Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA

(Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА)

Dzimšanas datums: 10.3.1991.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: virsleitnants

Dzimums: sieviete

Nodokļu ID Nr. 312609219100 (Krievija)

Leitnante Ekaterina Chugunova ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbiniece. Šajā amatā viņa ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnante Ekaterina Chugunova ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1352.

Igor Alekseevich GROZA

(Игорь Алексеевич ГРОЗА)

Dzimšanas datums: 2.6.1996.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: virsleitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 261205020910 (Krievija)

Leitnants Igor Groza ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Igor Groza ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1353.

Ivan Dmitrievich POPOV

(Иван Дмитриевич ПОПОВ)

Dzimšanas datums: 17.8.1998.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: majors

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 280403816493 (Krievija)

Majors Ivan Popov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Ivan Popov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1354.

Matvey Andreevich LIYBAVIN

(Матвей Андреевич ЛЫБАВИН)

Dzimšanas datums: 2.9.1992.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: majors

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 732610491457 (Krievija)

Majors Matvey Liybavin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Matvey Liybavin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1355.

Roman Aleksandrovich KUROCHKIN

(Роман Александрович КУРОЧКИН)

Dzimšanas datums: 25.2.1985.

Dzimšanas vieta: Chernyakhovsk, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: majors

Dzimums: vīrietis

Majors Roman Kurochkin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Roman Kurochkin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1356.

Dmitri Yuryevich TIKHONOV

(Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ)

Dzimšanas datums: 26.1.1993.

Dzimšanas vieta: Lipetsk, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: vecākais leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 482305758073 (Krievija)

Vecākais leitnants Dmitri Tikhonov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Dmitri Tikhonov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1357.

Nikolay Vladimirovich TARASOV

(Николай Владимирович ТАРАСОВ)

Dzimšanas datums: 29.8.1985.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: vecākais leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 503811568315 (Krievija)

Vecākais leitnants Nikolay Tarasov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Nikolay Tarasov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1358.

Anton Olegovich SHATUN

(Антон Олегович ШАТУН)

Dzimšanas datums: 12.2.1990.

Dzimšanas vieta: Gudauta, Gruzija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 610209429700 (Krievija)

Kapteinis Anton Shatun ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Anton Shatun ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1359.

Alexey Petrovich BETEKHTIN

(Алексей Петрович БЕТЕХТИН)

Dzimšanas datums: 7.12.1987.

Dzimšanas vieta: Vladivostok, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Kapteinis Alexey Betekhtin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Alexey Betekhtin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1361.

Artyom Aleksandrovich CHERNOV

(Артём Александрович ЧЕРНОВ)

Dzimšanas datums: 13.10.1988.

Dzimšanas vieta: Kovrov, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 770482092946 (Krievija)

Kapteinis Artyom Chernov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Artyom Chernov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1362.

Stanislav Aleksandrovich MINKOV

(Станислав Александрович МИНКОВ)

Dzimšanas datums: 16.6.1984.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Kapteinis Stanislav Minkov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Stanislav Minkov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1363.

Alexey Sergeevich VOLKOV

(Алексей Сергеевич ВОЛКОВ)

Dzimšanas datums: 27.6.1997.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 784202352764 (Krievija)

Leitnants Alexey Volkov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Alexey Volkov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1364.

Andrey Anatolievitch IVANYUTIN

(Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН)

Dzimšanas datums: 3.9.1980.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: majors

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 503114955109 (Krievija)

Majors Andrey Ivanyutin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Andrey Ivanyutin ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1366.

Pavel Aleksandrovich VASILYEV

(Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ)

Dzimšanas datums: 19.3.1990.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: vecākais leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 532007713046 (Krievija)

Vecākais leitnants Pavel Vasilyev ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Pavel Vasilyev ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1367.

Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV

(Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ)

Dzimšanas datums: 29.1.1985.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 770474370653 (Krievija)

Kapteinis Alexey Mikhaylov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Alexey Mikhaylov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1368.

Elvira Yunusovna OBUKHOVA

(Эльвира Юнусовна ОБУХОВА)

Dzimšanas datums: 14.6.1988.

Dzimšanas vieta: Perm, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: sieviete

Nodokļu ID Nr. 590613130708 (Krievija)

Kapteine Elvira Obukhova ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbiniece. Šajā amatā viņa ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteine Elvira Obukhova ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1369.

Pavel Borisovich OBUKHOV

(Павел Борисович ОБУХОВ)

Dzimšanas datums: 7.2.1983.

Dzimšanas vieta: Podolsk, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 503614915506 (Krievija)

Kapteinis Pavel Obukhov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Pavel Obukhov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1370.

Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN

(Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН)

Dzimšanas datums: 1.10.1986.

Dzimšanas vieta: St. Petersburg, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 780625739170 (Krievija)

Kapteinis Vitaly Yaskelaynen ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Vitaly Yaskelaynen ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1371.

Alexandr Arsenovich GREGORYAN

(Александр Арсенович ГРЕГОРЯН)

Dzimšanas datums: 22.5.1998.

Dzimšanas vieta: Tver, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 695010890820 (Krievija)

Leitnants Alexandr Gregoryan ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Alexandr Gregoryan ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1372.

Artyom Andreevich VEDENOV

(Артём Андреевич ВЕДЕНОВ)

Dzimšanas datums: 10.2.1989.

Dzimšanas vieta: Kostroma, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: leitnants

Dzimums: vīrietis

Leitnants Artyom Vedenov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Artyom Vedenov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1373.

Nikita Evgenievich POPLAVSKIY

(Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ)

Dzimšanas datums: 15.3.1998.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 504602606022 (Krievija)

Leitnants Nikita Poplavskiy ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Nikita Poplavskiy ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1374.

Vladimir Sergeevich PETROV

(Владимир Сергеевич ПЕТРОВ)

Dzimšanas datums: 23.2.1998.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: virsleitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 521406165185 (Krievija)

Leitnants Vladimir Petrov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Vladimir Petrov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1375.

Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK

(Евгений Григорьевич КАПШУК)

Dzimšanas datums: 15.7.1974.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: pulkvedis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 773128151404 (Krievija)

Pulkvedis Evgeniy Kapshuk ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvedis Evgeniy Kapshuk ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1376.

Anton Yurievich TIMOSHINOV

(Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ)

Dzimšanas datums: 29.1.1986.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: pulkvežleitnants

Dzimums: vīrietis

Pulkvežleitnants Anton Timoshinov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvežleitnants Anton Timoshinov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1377.

Igor Borisovich BAGNYUK

(Игорь Борисович БАГНЮК)

Dzimšanas datums: 30.4.1982.

Dzimšanas vieta: Riga, Latvija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: pulkvežleitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 770470599386 (Krievija)

Pulkvežleitnants Igor Bagnyuk ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvežleitnants Igor Bagnyuk ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1378.

Robert Petrovich BARANOV

(Роберт Петрович БАРАНОВ)

Dzimšanas datums: 20.3.1975.

Dzimšanas vieta: Yalchiki vai Nizhny Tagil, bijusī PSRS (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: ģenerālmajors

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 012190931739, 502239120417 (Krievija)

Ģenerālmajors Robert Baranov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra direktors. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi ģenerālmajors Robert Baranov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.”

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 101/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 101/16

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2023/807

(2022. gada 15. decembris)

par elektroenerģijas primārās enerģijas faktora pārskatīšanu, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (1), un jo īpaši tās 22. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES IV pielikuma 3. zemsvītras piezīmes noteikumu Komisijai līdz 2022. gada 25. decembrim un pēc tam ik pēc četriem gadiem, balstoties uz novērotajiem datiem, ir jāpārskata noklusējuma koeficients. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES IV pielikuma 3. zemsvītras piezīmes noteikumu Komisijai līdz 2022. gada 25. decembrim un pēc tam ik pēc četriem gadiem, balstoties uz novērotajiem datiem, ir jāpārskata noklusējuma koeficients.

| (2) | Komisija ir veikusi pētījumu par primārās enerģijas faktora (PEF) pārskatīšanu, lai atspoguļotu tehnikas progresu un atjaunīgo energoresursu pieaugošo īpatsvaru elektroenerģijas ražošanas sektorā kopš 2018. gada. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ir veikusi pētījumu par primārās enerģijas faktora (PEF) pārskatīšanu, lai atspoguļotu tehnikas progresu un atjaunīgo energoresursu pieaugošo īpatsvaru elektroenerģijas ražošanas sektorā kopš 2018. gada.

| (3) | Pētījums atbalsta metodiku, kas norādīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2002 (2) 40. apsvērumā un kas kodolelektroenerģijas un kodolsiltumenerģijas ražošanai piemēro “fiziskās enerģijas satura” uzskaites metodi, savukārt elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanai no fosilā kurināmā un biomasas – “tehniskās pārveidošanas lietderības” metodi un no nededzināmiem atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas uzskaitē – tiešās ekvivalences metodi, kuras pamatā ir “kopējās primārās enerģijas” pieeja. |
| --- | --- |

(3)

Pētījums atbalsta metodiku, kas norādīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2002 (2) 40. apsvērumā un kas kodolelektroenerģijas un kodolsiltumenerģijas ražošanai piemēro “fiziskās enerģijas satura” uzskaites metodi, savukārt elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanai no fosilā kurināmā un biomasas – “tehniskās pārveidošanas lietderības” metodi un no nededzināmiem atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas enerģijas uzskaitē – tiešās ekvivalences metodi, kuras pamatā ir “kopējās primārās enerģijas” pieeja.

| (4) | Pētījumā atzīta nepieciešamība izmantot nākotnē vērstu PEF, lai atspoguļotu energoefektivitātes ietekmi nākotnē. Tāpēc noklusējuma koeficienta pārskatīšanā ir ievērota metodika, kas norādīta Direktīvas (ES) 2018/2002 40. apsvērumā, un, balstoties uz novērotajiem datiem, par noklusējuma koeficientu izraudzīta vidējā PEF vērtība 2024. un 2025. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Pētījumā atzīta nepieciešamība izmantot nākotnē vērstu PEF, lai atspoguļotu energoefektivitātes ietekmi nākotnē. Tāpēc noklusējuma koeficienta pārskatīšanā ir ievērota metodika, kas norādīta Direktīvas (ES) 2018/2002 40. apsvērumā, un, balstoties uz novērotajiem datiem, par noklusējuma koeficientu izraudzīta vidējā PEF vērtība 2024. un 2025. gadam.

| (5) | Tāpēc Direktīvas 2012/27/ES IV pielikums būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Direktīvas 2012/27/ES IV pielikums būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas 2012/27/ES IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2002 (2018. gada 11. decembris), ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2012/27/ES IV pielikumā 3. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

| “(3) | Piemērojams, ja enerģijas ietaupījumu aprēķina primārās enerģijas izteiksmē, izmantojot augšupēju pieeju, ko balsta uz enerģijas galapatēriņu. Lai nodrošinātu precīzu reālo ietaupījumu aprēķinu, attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) dalībvalstis piemēro koeficientu, kas noteikts ar pārredzamu metodiku, balstoties uz valsts apstākļiem, kas ietekmē primārās enerģijas patēriņu. Minētie apstākļi ir pamatoti, verificējami, un to pamatā ir objektīvi un nediskriminējoši kritēriji. Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) dalībvalstis var piemērot noklusējuma koeficientu 1,9 vai izmantot rīcības brīvību noteikt atšķirīgu koeficientu ar nosacījumu, ka to var pamatot. Tā rīkojoties, dalībvalstis ņem vērā energoresursu struktūru, kas iekļauta to integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kuri Komisijai paziņojami saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999. Līdz 2022. gada 25. decembrim un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija noklusējuma koeficientu pārskata, balstoties uz novērotajiem datiem. Minēto pārskatīšanu veic, ņemot vērā tās ietekmi uz citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvu 2009/125/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (OV L 198, 28.7.2017., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

“(3)

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 101/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 101/19

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/808

(2023. gada 5. aprīlis)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 57. panta 4. punktu un 58. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 (2) pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji pamatojas uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē ar minētās tabulas 2. ailē norādīto KN kodu atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, kas izdota attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas šī regula, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot noteiktu laikposmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu. Būtu jānosaka, ka minētais laikposms ir trīs mēneši.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. ailē norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 9. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 5. aprīlī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Atkārtoti lietojams (atkārtoti uzpildāms) ietvaicētājs (izsmidzinātājs) elektroniskajai cigaretei; tā sastāvdaļas ir:






  — | pamatne ar atveri gaisa plūsmas regulēšanai un savienotājs, kas paredzēts barošanas ierīces (nav iekļauta) pievienošanai; |

Preču apraksts

Klasifikācija (KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Atkārtoti lietojams (atkārtoti uzpildāms) ietvaicētājs (izsmidzinātājs) elektroniskajai cigaretei; tā sastāvdaļas ir:

—

pamatne ar atveri gaisa plūsmas regulēšanai un savienotājs, kas paredzēts barošanas ierīces (nav iekļauta) pievienošanai;

| — | sildelements ar metāla stiepli un kokvilnu; |
| --- | --- |

—

sildelements ar metāla stiepli un kokvilnu;

| — | stikla trauks; |
| --- | --- |

—

stikla trauks;

| — | iemutis. |
| --- | --- |

—

iemutis.

Izsmidzinātāju piedāvā bez e-šķidruma.

Izsmidzinātājam pievieno barošanas ierīci, izmantojot vītņotu savienotāju, tādējādi izveidojot arī elektrisko savienojumu. Piegādātā elektroenerģija silda sildītāja vadu, kas pēc tam uzsilda un iztvaicē e-šķidrumu. Tādējādi veidojas tvaika migla, ko lietotājs ieelpo.

8543 40 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1., 2. a) un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu (VIN) un KN kodu 8543 un 8543 40 00 formulējumu.

Lai gan izsmidzinātājs ir piemērots lietošanai tikai elektroniskajās cigaretēs, to nav iespējams klasificēt ar KN kodu 8543 90 00 kā daļu no elektroniskās cigaretes, jo izsmidzinātājs ir tiktāl izstrādāts detaļu kopums, ka tam jau ir gatava izstrādājuma, proti, elektroniskās cigaretes, galvenās būtiskās iezīmes (sk. arī harmonizētās sistēmas skaidrojumus par XVI sadaļu, Vispārīgi noteikumi, (IV) Nepabeigtas mašīnas).

Konkrētāk, izsmidzinātājs sastāv no visiem elementiem, kas nepieciešami elektroniskās cigaretes funkciju veikšanai, proti, lai uzkarsētu un iztvaicētu e-šķidrumu, ļaujot lietotājam caur iemuti ieelpot radušos tvaika miglu. Līdz ar to tam ir gatava izstrādājuma pamatīpašības, un tādējādi tas ir uzskatāms par nepabeigtu elektronisku cigareti VIN 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

Tādējādi izsmidzinātājs jāklasificē ar KN kodu 8543 40 00 kā elektroniskā cigarete.

(Sk. attēlu) (*1).

Image 1

(No apakšas uz augšu: pamatne, sildelements, stikla trauks, iemutis)

---

(*1)  Attēls pievienots tikai informācijai.

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 101/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/809

(2023. gada 13. aprīlis),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/141 (2) Komisija noteica galīgo antidempinga maksājumu robežās no 30,7 % līdz 64,9 % konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai importam un galīgo antidempinga maksājumu robežās no 5,1 % līdz 12,1 % Taivānas izcelsmes importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/141 (2) Komisija noteica galīgo antidempinga maksājumu robežās no 30,7 % līdz 64,9 % konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai importam un galīgo antidempinga maksājumu robežās no 5,1 % līdz 12,1 % Taivānas izcelsmes importam.

2

1.2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo pasākumu (3) gaidāmajām termiņa beigām Komisija saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo pasākumu (3) gaidāmajām termiņa beigām Komisija saņēma pieprasījumu sākt termiņbeigu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

3

| (3) | Pārskatīšanas pieprasījumu 2021. gada 26. oktobrī iesniedza Eiropas Savienības Nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”), kura pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu cauruļu piederumu sadurmetināšanai Savienības kopējā ražošanas apmēra. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(3)

Pārskatīšanas pieprasījumu 2021. gada 26. oktobrī iesniedza Eiropas Savienības Nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”), kura pārstāv vairāk nekā 25 % no konkrētu cauruļu piederumu sadurmetināšanai Savienības kopējā ražošanas apmēra. Pārskatīšanas pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc minēto pasākumu termiņa beigām varētu turpināties vai atkārtoties dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

1.3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (4) | Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2022. gada 26. janvārī, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importu. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar komiteju, kas izveidota ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2022. gada 26. janvārī, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 2. punktu, sāka termiņbeigu pārskatīšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importu. Tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

1.4.   Paralēlā pretapiešanas izmeklēšana

Paralēlā pretapiešanas izmeklēšana

| (5) | Pamatojoties uz pamatregulas 13. panta 3. punktu, 2022. gada 8. jūnijā Komisija sāka izmeklēšanu par spēkā esošo antidempinga pasākumu attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importu iespējamo apiešanu un uz šādu importu attiecināja reģistrāciju (5). |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz pamatregulas 13. panta 3. punktu, 2022. gada 8. jūnijā Komisija sāka izmeklēšanu par spēkā esošo antidempinga pasākumu attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importu iespējamo apiešanu un uz šādu importu attiecināja reģistrāciju (5).

5

| (6) | Izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošie pasākumi attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importu tiek apieti. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2023/453 (6) pasākumi tika paplašināti, attiecinot tos arī uz importētiem, pabeigtiem vai nepabeigtiem nerūsējošā tērauda cauruļu piederumiem sadurmetināšanai, kas nosūtīti no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir deklarēta Malaizijas izcelsme. |
| --- | --- |

(6)

Izmeklēšanā tika secināts, ka spēkā esošie pasākumi attiecībā uz konkrētu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importu tiek apieti. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2023/453 (6) pasākumi tika paplašināti, attiecinot tos arī uz importētiem, pabeigtiem vai nepabeigtiem nerūsējošā tērauda cauruļu piederumiem sadurmetināšanai, kas nosūtīti no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir deklarēta Malaizijas izcelsme.

6

1.5.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (7) | Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(7)

Dempinga turpināšanās un atkārtošanās izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2018. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.6.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos ražotājus Savienībā, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes, Taivānas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus, tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar termiņbeigu pārskatīšanas sākšana, un aicināja piedalīties. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ieinteresētās personas tika aicinātas sazināties ar Komisiju, lai piedalītos izmeklēšanā. Turklāt Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu īpaši informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos ražotājus Savienībā, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR iestādes, Taivānas iestādes, zināmos importētājus, lietotājus, tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, ka tās skar termiņbeigu pārskatīšanas sākšana, un aicināja piedalīties.

| (9) | Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Neviena ieinteresētā persona nepieprasīja uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(9)

Ieinteresētajām personām bija arī iespēja sniegt piezīmes par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Neviena ieinteresētā persona nepieprasīja uzklausīšanu.

1.7.   Apgalvojumi par procedūras sākšanu

Apgalvojumi par procedūras sākšanu

| (10) | Attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījumu un izmeklēšanas sākšanu piezīmes iesniedza nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai ražotājs eksportētājs Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd. (“Zhejiang Jndia”) un Ķīnas Metālu, minerālu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera (“CCCMC”). |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījumu un izmeklēšanas sākšanu piezīmes iesniedza nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai ražotājs eksportētājs Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd. (“Zhejiang Jndia”) un Ķīnas Metālu, minerālu un ķīmisko vielu importētāju un eksportētāju tirdzniecības kamera (“CCCMC”).

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (11) | Par vispārējiem apgalvojumiem, ka pieprasījumā nav iekļauti pietiekami pierādījumi, Komisija norādīja, ka Zhejiang Jndia un CCCMC citētā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) judikatūra nav attiecināma uz šo situāciju, jo tā neattiecas uz pierādījumu standartu, kāds nepieciešams procedūras sākšanai (7). Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza “pietiekamus pierādījumus” izmeklēšanas sākšanas pamatošanai atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, kas ir atbilstošais juridiskais standarts. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(11)

Par vispārējiem apgalvojumiem, ka pieprasījumā nav iekļauti pietiekami pierādījumi, Komisija norādīja, ka Zhejiang Jndia un CCCMC citētā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) judikatūra nav attiecināma uz šo situāciju, jo tā neattiecas uz pierādījumu standartu, kāds nepieciešams procedūras sākšanai (7). Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza “pietiekamus pierādījumus” izmeklēšanas sākšanas pamatošanai atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam, kas ir atbilstošais juridiskais standarts. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Zhejiang Jndia

CCCMC

7

| (12) | Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka pieprasījuma vajadzībām nav pamata piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu un ka ĶTR nozīmīgu kropļojumu nav. Šie apgalvojumi ir aplūkoti 84. un 87. apsvērumā. |
| --- | --- |

(12)

Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka pieprasījuma vajadzībām nav pamata piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu un ka ĶTR nozīmīgu kropļojumu nav. Šie apgalvojumi ir aplūkoti 84. un 87. apsvērumā.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (13) | Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs ir piedāvājis Taizemi kā reprezentatīvo valsti, nesniedzot nekādus pierādījumus, ka tā atbilst 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta kritērijiem. |
| --- | --- |

(13)

Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs ir piedāvājis Taizemi kā reprezentatīvo valsti, nesniedzot nekādus pierādījumus, ka tā atbilst 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta kritērijiem.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (14) | Komisija tam nepiekrita. Pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā kā potenciāli reprezentatīvas valstis ir izvērtējis četras valstis ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, proti, Taizemi, Indonēziju, Malaiziju un Turciju (8). Attiecībā uz visām četrām valstīm norādīts, ka to nozare eksportē vismaz 500 tonnu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu gadā (9). Pieprasījuma iesniedzējs no šīm četrām valstīm izvēlējās Taizemi attiecīgo publisko datu pieejamības dēļ (10). Izvēle par labu Taizemei kā reprezentatīvajai valstij tika pamatota ar pietiekamiem pierādījumiem, piemēram, importa un eksporta statistiku, neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantotajiem avotiem un pierādījumiem par zināmiem ražotājiem, par kuriem ir publiski pieejama finanšu informācija. |
| --- | --- |

(14)

Komisija tam nepiekrita. Pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā kā potenciāli reprezentatīvas valstis ir izvērtējis četras valstis ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR, proti, Taizemi, Indonēziju, Malaiziju un Turciju (8). Attiecībā uz visām četrām valstīm norādīts, ka to nozare eksportē vismaz 500 tonnu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu gadā (9). Pieprasījuma iesniedzējs no šīm četrām valstīm izvēlējās Taizemi attiecīgo publisko datu pieejamības dēļ (10). Izvēle par labu Taizemei kā reprezentatīvajai valstij tika pamatota ar pietiekamiem pierādījumiem, piemēram, importa un eksporta statistiku, neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantotajiem avotiem un pierādījumiem par zināmiem ražotājiem, par kuriem ir publiski pieejama finanšu informācija.

8

9

10

| (15) | Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka Taizeme nav piemērota izvēle. Konkrētāk tika apgalvots, ka gāzes cena Taizemē ir izkropļota, jo gāzes nozarē dominē tikai divi dalībnieki, un ka Taizemes uzņēmums, ko pieprasījuma iesniedzējs izvēlējās pārdošanas, vispārējo un administratīvo (“PVA”) izmaksu un peļņas noteikšanai, ražo arī citus izstrādājumus, tāpēc tā reprezentatīvumu ir nepieciešams precizēt. |
| --- | --- |

(15)

Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka Taizeme nav piemērota izvēle. Konkrētāk tika apgalvots, ka gāzes cena Taizemē ir izkropļota, jo gāzes nozarē dominē tikai divi dalībnieki, un ka Taizemes uzņēmums, ko pieprasījuma iesniedzējs izvēlējās pārdošanas, vispārējo un administratīvo (“PVA”) izmaksu un peļņas noteikšanai, ražo arī citus izstrādājumus, tāpēc tā reprezentatīvumu ir nepieciešams precizēt.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (16) | Zhejiang Jndia un CCCMC iesniegtie pierādījumi par dabasgāzi attiecās uz 2011. gadu, proti, periodu, kas bija desmit gadus pirms izmeklēšanas perioda (11). Turklāt ieinteresētās personas nesniedza nekādus pierādījumus par izkropļojumiem Taizemē, tikai norādīja, ka tirgus ir izkropļots tāpēc, ka tajā dominē divi dalībnieki. Pieprasījuma iesniedzējs gāzes cenas atsauces vērtību pamatoja ar cenu importam Taizemē. Ieinteresētās personas nepaskaidroja, kādēļ it kā pastāvošā dominance tirgū radītu importa cenu izkropļojumus (12). Zhejiang Jndia un CCCMC nesniedza nekādus pierādījumus attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja izvēlētā uzņēmuma ražoto ražojumu klāstu vai to, kāpēc tas nav atbilstošs. Katrā ziņā pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pierādījumi par to, ka uzņēmums, kas ir izmantots PVA izmaksu un peļņas noteikšanai, ir nerūsējošā tērauda cauruļu savienotājelementu sadurmetināšanai ražotājs, par kuru ir pieejama publiska informācija (13), un ar to pietiek, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(16)

Zhejiang Jndia un CCCMC iesniegtie pierādījumi par dabasgāzi attiecās uz 2011. gadu, proti, periodu, kas bija desmit gadus pirms izmeklēšanas perioda (11). Turklāt ieinteresētās personas nesniedza nekādus pierādījumus par izkropļojumiem Taizemē, tikai norādīja, ka tirgus ir izkropļots tāpēc, ka tajā dominē divi dalībnieki. Pieprasījuma iesniedzējs gāzes cenas atsauces vērtību pamatoja ar cenu importam Taizemē. Ieinteresētās personas nepaskaidroja, kādēļ it kā pastāvošā dominance tirgū radītu importa cenu izkropļojumus (12). Zhejiang Jndia un CCCMC nesniedza nekādus pierādījumus attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja izvēlētā uzņēmuma ražoto ražojumu klāstu vai to, kāpēc tas nav atbilstošs. Katrā ziņā pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pierādījumi par to, ka uzņēmums, kas ir izmantots PVA izmaksu un peļņas noteikšanai, ir nerūsējošā tērauda cauruļu savienotājelementu sadurmetināšanai ražotājs, par kuru ir pieejama publiska informācija (13), un ar to pietiek, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Zhejiang Jndia

CCCMC

11

12

Zhejiang Jndia

CCCMC

13

| (17) | Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pareizi aprēķinājis normālo vērtību, jo, kā norādīts pieprasījumā, Taizemē nav pieejama informācija par iepakojumu, citām tiešajām izmaksām, ražošanas aprīkojuma un rūpnīcas pieskaitāmajām izmaksām, un līdz ar to pieprasījuma iesniedzējs tās ir noteicis, pamatojoties uz ražošanas izmaksām Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(17)

Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pareizi aprēķinājis normālo vērtību, jo, kā norādīts pieprasījumā, Taizemē nav pieejama informācija par iepakojumu, citām tiešajām izmaksām, ražošanas aprīkojuma un rūpnīcas pieskaitāmajām izmaksām, un līdz ar to pieprasījuma iesniedzējs tās ir noteicis, pamatojoties uz ražošanas izmaksām Savienības ražošanas nozarē.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (18) | Komisija tam nepiekrita. Informācija par iepakojumu, citām tiešajām izmaksām, ražošanas aprīkojuma un rūpnīcas pieskaitāmajām izmaksām Taizemē pieprasījuma iesniedzējam nebija pieejama. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienībā ražotajiem un no ĶTR eksportētajiem nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementiem ir vienādas pamatīpašības. Zhejiang Jndia un CCCMC neiesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu citus secinājumus. Līdz ar to, lai noteiktu normālo vērtību un ņemtu vērā Taizemes un Savienības ekonomiskās attīstības līmeņa atšķirību potenciālo ietekmi, absolūtu vērtību vietā pieprasījuma iesniedzējs izmantoja šo pozīciju proporciju Savienības nozares ražošanas izmaksās, to pēc tam piemērojot neizkropļotajām vērtībām, kas tika noteiktas, izmantojot Taizemi kā reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(18)

Komisija tam nepiekrita. Informācija par iepakojumu, citām tiešajām izmaksām, ražošanas aprīkojuma un rūpnīcas pieskaitāmajām izmaksām Taizemē pieprasījuma iesniedzējam nebija pieejama. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienībā ražotajiem un no ĶTR eksportētajiem nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementiem ir vienādas pamatīpašības. Zhejiang Jndia un CCCMC neiesniedza nekādus pierādījumus, kas pamatotu citus secinājumus. Līdz ar to, lai noteiktu normālo vērtību un ņemtu vērā Taizemes un Savienības ekonomiskās attīstības līmeņa atšķirību potenciālo ietekmi, absolūtu vērtību vietā pieprasījuma iesniedzējs izmantoja šo pozīciju proporciju Savienības nozares ražošanas izmaksās, to pēc tam piemērojot neizkropļotajām vērtībām, kas tika noteiktas, izmantojot Taizemi kā reprezentatīvo valsti.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (19) | Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā nav sniedzis pozitīvus pierādījumus, ka kaitējums, visticamāk, turpinātos vai atkārtotos, ja pasākumi zaudētu spēku. Attiecībā uz kaitējuma turpināšanos šīs personas apgalvoja, ka pieprasījumā norādītais patēriņš Savienības tirgū, Savienības nozares ražošanas apmērs un ražošanas jauda, kā arī Savienības nozares tirdzniecības tendences bija pozitīvas un kopumā nozarei kaitējums vairs netiek nodarīts, vienlaikus norādot uz īpašajām grūtībām, ko tirgū izraisīja Covid-19 pandēmija. Tās arī vērsa uzmanību uz liela Savienības ražotāja publiskotajiem rentabilitātes rādītājiem par trim gadiem pirms Covid-19 pandēmijas – tie bija diapazonā, kas izmeklēšanā, kuras rezultātā pasākumi tika ieviesti, ir norādīts kā mērķa peļņas diapazons. Pamatojoties uz to, tie apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei kaitējums netiek nodarīts. Attiecībā uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka pieprasījumā norādīts, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamība ir maz ticama, jo Savienības ražošanas nozares tirgus daļa turas konstanti augstā līmenī, savukārt importa no ĶTR tirgus daļa bija pārāk maza, lai ietekmētu stāvokli Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(19)

Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumā nav sniedzis pozitīvus pierādījumus, ka kaitējums, visticamāk, turpinātos vai atkārtotos, ja pasākumi zaudētu spēku. Attiecībā uz kaitējuma turpināšanos šīs personas apgalvoja, ka pieprasījumā norādītais patēriņš Savienības tirgū, Savienības nozares ražošanas apmērs un ražošanas jauda, kā arī Savienības nozares tirdzniecības tendences bija pozitīvas un kopumā nozarei kaitējums vairs netiek nodarīts, vienlaikus norādot uz īpašajām grūtībām, ko tirgū izraisīja Covid-19 pandēmija. Tās arī vērsa uzmanību uz liela Savienības ražotāja publiskotajiem rentabilitātes rādītājiem par trim gadiem pirms Covid-19 pandēmijas – tie bija diapazonā, kas izmeklēšanā, kuras rezultātā pasākumi tika ieviesti, ir norādīts kā mērķa peļņas diapazons. Pamatojoties uz to, tie apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei kaitējums netiek nodarīts. Attiecībā uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka pieprasījumā norādīts, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamība ir maz ticama, jo Savienības ražošanas nozares tirgus daļa turas konstanti augstā līmenī, savukārt importa no ĶTR tirgus daļa bija pārāk maza, lai ietekmētu stāvokli Savienības ražošanas nozarē.

Zhejiang Jndia

CCCMC

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (20) | Ar sākotnēju piezīmi tiek atgādināts, ka, lai konstatētu, ka pastāv pietiekami pierādījumi par būtisku kaitējumu, ir jāizvērtē arī pamatregulas 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā aprakstītie attiecīgie faktori. Pamatregulas 5. panta 2. punktā ir norādīts, ka sūdzībai ir jāsatur informācija par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, par šā importa ietekmi uz līdzīgiem ražojumiem Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori un indeksi, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli, piemēram, tie, kas minēti pamatregulas 3. panta 3. un 5. punktā. Tas ir attiecināms mutatis mutandis uz turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības analīzi termiņbeigu pārskatīšanā, kur galvenā uzmanība tiek pievērsta tam, kas notiktu, ja pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(20)

Ar sākotnēju piezīmi tiek atgādināts, ka, lai konstatētu, ka pastāv pietiekami pierādījumi par būtisku kaitējumu, ir jāizvērtē arī pamatregulas 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā aprakstītie attiecīgie faktori. Pamatregulas 5. panta 2. punktā ir norādīts, ka sūdzībai ir jāsatur informācija par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, par šā importa ietekmi uz līdzīgiem ražojumiem Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori un indeksi, kuri raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli, piemēram, tie, kas minēti pamatregulas 3. panta 3. un 5. punktā. Tas ir attiecināms mutatis mutandis uz turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības analīzi termiņbeigu pārskatīšanā, kur galvenā uzmanība tiek pievērsta tam, kas notiktu, ja pasākumi tiktu atcelti.

mutatis mutandis

| (21) | Attiecībā uz Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvojumiem par Savienības nozares ražošanas apjoma un jaudas, pārdošanas apjoma, kā arī rentabilitātes pozitīvo attīstību Komisija norādīja, ka antidempinga pasākumiem bieži vien ir pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli – faktors, kas, protams, ir ņemts vērā Komisijas dienestu veiktajā analīzē pirms lietas sākšanas. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvojumiem par Savienības nozares ražošanas apjoma un jaudas, pārdošanas apjoma, kā arī rentabilitātes pozitīvo attīstību Komisija norādīja, ka antidempinga pasākumiem bieži vien ir pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli – faktors, kas, protams, ir ņemts vērā Komisijas dienestu veiktajā analīzē pirms lietas sākšanas.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (22) | Saskaņā ar pieprasījumā sniegtajiem un Komisijas analizētajiem pierādījumiem pārskatāmā ražojuma apmērs, kas no Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas iekļūtu Savienības tirgū, ja pasākumi netiktu piemēroti, varētu palielināties, jo šajās valstīs vēl ir neizmantota jauda. Pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pierādījumi iespējamībai, ka šāds apmērs ar cenām, kuras, visticamāk, arī turpmāk būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, turpinātu vai atkārtotu kaitējumu Savienības nozarei. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar pieprasījumā sniegtajiem un Komisijas analizētajiem pierādījumiem pārskatāmā ražojuma apmērs, kas no Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas iekļūtu Savienības tirgū, ja pasākumi netiktu piemēroti, varētu palielināties, jo šajās valstīs vēl ir neizmantota jauda. Pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pierādījumi iespējamībai, ka šāds apmērs ar cenām, kuras, visticamāk, arī turpmāk būtu zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, turpinātu vai atkārtotu kaitējumu Savienības nozarei.

| (23) | Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka pieprasījuma atklātā versija neļāva pilnīgi izprast Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus, jo konfidencialitātes apsvērumu dēļ trīs Savienības ražotāju vairāki mikroekonomiskie rādītāji bija norādīti tikai indeksētā formātā. |
| --- | --- |

(23)

Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka pieprasījuma atklātā versija neļāva pilnīgi izprast Savienības ražošanas nozares darbības rādītājus, jo konfidencialitātes apsvērumu dēļ trīs Savienības ražotāju vairāki mikroekonomiskie rādītāji bija norādīti tikai indeksētā formātā.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (24) | Par šo apgalvojumu uzskatāms, ka ieinteresētajām personām pieejamajā pieprasījuma variantā ir iekļauti visi būtiskie pierādījumi un nekonfidenciālie kopsavilkumi par datiem, kuri iesniegti kā konfidenciāli, lai ieinteresētās personas varētu izmantot savas tiesības uz aizstāvību visā procedūras gaitā. |
| --- | --- |

(24)

Par šo apgalvojumu uzskatāms, ka ieinteresētajām personām pieejamajā pieprasījuma variantā ir iekļauti visi būtiskie pierādījumi un nekonfidenciālie kopsavilkumi par datiem, kuri iesniegti kā konfidenciāli, lai ieinteresētās personas varētu izmantot savas tiesības uz aizstāvību visā procedūras gaitā.

| (25) | Tiek atgādināts, ka pamatregulas 19. pants un Nolīguma par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta īstenošanu 6. panta 5. punkts (14) ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju gadījumos, kad tās izpaušana nodrošinātu ievērojamas priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu personu, kura šādu informāciju ir sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona ir informāciju ieguvusi. Šīm kategorijām atbilst informācija, kas sniegta kā konfidenciāla. Pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis atbilstošu šo pielikumu kopsavilkumu, neizpaužot sensitīvus datus par konkrētiem uzņēmumiem. Rādītāju indeksēšana ir pilnīgi pamatota gadījumos, ja Savienībā ir pavisam neliels ražotāju skaits. |
| --- | --- |

(25)

Tiek atgādināts, ka pamatregulas 19. pants un Nolīguma par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta īstenošanu 6. panta 5. punkts (14) ļauj aizsargāt konfidenciālu informāciju gadījumos, kad tās izpaušana nodrošinātu ievērojamas priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu personu, kura šādu informāciju ir sniegusi, vai to personu, no kuras minētā persona ir informāciju ieguvusi. Šīm kategorijām atbilst informācija, kas sniegta kā konfidenciāla. Pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis atbilstošu šo pielikumu kopsavilkumu, neizpaužot sensitīvus datus par konkrētiem uzņēmumiem. Rādītāju indeksēšana ir pilnīgi pamatota gadījumos, ja Savienībā ir pavisam neliels ražotāju skaits.

14

| (26) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprināja, ka pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pietiekamus pierādījumus tam, ka, beidzoties pasākumu termiņam, dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties, un tādējādi ir izpildītas pamatregulas 11. panta 2. punktā izvirzītās prasības. Tāpēc pieprasījums atbilda noteiktajām prasībām par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprināja, ka pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pietiekamus pierādījumus tam, ka, beidzoties pasākumu termiņam, dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties, un tādējādi ir izpildītas pamatregulas 11. panta 2. punktā izvirzītās prasības. Tāpēc pieprasījums atbilda noteiktajām prasībām par procedūras sākšanu.

1.8.   Atlase

Atlase

| (27) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(27)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.8.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (28) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi triju, dažādās dalībvalstīs esošu Savienības ražotāju izlasi. Komisija izlasi izveidoja, pamatojoties uz līdzīga ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā periodā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim, ko ražotāji Savienībā ziņojuši izvērtējuma analīzes kontekstā pirms procedūras sākšanas. Izlasē ietilpa [56 %–62 %] no līdzīga ražojuma aplēstā ražošanas apjoma Savienībā. Komisija informēja ieinteresētās personas par provizorisko izlasi ar 2022. gada 26. janvāra paziņojumu lietas materiālos. Šajā paziņojumā ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par provizorisko izlasi. |
| --- | --- |

(28)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir provizoriski izveidojusi triju, dažādās dalībvalstīs esošu Savienības ražotāju izlasi. Komisija izlasi izveidoja, pamatojoties uz līdzīga ražojuma ražošanas un pārdošanas apjomiem Savienībā periodā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim, ko ražotāji Savienībā ziņojuši izvērtējuma analīzes kontekstā pirms procedūras sākšanas. Izlasē ietilpa [56 %–62 %] no līdzīga ražojuma aplēstā ražošanas apjoma Savienībā. Komisija informēja ieinteresētās personas par provizorisko izlasi ar 2022. gada 26. janvāra paziņojumu lietas materiālos. Šajā paziņojumā ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par provizorisko izlasi.

| (29) | Neviena persona nesniedza piezīmes. Pēc minētā paziņojuma pievienošanas lietas materiāliem notikušajās sarunās ar pieprasījuma iesniedzēju kļuva skaidrs, ka viens no sākotnēji atlasītajiem ražotājiem nav piemērots iekļaušanai Savienības ražotāju izlasē, jo uzņēmumam sensitīvu iemeslu dēļ to nevar uzskatīt par reprezentatīvu ražotāju visā atsauces periodā. Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka izlasē ir jāveic izmaiņas. |
| --- | --- |

(29)

Neviena persona nesniedza piezīmes. Pēc minētā paziņojuma pievienošanas lietas materiāliem notikušajās sarunās ar pieprasījuma iesniedzēju kļuva skaidrs, ka viens no sākotnēji atlasītajiem ražotājiem nav piemērots iekļaušanai Savienības ražotāju izlasē, jo uzņēmumam sensitīvu iemeslu dēļ to nevar uzskatīt par reprezentatīvu ražotāju visā atsauces periodā. Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka izlasē ir jāveic izmaiņas.

| (30) | 2022. gada 18. februārī lietas materiāliem pievienotā paziņojumā ieinteresētās personas tika informētas par pārskatīto izlasi un aicinātas iesniegt piezīmes. Pārskatītajā izlasē bija iekļauti trīs ražotāji – Erne Fittings GmbH (Austrija), OSTP Finland Oy un OSTP Sweden AB –, kuri saražoja aptuveni [44 %–50 %] no līdzīgā ražojuma Savienībā kopumā saražotā apmēra. |
| --- | --- |

(30)

2022. gada 18. februārī lietas materiāliem pievienotā paziņojumā ieinteresētās personas tika informētas par pārskatīto izlasi un aicinātas iesniegt piezīmes. Pārskatītajā izlasē bija iekļauti trīs ražotāji – Erne Fittings GmbH (Austrija), OSTP Finland Oy un OSTP Sweden AB –, kuri saražoja aptuveni [44 %–50 %] no līdzīgā ražojuma Savienībā kopumā saražotā apmēra.

Erne Fittings GmbH

OSTP Finland Oy

OSTP Sweden AB

| (31) | Neviena persona neiesniedza piezīmes, un izlase tika apstiprināta 2022. gada 28. februārī lietas materiāliem pievienotajā paziņojumā. |
| --- | --- |

(31)

Neviena persona neiesniedza piezīmes, un izlase tika apstiprināta 2022. gada 28. februārī lietas materiāliem pievienotajā paziņojumā.

1.8.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (32) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Neviens nesaistīts importētājs nesniedza pieprasīto informāciju. Tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(32)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Neviens nesaistīts importētājs nesniedza pieprasīto informāciju. Tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

1.8.3.   Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas ražotāju eksportētāju atlase

Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas ražotāju eksportētāju atlase

| (33) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR un Taivānas ražotājus / ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecībai un attiecīgajām Taivānas iestādēm apzināt citus tādus ražotājus / ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(33)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus zināmos ĶTR un Taivānas ražotājus / ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecībai un attiecīgajām Taivānas iestādēm apzināt citus tādus ražotājus / ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, un/vai ar tiem sazināties.

| (34) | Neviens ĶTR ražotājs / ražotājs eksportētājs nesniedza prasīto informāciju, nedz arī piekrita iekļaušanai izlasē. Līdz ar to, tā kā Ķīnas ražotāji nesadarbojās, konstatējumi par importu no ĶTR ir izdarīti, pamatojoties uz faktiem, kas ir pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(34)

Neviens ĶTR ražotājs / ražotājs eksportētājs nesniedza prasīto informāciju, nedz arī piekrita iekļaušanai izlasē. Līdz ar to, tā kā Ķīnas ražotāji nesadarbojās, konstatējumi par importu no ĶTR ir izdarīti, pamatojoties uz faktiem, kas ir pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

| (35) | Tā kā tikai viens Taivānas ražotājs eksportētājs sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē, Komisija nolēma, ka attiecībā uz Taivānu izlasi veidot nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(35)

Tā kā tikai viens Taivānas ražotājs eksportētājs sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē, Komisija nolēma, ka attiecībā uz Taivānu izlasi veidot nav nepieciešams.

1.9.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (36) | Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par to, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(36)

Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par to, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (37) | Komisija nosūtīja anketu izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un vienam Taivānas ražotājam eksportētājam, kurš bija piekritis sadarboties. Tādas pašas anketas, kā arī anketas nesaistītiem importētājiem procedūras uzsākšanas dienā tika publicētas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (15). Izmeklēšanas gaitā Komisija nosūtīja anketu pieprasījuma iesniedzējam, lūdzot sniegt makroekonomiskos datus par Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(37)

Komisija nosūtīja anketu izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un vienam Taivānas ražotājam eksportētājam, kurš bija piekritis sadarboties. Tādas pašas anketas, kā arī anketas nesaistītiem importētājiem procedūras uzsākšanas dienā tika publicētas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (15). Izmeklēšanas gaitā Komisija nosūtīja anketu pieprasījuma iesniedzējam, lūdzot sniegt makroekonomiskos datus par Savienības ražošanas nozari.

15

| (38) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no viena Taivānas ražotāja eksportētāja, trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un pieprasījuma iesniedzēja. |
| --- | --- |

(38)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no viena Taivānas ražotāja eksportētāja, trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un pieprasījuma iesniedzēja.

1.10.   Pārbaude

Pārbaude

| (39) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(39)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses.

| (40) | Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos. | Taivānas ražotājs eksportētājs:






  — | Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd (“
  Ta Chen
  ”), Tainan, Taivāna. |
| --- | --- | --- | --- |

(40)

Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos.

Taivānas ražotājs eksportētājs:

—

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd (“
  Ta Chen
  ”), Tainan, Taivāna.

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

Ta Chen

Tainan

| (41) | Komisija arī veica turpmāk norādīto uzņēmumu sniegto atbilžu uz anketas jautājumiem attālinātas kontrolpārbaudes. | Ražotāji Savienībā:






  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Austrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

Komisija arī veica turpmāk norādīto uzņēmumu sniegto atbilžu uz anketas jautājumiem attālinātas kontrolpārbaudes.

Ražotāji Savienībā:

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Austrija,

Erne Fittings GmbH

Schlins

| — | OSTP Sweden AB, Örnsköldsvik, Zviedrija, |
| --- | --- |

—

OSTP Sweden AB, Örnsköldsvik, Zviedrija,

OSTP Sweden AB

Örnsköldsvik

| — | OSTP Finland Oy, Jakobstad, Somija, |
| --- | --- |

—

OSTP Finland Oy, Jakobstad, Somija,

OSTP Finland Oy, Jakobstad

| — | Eiropas Savienības Nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai ražošanas nozares aizsardzības komiteja (pieprasījuma iesniedzējs), Brisele, Beļģija. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai ražošanas nozares aizsardzības komiteja (pieprasījuma iesniedzējs), Brisele, Beļģija.

| | Ar ražotāju Taivānā saistīts importētājs trešajā valstī:






  — | Ta Chen International (“
  TCI
  ”), Long Beach, Kalifornija, ASV. |
| --- | --- | --- |

Ar ražotāju Taivānā saistīts importētājs trešajā valstī:

—

Ta Chen International (“
  TCI
  ”), Long Beach, Kalifornija, ASV.

Ta Chen International

TCI

Long Beach

2.   PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

PĀRSKATĀMAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Pārskatāmais ražojums

Pārskatāmais ražojums

| (42) | Pārskatāmais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taivānas izcelsmes cauruļu piederumi sadurmetināšanai, pabeigti vai nepabeigti, ne atlokveida, no nerūsējošā austenīta tērauda kategorijām, kuras atbilst AISI tipiem 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 un 321H un citām līdzvērtīgām normām, ar maksimālo ārējo diametru ne lielāku par 406,4 mm un sieniņu biezumu 16 mm vai mazāku, ar iekšējās virsmas raupjuma vidējo vērtību ne mazāku par 0,8 μm (“pārskatāmais ražojums”), kas patlaban tiek klasificēts ar KN kodiem ex 7307 23 10 un ex 7307 23 90 (Taric kodi 7307231050, 7307231055, 7307239050 un 7307239055). |
| --- | --- |

(42)

Pārskatāmais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taivānas izcelsmes cauruļu piederumi sadurmetināšanai, pabeigti vai nepabeigti, ne atlokveida, no nerūsējošā austenīta tērauda kategorijām, kuras atbilst AISI tipiem 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 un 321H un citām līdzvērtīgām normām, ar maksimālo ārējo diametru ne lielāku par 406,4 mm un sieniņu biezumu 16 mm vai mazāku, ar iekšējās virsmas raupjuma vidējo vērtību ne mazāku par 0,8 μm (“pārskatāmais ražojums”), kas patlaban tiek klasificēts ar KN kodiem ex 7307 23 10 un ex 7307 23 90 (Taric kodi 7307231050, 7307231055, 7307239050 un 7307239055).

Taric

| (43) | Pārskatāmo ražojumu galvenokārt ražo, griežot un veidojot caurules. To izmanto nerūsējošā tērauda cauruļu savienošanai, un tas ir pieejams dažādās formās, piemēram, kā leņķa gabali, reducētāji, trejgabali un uzgaļi. Iepriekš noteiktie konkrētie cauruļu piederumi sadurmetināšanai tiek izmantoti dažādās patēriņa nozarēs un gala pielietojumos, piemēram, naftas ķīmijas rūpniecībā, dzērienu un pārtikas pārstrādes nozarē, farmācijas nozarē, kuģubūvē, energoražošanā, spēkstacijās, būvniecībā un rūpnieciskās iekārtās. |
| --- | --- |

(43)

Pārskatāmo ražojumu galvenokārt ražo, griežot un veidojot caurules. To izmanto nerūsējošā tērauda cauruļu savienošanai, un tas ir pieejams dažādās formās, piemēram, kā leņķa gabali, reducētāji, trejgabali un uzgaļi. Iepriekš noteiktie konkrētie cauruļu piederumi sadurmetināšanai tiek izmantoti dažādās patēriņa nozarēs un gala pielietojumos, piemēram, naftas ķīmijas rūpniecībā, dzērienu un pārtikas pārstrādes nozarē, farmācijas nozarē, kuģubūvē, energoražošanā, spēkstacijās, būvniecībā un rūpnieciskās iekārtās.

| (44) | 2022. gada 3. martā notikušajā uzklausīšanā asociācija Euranimi, kas pārstāv importētāju grupu, norādīja, ka pārskatāmā ražojuma tirgus dabiski iedalās divos specifiskos un teju pilnīgi nošķirtos segmentos: Eiropas materiālu segmentā un Āzijas materiālu segmentā. Asociācija arī norādīja, ka noteiktiem lietošanas apstākļiem gala lietotāji parasti pieprasa Eiropas materiālus. No otras puses, Āzijas materiāli tika izmantoti vidē ar, citustarp, ierobežotu koroziju un zemu temperatūru. |
| --- | --- |

(44)

2022. gada 3. martā notikušajā uzklausīšanā asociācija Euranimi, kas pārstāv importētāju grupu, norādīja, ka pārskatāmā ražojuma tirgus dabiski iedalās divos specifiskos un teju pilnīgi nošķirtos segmentos: Eiropas materiālu segmentā un Āzijas materiālu segmentā. Asociācija arī norādīja, ka noteiktiem lietošanas apstākļiem gala lietotāji parasti pieprasa Eiropas materiālus. No otras puses, Āzijas materiāli tika izmantoti vidē ar, citustarp, ierobežotu koroziju un zemu temperatūru.

Euranimi

| (45) | Komisija norādīja, ka šai piezīmei nebija piesaistīts konkrēts ražojuma izņēmuma pieprasījums. Komisija tomēr precizēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veiktās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas satvarā šāda veida ražojumu izņēmumu pieprasījumi nebūtu izskatāmi. |
| --- | --- |

(45)

Komisija norādīja, ka šai piezīmei nebija piesaistīts konkrēts ražojuma izņēmuma pieprasījums. Komisija tomēr precizēja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veiktās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas satvarā šāda veida ražojumu izņēmumu pieprasījumi nebūtu izskatāmi.

| (46) | Euranimi2022. gada 23. augustā atkārtoti iesniedza savas iepriekšējās piezīmes kopā ar tehnisko specifikāciju, piemēram, attiecībā uz to, ka noteiktiem Āzijas materiāliem ir nepieciešama termiska apstrāde, savukārt Eiropas materiāliem tāda nav vajadzīga. Šīs piezīmes nemainīja 45. apsvērumā iekļautos secinājumus. |
| --- | --- |

(46)

Euranimi2022. gada 23. augustā atkārtoti iesniedza savas iepriekšējās piezīmes kopā ar tehnisko specifikāciju, piemēram, attiecībā uz to, ka noteiktiem Āzijas materiāliem ir nepieciešama termiska apstrāde, savukārt Eiropas materiāliem tāda nav vajadzīga. Šīs piezīmes nemainīja 45. apsvērumā iekļautos secinājumus.

Euranimi

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (47) | Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi (16), liecina, ka visiem tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:






  — | pārskatāmajam ražojumam, |
| --- | --- | --- |

(47)

Izmeklēšana, kuras rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi (16), liecina, ka visiem tālāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī vieni un tie paši pamatlietojumi:

16

—

pārskatāmajam ražojumam,

| — | ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu (ĶTR un Taivānas) iekšzemes tirgū, un |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko ražo un pārdod attiecīgo valstu (ĶTR un Taivānas) iekšzemes tirgū, un

| — | ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

—

ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare.

Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Ķīnas Tautas Republika

Ķīnas Tautas Republika

3.1.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (48) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu imports no ĶTR turpinājās, lai gan mazākā apmērā nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar COMEXT (Eurostat) informāciju nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu imports no ĶTR veidoja aptuveni 5,6 % no Savienības tirgus pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 22,9 % sākotnējās izmeklēšanas periodā. Absolūtos skaitļos pārskatāmā ražojuma imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 719 tonnu salīdzinājumā ar 3 238 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(48)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu imports no ĶTR turpinājās, lai gan mazākā apmērā nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar COMEXT (Eurostat) informāciju nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu imports no ĶTR veidoja aptuveni 5,6 % no Savienības tirgus pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 22,9 % sākotnējās izmeklēšanas periodā. Absolūtos skaitļos pārskatāmā ražojuma imports no ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 719 tonnu salīdzinājumā ar 3 238 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā.

COMEXT

Eurostat

| (49) | Kā minēts 34. apsvērumā, neviens no zināmajiem ĶTR ražotājiem / ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija informēja ĶTR iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ Komisija, lai izdarītu konstatējumus par ĶTR, var piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija saistībā ar to nesaņēma nekādas piezīmes vai pieprasījumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai. |
| --- | --- |

(49)

Kā minēts 34. apsvērumā, neviens no zināmajiem ĶTR ražotājiem / ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā nesadarbojās. Tāpēc Komisija informēja ĶTR iestādes, ka sadarbības trūkuma dēļ Komisija, lai izdarītu konstatējumus par ĶTR, var piemērot pamatregulas 18. pantu. Komisija saistībā ar to nesaņēma nekādas piezīmes vai pieprasījumus iesaistīties uzklausīšanas amatpersonai.

| (50) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu secinājumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, konkrētāk – pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, Taizemes nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražotāju publiski pieejamajiem datiem, Taizemes Valsts statistikas biroja datiem, Taizemes Provinču ūdensapgādes iestādes un Taizemes Enerģētikas ministrijas datiem, Eurostat COMEXT datubāzi, SDO statistikas datubāzi un Global Trade Atlas (GTA) (17). |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. pantu secinājumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika balstīti uz pieejamajiem faktiem, konkrētāk – pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju, Taizemes nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražotāju publiski pieejamajiem datiem, Taizemes Valsts statistikas biroja datiem, Taizemes Provinču ūdensapgādes iestādes un Taizemes Enerģētikas ministrijas datiem, Eurostat COMEXT datubāzi, SDO statistikas datubāzi un Global Trade Atlas (GTA) (17).

Eurostat COMEXT

Global Trade Atlas

GTA

17

3.1.2.   Dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.1.2.1.   Konkrētu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai importa normālās vērtības noteikšanas procedūra saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu

Konkrētu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai importa normālās vērtības noteikšanas procedūra saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu

| (51) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus, kas attiecībā uz ĶTR liek domāt, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus, kas attiecībā uz ĶTR liek domāt, ka varētu pastāvēt nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija sāka izmeklēšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (52) | Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No Ķīnas valdības netika saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, un netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka izmantos pamatregulas 18. panta nozīmē pieejamos faktus, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi. |
| --- | --- |

(52)

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu ĶV. Turklāt paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt apstiprinošus pierādījumus par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. No Ķīnas valdības netika saņemta atbilde uz anketas jautājumiem, un netika saņemta informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Pēc tam Komisija informēja ĶV, ka izmantos pamatregulas 18. panta nozīmē pieejamos faktus, lai noteiktu, vai ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (53) | Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt jāizvēlas atbilstoša reprezentatīvā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. Komisija arīdzan norādīja, ka iespējama ĶTR reprezentatīvā trešā valsts šajā gadījumā būtu Taizeme, taču tā pārbaudīs citas iespējamas atbilstošās valstis atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(53)

Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai noteiktu normālo vērtību, kuras pamatā ir neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, tai varētu būt jāizvēlas atbilstoša reprezentatīvā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. Komisija arīdzan norādīja, ka iespējama ĶTR reprezentatīvā trešā valsts šajā gadījumā būtu Taizeme, taču tā pārbaudīs citas iespējamas atbilstošās valstis atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

| (54) | Komisija 2022. gada 24. jūnijā izdeva lietas materiāliem pievienotu paziņojumu par normālās vērtības noteikšanai izmantotajiem avotiem (“paziņojums par avotiem”). |
| --- | --- |

(54)

Komisija 2022. gada 24. jūnijā izdeva lietas materiāliem pievienotu paziņojumu par normālās vērtības noteikšanai izmantotajiem avotiem (“paziņojums par avotiem”).

| (55) | Paziņojumā par avotiem Komisija informēja ieinteresētās personas, ka sadarbības trūkuma dēļ tai saskaņā ar pamatregulas 18. pantu būs jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Līdz ar to, kā norādīts paziņojumā, Komisija atbilstīgi pamatregulas 18. panta 5. punktam plānoja izmantot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju apvienojumā ar citiem informācijas avotiem, kuri ir atzīti par atbilstošiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta attiecīgajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(55)

Paziņojumā par avotiem Komisija informēja ieinteresētās personas, ka sadarbības trūkuma dēļ tai saskaņā ar pamatregulas 18. pantu būs jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Līdz ar to, kā norādīts paziņojumā, Komisija atbilstīgi pamatregulas 18. panta 5. punktam plānoja izmantot termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju apvienojumā ar citiem informācijas avotiem, kuri ir atzīti par atbilstošiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta attiecīgajiem kritērijiem.

| (56) | Ar paziņojumu par avotiem Komisija arī informēja ieinteresētās personas par to, ka plāno izmantot Taizemi kā reprezentatīvo valsti, un par to, kādus attiecīgos avotus tā grasās izmantot normālās vērtības noteikšanai, izmantojot Taizemi par reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(56)

Ar paziņojumu par avotiem Komisija arī informēja ieinteresētās personas par to, ka plāno izmantot Taizemi kā reprezentatīvo valsti, un par to, kādus attiecīgos avotus tā grasās izmantot normālās vērtības noteikšanai, izmantojot Taizemi par reprezentatīvo valsti.

| (57) | Paziņojumā par avotiem Komisija informēja ieinteresētās personas, ka sadarbības trūkuma dēļ tā aprēķinās citas tiešās izmaksas un ražošanas izmaksas, pamatojoties uz informāciju par Savienības ražošanas nozari, kas sniegta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, un izteiks šīs vērtības kā procentus. |
| --- | --- |

(57)

Paziņojumā par avotiem Komisija informēja ieinteresētās personas, ka sadarbības trūkuma dēļ tā aprēķinās citas tiešās izmaksas un ražošanas izmaksas, pamatojoties uz informāciju par Savienības ražošanas nozari, kas sniegta termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā, un izteiks šīs vērtības kā procentus.

| (58) | Komisija arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks PVA izmaksas un peļņu, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju par diviem Taizemes ražotājiem: Thai Benkan Co. Ltd. un Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd. |
| --- | --- |

(58)

Komisija arī informēja ieinteresētās personas, ka noteiks PVA izmaksas un peļņu, pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju par diviem Taizemes ražotājiem: Thai Benkan Co. Ltd. un Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd.

Thai Benkan Co. Ltd.

Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd.

| (59) | Paziņojumā par avotiem Komisija arī aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par avotiem un Taizemes kā reprezentatīvās valsts piemērotību, kā arī piedāvāt citas valstis, iesniedzot pietiekamu informāciju par attiecīgajiem kritērijiem. Komisija saņēma piezīmes no pieprasījuma iesniedzēja, Zhejiang Jndia un CCCMC. Pieprasījuma iesniedzējs piekrita paziņojumam par avotiem. Zhejiang Jndia un CCCMC piezīmes ir analizētas turpmākajās attiecīgajās sadaļās. |
| --- | --- |

(59)

Paziņojumā par avotiem Komisija arī aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par avotiem un Taizemes kā reprezentatīvās valsts piemērotību, kā arī piedāvāt citas valstis, iesniedzot pietiekamu informāciju par attiecīgajiem kritērijiem. Komisija saņēma piezīmes no pieprasījuma iesniedzēja, Zhejiang Jndia un CCCMC. Pieprasījuma iesniedzējs piekrita paziņojumam par avotiem. Zhejiang Jndia un CCCMC piezīmes ir analizētas turpmākajās attiecīgajās sadaļās.

Zhejiang Jndia

CCCMC

Zhejiang Jndia

CCCMC

3.1.2.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (60) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie pircēji”. |
| --- | --- |

(60)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir teikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī ir maksājuši vai maksās neatkarīgie pircēji”.

| (61) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “[j]a (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, un ka tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”). |
| --- | --- |

(61)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka tad, “[j]a (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības”, un ka tā “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu” (“administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas” – “PVA izmaksas”).

| (62) | Kā sīkāk skaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(62)

Kā sīkāk skaidrots tālāk, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.1.2.2.1.   
  Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

| (63) | Nesenās izmeklēšanās par tērauda nozari ĶTR (18) Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(63)

Nesenās izmeklēšanās par tērauda nozari ĶTR (18) Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

18

| (64) | Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek būtiska valdības iejaukšanās, kas kropļo resursu efektīvu sadali atbilstoši tirgus principiem (19). Konkrētāk, Komisija secināja, ka tērauda nozarē (tērauds ir pārskatāmā ražojuma galvenā izejviela) uzņēmumi ne tikai lielā mērā pieder ĶV pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (20), bet ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var arī iejaukties jautājumos par cenām un izmaksām, pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (21). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Nudien, kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiski vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (22). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašumtiesību regulējums pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, jo īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi (23). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (24), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (25). |
| --- | --- |

(64)

Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek būtiska valdības iejaukšanās, kas kropļo resursu efektīvu sadali atbilstoši tirgus principiem (19). Konkrētāk, Komisija secināja, ka tērauda nozarē (tērauds ir pārskatāmā ražojuma galvenā izejviela) uzņēmumi ne tikai lielā mērā pieder ĶV pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (20), bet ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var arī iejaukties jautājumos par cenām un izmaksām, pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (21). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Nudien, kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiski vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (22). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašumtiesību regulējums pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, jo īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi (23). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (24), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (25).

19

20

21

22

23

24

25

| (65) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR tērauda nozari, arī šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to pārbaudīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, tostarp pierādījumiem, kas ietverti pieprasījumā, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentā On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (26) (“Ziņojums”), kura pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumu elementus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā konstatēja arī attiecīgās savās iepriekšējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

(65)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR tērauda nozari, arī šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to pārbaudīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, tostarp pierādījumiem, kas ietverti pieprasījumā, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentā On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (26) (“Ziņojums”), kura pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā nozarē, kas ietver pārskatāmo ražojumu. Komisija šos pierādījumu elementus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu ĶTR, ko tā konstatēja arī attiecīgās savās iepriekšējās izmeklēšanās.

On Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

26

| (66) | Pieprasījumā apgalvots, ka, lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku. Saistībā ar to pieprasījumā tika norādīts ne tikai uz kropļojumiem nerūsējošā tērauda tirgū (nerūsējošais tērauds veido aptuveni 50 % no pārskatāmā ražojuma ražošanas izmaksām), bet arī apgalvots, ka visus citus ražošanas faktorus – zemi, kapitālu, darbaspēku – kropļojumi skar vienādā mērā. Tāpēc pieprasījumā secināts, ka ne vien nav pareizi izmantot nerūsējošā tērauda iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir ietekmētas arī visas izejresursu, ieskaitot izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka, izmaksas, jo cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās. |
| --- | --- |

(66)

Pieprasījumā apgalvots, ka, lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar Ķīnas Komunistiskās partijas (ĶKP) noteikto politisko darba kārtību, nevis atbilst dominējošajiem ekonomikas apstākļiem brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervencionistisku ekonomikas politiku. Saistībā ar to pieprasījumā tika norādīts ne tikai uz kropļojumiem nerūsējošā tērauda tirgū (nerūsējošais tērauds veido aptuveni 50 % no pārskatāmā ražojuma ražošanas izmaksām), bet arī apgalvots, ka visus citus ražošanas faktorus – zemi, kapitālu, darbaspēku – kropļojumi skar vienādā mērā. Tāpēc pieprasījumā secināts, ka ne vien nav pareizi izmantot nerūsējošā tērauda iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet ir ietekmētas arī visas izejresursu, ieskaitot izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka, izmaksas, jo cenu veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās.

| (67) | Lai pamatotu pausto nostāju, pieprasījumā tika sniegtas atsauces uz vairākiem publiski pieejamiem informācijas avotiem, piemēram, Ziņojumu, EUCCC secinājumiem (27), Komisijas nesenajām izmeklēšanām par Ķīnas tērauda nozari (28), kā arī Kanādas un Austrālijas attiecīgo iestāžu veiktajām tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanām (29) un uz secinājumiem, kas izdarīti G20 Pasaules forumā par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu (30). |
| --- | --- |

(67)

Lai pamatotu pausto nostāju, pieprasījumā tika sniegtas atsauces uz vairākiem publiski pieejamiem informācijas avotiem, piemēram, Ziņojumu, EUCCC secinājumiem (27), Komisijas nesenajām izmeklēšanām par Ķīnas tērauda nozari (28), kā arī Kanādas un Austrālijas attiecīgo iestāžu veiktajām tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanām (29) un uz secinājumiem, kas izdarīti G20 Pasaules forumā par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu (30).

EUCCC

27

28

29

30

| (68) | Pamatojoties uz to, pieprasījumā tika uzsvērts:






  — | ĶKP ir izveidojusi un ieviesusi Ķīnas sociālistiskās tirgus ekonomikas modeli. Šajā modelī Ķīnas tērauda ražošanas uzņēmumu darbību nenosaka komerciāli tirgus apsvērumi. Tā vietā valdība/ĶKP kontrolē resursu sadali nolūkā sasniegt ĶKP un valdības vispārējos mērķus, kuri ir izklāstīti piecgades plānos. Ķīnas uzņēmumu veiksmīgas darbības mēraukla ir nevis tirgus ekonomikā ierastie komerciālo panākumu rādītāji, bet gan atbilstība piecgades plāniem, piemēram 13. plānošanas cikla Tērauda nozares pielāgošanas un modernizācijas plānam, |
| --- | --- | --- |

(68)

Pamatojoties uz to, pieprasījumā tika uzsvērts:

—

ĶKP ir izveidojusi un ieviesusi Ķīnas sociālistiskās tirgus ekonomikas modeli. Šajā modelī Ķīnas tērauda ražošanas uzņēmumu darbību nenosaka komerciāli tirgus apsvērumi. Tā vietā valdība/ĶKP kontrolē resursu sadali nolūkā sasniegt ĶKP un valdības vispārējos mērķus, kuri ir izklāstīti piecgades plānos. Ķīnas uzņēmumu veiksmīgas darbības mēraukla ir nevis tirgus ekonomikā ierastie komerciālo panākumu rādītāji, bet gan atbilstība piecgades plāniem, piemēram 13. plānošanas cikla Tērauda nozares pielāgošanas un modernizācijas plānam,

| — | Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija palīdz uzņēmumiem noteikt cenas un koordinēt ražošanu. Valsts īpašumā esošie uzņēmumi ir atbrīvoti no konkurences tiesību aktu piemērošanas, un saskaņā ar Tērauda nozares pielāgošanas un modernizācijas plānu 2016.–2020. gadam “būtu jāizvairās no iznīcinošas konkurences” un “būtu jānovērš, ka daudzi uzņēmumi veic nepārdomātas darbības un iesaistās nesakārtotā konkurencē”. Līdz ar to saskaņā ar pieprasījumu valdības visaptverošās kontroles dēļ Ķīnas tērauda nozarē brīvā tirgus spēki nespēj izvērsties, tostarp arī attiecībā uz jautājumu par jaudas pārpalikumu, kas līdz šim nav risināts, |
| --- | --- |

—

Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija palīdz uzņēmumiem noteikt cenas un koordinēt ražošanu. Valsts īpašumā esošie uzņēmumi ir atbrīvoti no konkurences tiesību aktu piemērošanas, un saskaņā ar Tērauda nozares pielāgošanas un modernizācijas plānu 2016.–2020. gadam “būtu jāizvairās no iznīcinošas konkurences” un “būtu jānovērš, ka daudzi uzņēmumi veic nepārdomātas darbības un iesaistās nesakārtotā konkurencē”. Līdz ar to saskaņā ar pieprasījumu valdības visaptverošās kontroles dēļ Ķīnas tērauda nozarē brīvā tirgus spēki nespēj izvērsties, tostarp arī attiecībā uz jautājumu par jaudas pārpalikumu, kas līdz šim nav risināts,

| — | izejvielu un enerģijas izmaksas ĶTR nenosaka brīvā tirgus spēki, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās; pastāv arī būtiski sistēmiski izkropļojumi attiecībā uz piekļuvi kapitālam, zemei un darbaspēkam. |
| --- | --- |

—

izejvielu un enerģijas izmaksas ĶTR nenosaka brīvā tirgus spēki, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās; pastāv arī būtiski sistēmiski izkropļojumi attiecībā uz piekļuvi kapitālam, zemei un darbaspēkam.

| (69) | Kā norādīts 52. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu lietas materiālos iekļautos pierādījumus, tostarp Ziņojumu un pieprasījuma iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(69)

Kā norādīts 52. apsvērumā, ĶV neiesniedza ne piezīmes, ne pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu lietas materiālos iekļautos pierādījumus, tostarp Ziņojumu un pieprasījuma iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (70) | Konkrētāk, pārskatāmā ražojuma, t. i., tērauda, nozarē ievērojama daļa uzņēmumu joprojām pieder Ķīnas valdībai. Lai gan tiek lēsts, ka nomināli valstij piederošu uzņēmumu un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir gandrīz vienāds, no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp desmit pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir valsts uzņēmumi (31). Vienlaikus, lai gan desmit lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās produkcijas izlaides, ĶV tajā pašā gadā izvirzīja mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no tērauda ražošanas aptuveni desmit lielos uzņēmumos (32). ĶV 2019. gada aprīlī šo nodomu pauda atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (33). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanu ar neefektīviem valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (34). Tā kā Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātā un valsts īpašumā esošiem tērauda ražotājiem. Tomēr, lai gan konkrēta informācija par pārskatāmo ražojumu nav pieejama, šī nozare ir tērauda rūpniecības apakšnozare, un tāpēc konstatējumi par tērauda nozari ir uzskatāmi par orientējošiem arī attiecībā uz pārskatāmo ražojumu. |
| --- | --- |

(70)

Konkrētāk, pārskatāmā ražojuma, t. i., tērauda, nozarē ievērojama daļa uzņēmumu joprojām pieder Ķīnas valdībai. Lai gan tiek lēsts, ka nomināli valstij piederošu uzņēmumu un privātā īpašumā esošu uzņēmumu skaits ir gandrīz vienāds, no pieciem Ķīnas tērauda ražotājiem, kas ierindojas starp desmit pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, četri ir valsts uzņēmumi (31). Vienlaikus, lai gan desmit lielākie ražotāji 2016. gadā saražoja tikai aptuveni 36 % no nozares kopējās produkcijas izlaides, ĶV tajā pašā gadā izvirzīja mērķi līdz 2025. gadam konsolidēt 60–70 % no tērauda ražošanas aptuveni desmit lielos uzņēmumos (32). ĶV 2019. gada aprīlī šo nodomu pauda atkārtoti, paziņodama, ka izdod pamatnostādnes par tērauda nozares konsolidāciju (33). Šāda konsolidācija var būt saistīta ar rentablu privātu uzņēmumu piespiedu apvienošanu ar neefektīviem valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem (34). Tā kā Ķīnas pārskatāmā ražojuma eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātā un valsts īpašumā esošiem tērauda ražotājiem. Tomēr, lai gan konkrēta informācija par pārskatāmo ražojumu nav pieejama, šī nozare ir tērauda rūpniecības apakšnozare, un tāpēc konstatējumi par tērauda nozari ir uzskatāmi par orientējošiem arī attiecībā uz pārskatāmo ražojumu.

31

32

33

34

| (71) | Jaunākie Ķīnas politikas dokumenti attiecībā uz tērauda nozari apstiprina, ka Ķīnas valdībai nozare joprojām ir svarīga, arī tās nodomu iejaukties nozarē, lai veidotu to atbilstoši valdības politikai. To apliecina Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas izstrādātais ievirzes atzinuma projekts par tērauda rūpniecības augstas kvalitātes attīstības veicināšanu, kurā aicināts turpināt ražošanas nozares pamata konsolidāciju un būtiski uzlabot rūpniecības ķēdes modernizācijas līmeni (35), vai izejvielu rūpniecības attīstības 14. piecgades plāns, saskaņā ar kuru nozare “centīsies apvienot vadošo lomu tirgū ar valdības veicināšanas pasākumiem” un “attīstīs vadošo uzņēmumu grupu ar ekoloģisku vadību un pamata konkurētspēju” (36). Līdzīgus piemērus Ķīnas iestāžu nodomam uzraudzīt un vadīt nozares attīstību var redzēt arī provinču līmenī, piemēram, Šaņdunas provincē, kas ne tikai paredz “tērauda ražošanas nozares ekoloģijas veidošanu (..), ražošanas parku izveidi, rūpniecības ķēdes paplašināšanu un industriālo puduru izveidi”, bet arī vēlas, lai tērauda ražošanas nozare “ir par piemēru pārveidošanai un modernizācijai (..) mūsu provincē un pat visā valstī” (37). |
| --- | --- |

(71)

Jaunākie Ķīnas politikas dokumenti attiecībā uz tērauda nozari apstiprina, ka Ķīnas valdībai nozare joprojām ir svarīga, arī tās nodomu iejaukties nozarē, lai veidotu to atbilstoši valdības politikai. To apliecina Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas izstrādātais ievirzes atzinuma projekts par tērauda rūpniecības augstas kvalitātes attīstības veicināšanu, kurā aicināts turpināt ražošanas nozares pamata konsolidāciju un būtiski uzlabot rūpniecības ķēdes modernizācijas līmeni (35), vai izejvielu rūpniecības attīstības 14. piecgades plāns, saskaņā ar kuru nozare “centīsies apvienot vadošo lomu tirgū ar valdības veicināšanas pasākumiem” un “attīstīs vadošo uzņēmumu grupu ar ekoloģisku vadību un pamata konkurētspēju” (36). Līdzīgus piemērus Ķīnas iestāžu nodomam uzraudzīt un vadīt nozares attīstību var redzēt arī provinču līmenī, piemēram, Šaņdunas provincē, kas ne tikai paredz “tērauda ražošanas nozares ekoloģijas veidošanu (..), ražošanas parku izveidi, rūpniecības ķēdes paplašināšanu un industriālo puduru izveidi”, bet arī vēlas, lai tērauda ražošanas nozare “ir par piemēru pārveidošanai un modernizācijai (..) mūsu provincē un pat visā valstī” (37).

35

centīsies apvienot vadošo lomu tirgū ar valdības veicināšanas pasākumiem

attīstīs vadošo uzņēmumu grupu ar ekoloģisku vadību un pamata konkurētspēju

36

tērauda ražošanas nozares ekoloģijas veidošanu (..), ražošanas parku izveidi, rūpniecības ķēdes paplašināšanu un industriālo puduru izveidi

ir par piemēru pārveidošanai un modernizācijai (..) mūsu provincē un pat visā valstī

37

| (72) | Attiecībā uz to, ka ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, varēja iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ nebija iespējams sistemātiski konstatēt personīgus sakarus starp pārskatāmā ražojuma ražotājiem un ĶKP. Tomēr, ņemot vērā to, ka pārskatāmais ražojums pārstāv tērauda nozares apakšnozari, par tērauda ražotājiem pieejamā informācija attiecas arī uz pārskatāmo ražojumu. Konkrēts piemērs – Baowu direktoru padomes priekšsēdētājs vienlaikus ir partijas komitejas sekretārs, savukārt ģenerāldirektors ir partijas komitejas sekretāra vietnieks (38). Arī Baosteel direktoru padomes priekšsēdētājs ieņem partijas komitejas sekretāra amatu, savukārt izpilddirektors ir partijas komitejas sekretāra vietnieks (39). Vispārīgāk, ņemot vērā tiesību aktu par ĶKP klātbūtni uzņēmumos vispārējo piemērojamību, nevar pieņemt, ka ĶV spēja iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, būtu citāda attiecībā uz pārskatāmo ražojumu nekā tērauda nozarē kopumā. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz to, ka ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, varēja iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, ražotāju eksportētāju nesadarbošanās dēļ nebija iespējams sistemātiski konstatēt personīgus sakarus starp pārskatāmā ražojuma ražotājiem un ĶKP. Tomēr, ņemot vērā to, ka pārskatāmais ražojums pārstāv tērauda nozares apakšnozari, par tērauda ražotājiem pieejamā informācija attiecas arī uz pārskatāmo ražojumu. Konkrēts piemērs – Baowu direktoru padomes priekšsēdētājs vienlaikus ir partijas komitejas sekretārs, savukārt ģenerāldirektors ir partijas komitejas sekretāra vietnieks (38). Arī Baosteel direktoru padomes priekšsēdētājs ieņem partijas komitejas sekretāra amatu, savukārt izpilddirektors ir partijas komitejas sekretāra vietnieks (39). Vispārīgāk, ņemot vērā tiesību aktu par ĶKP klātbūtni uzņēmumos vispārējo piemērojamību, nevar pieņemt, ka ĶV spēja iejaukties cenās un izmaksās, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, būtu citāda attiecībā uz pārskatāmo ražojumu nekā tērauda nozarē kopumā.

Baowu

38

Baosteel

39

| (73) | Gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem cauruļu piederumu nozarē attiecas politiskā uzraudzība un norādes. Tālāk sniegtie piemēri ilustrē minēto tendenci, ka ĶV pastiprina iejaukšanos pārskatāmā ražojuma nozarē. Cauruļu piederumu ražotāji savos korporatīvajos dokumentos uzsver partijas veidošanas darbības, piemēram, Zhejiang Good Fittings Co., Ltd savā korporatīvās sociālās atbildības pārskatā ĶKP veidošanu min kā darbību, kas veikta korporatīvās sociālās kultūras attīstīšanas nolūkā (40): ĶKP iejaukšanos var novērot arī reģionālo nozares asociāciju līmenī, piemēram, Šanhajas Cauruļu nozares asociācijā (41). Asociācijas tīmekļa vietnē 2019. gadā norādīts: “17. aprīļa pēcpusdienā [..] Šanhajas Rūpniecības un ekonomikas federācijas partijas komitejas sekretāra vietnieks un attiecīgie partijas komitejas biroja darbinieki apmeklēja asociāciju, lai iepazītos ar partijas veidošanas un asociācijas darbu [..]. Pēc tam [asociācijas] prezidents [ĶKP] sekretāram ziņoja par asociācijas paveikto partijas veidošanā. [Asociācijas] prezidents norādīja, ka partijas veidošanas darbā asociācija īsteno divus līmeņus. No vienas puses, darbs tiek veikts vertikālā līmenī, veidojot asociācijas partijas atzaru. [..]. Jaunu partijas biedru piesaistīšana ir devusi sākotnējos rezultātus. Otrais ir horizontālais līmenis, lai sekmīgi veidotu partiju vadības līmenī. Pēdējos gados asociācijas prezidenta birojs kopā ar direktoru valdi ir rīkojuši apmaiņas vizītes, lai iepazītos ar centrālās valdības garu [un] nodotu tālāk municipālās partijas komitejas prasības attiecībā uz partijas veidošanu.” (42) Tāpat saskaņā ar apvienības neseno ziņojumu: “2021. gadā asociācijas partijas atzars ir nodots Municipālās rūpniecības un ekonomikas federācijas partijas komitejas pārziņā. Asociācijai būtu jāuzņemas iniciatīva pieņemt Rūpniecības un ekonomikas federācijas vadību un norādījumus gan ar partiju, gan valdību saistītā darbā. Pēc tam, kad [federācijas] prezidents pērn apmeklēja asociāciju, lai iepazītos ar darbu un sniegtu norādījumus, asociācija pastiprināja kopīgā darba intensitāti, tādējādi virzot dalīborganizāciju tehnoloģisko progresu un inovatīvu attīstību, nodrošinot dalīborganizāciju un asociācijas abpusēji labvēlīgu attīstību.” (43) |
| --- | --- |

(73)

Gan uz valsts, gan privātā īpašumā esošiem uzņēmumiem cauruļu piederumu nozarē attiecas politiskā uzraudzība un norādes. Tālāk sniegtie piemēri ilustrē minēto tendenci, ka ĶV pastiprina iejaukšanos pārskatāmā ražojuma nozarē. Cauruļu piederumu ražotāji savos korporatīvajos dokumentos uzsver partijas veidošanas darbības, piemēram, Zhejiang Good Fittings Co., Ltd savā korporatīvās sociālās atbildības pārskatā ĶKP veidošanu min kā darbību, kas veikta korporatīvās sociālās kultūras attīstīšanas nolūkā (40): ĶKP iejaukšanos var novērot arī reģionālo nozares asociāciju līmenī, piemēram, Šanhajas Cauruļu nozares asociācijā (41). Asociācijas tīmekļa vietnē 2019. gadā norādīts: “17. aprīļa pēcpusdienā [..] Šanhajas Rūpniecības un ekonomikas federācijas partijas komitejas sekretāra vietnieks un attiecīgie partijas komitejas biroja darbinieki apmeklēja asociāciju, lai iepazītos ar partijas veidošanas un asociācijas darbu [..]. Pēc tam [asociācijas] prezidents [ĶKP] sekretāram ziņoja par asociācijas paveikto partijas veidošanā. [Asociācijas] prezidents norādīja, ka partijas veidošanas darbā asociācija īsteno divus līmeņus. No vienas puses, darbs tiek veikts vertikālā līmenī, veidojot asociācijas partijas atzaru. [..]. Jaunu partijas biedru piesaistīšana ir devusi sākotnējos rezultātus. Otrais ir horizontālais līmenis, lai sekmīgi veidotu partiju vadības līmenī. Pēdējos gados asociācijas prezidenta birojs kopā ar direktoru valdi ir rīkojuši apmaiņas vizītes, lai iepazītos ar centrālās valdības garu [un] nodotu tālāk municipālās partijas komitejas prasības attiecībā uz partijas veidošanu.” (42) Tāpat saskaņā ar apvienības neseno ziņojumu: “2021. gadā asociācijas partijas atzars ir nodots Municipālās rūpniecības un ekonomikas federācijas partijas komitejas pārziņā. Asociācijai būtu jāuzņemas iniciatīva pieņemt Rūpniecības un ekonomikas federācijas vadību un norādījumus gan ar partiju, gan valdību saistītā darbā. Pēc tam, kad [federācijas] prezidents pērn apmeklēja asociāciju, lai iepazītos ar darbu un sniegtu norādījumus, asociācija pastiprināja kopīgā darba intensitāti, tādējādi virzot dalīborganizāciju tehnoloģisko progresu un inovatīvu attīstību, nodrošinot dalīborganizāciju un asociācijas abpusēji labvēlīgu attīstību.” (43)

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

40

41

Pēdējos gados asociācijas prezidenta birojs kopā ar direktoru valdi ir rīkojuši apmaiņas vizītes, lai iepazītos ar centrālās valdības garu

nodotu tālāk municipālās partijas komitejas prasības attiecībā uz partijas veidošanu.

42

Asociācijai būtu jāuzņemas iniciatīva pieņemt Rūpniecības un ekonomikas federācijas vadību un norādījumus gan ar partiju, gan valdību saistītā darbā. Pēc tam, kad

prezidents pērn apmeklēja asociāciju, lai iepazītos ar darbu un sniegtu norādījumus, asociācija pastiprināja kopīgā darba intensitāti, tādējādi virzot dalīborganizāciju tehnoloģisko progresu un inovatīvu attīstību, nodrošinot dalīborganizāciju un asociācijas abpusēji labvēlīgu attīstību.

43

| (74) | Turklāt pārskatāmā ražojuma nozarē ir spēkā diskriminējoša politika, saskaņā ar kuru priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai kaut kā citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. Lai gan izmeklēšanā nebija iespējams identificēt politikas dokumentus, kas dod tiešas norādes par cauruļu piederumu ražošanas nozares attīstību, nozare gūst labumu no valdības norādēm un iejaukšanās tērauda nozarē, jo jāņem vērā, ka pārskatāmais ražojums pārstāv vienu no tērauda nozares apakšnozarēm. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt pārskatāmā ražojuma nozarē ir spēkā diskriminējoša politika, saskaņā ar kuru priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai kaut kā citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. Lai gan izmeklēšanā nebija iespējams identificēt politikas dokumentus, kas dod tiešas norādes par cauruļu piederumu ražošanas nozares attīstību, nozare gūst labumu no valdības norādēm un iejaukšanās tērauda nozarē, jo jāņem vērā, ka pārskatāmais ražojums pārstāv vienu no tērauda nozares apakšnozarēm.

| (75) | ĶV joprojām atzīst tērauda rūpniecību par nozīmīgu nozari (44). To apstiprina daudzie plāni, norādes un citi dokumenti, kas attiecas uz tēraudu un ir izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī. Saskaņā ar 2021. gada martā pieņemto 14. piecgades plānu ĶV ir paredzējusi tērauda rūpniecības pārveidošanu un modernizēšanu, kā arī optimizāciju un strukturālu pielāgošanu (45). Tāpat arī 14. piecgades plānā izejvielu rūpniecības attīstībai, kas attiecas arī uz tērauda rūpniecību, šī nozare ir minēta kā “reālās ekonomikas pamats” un “galvenā joma, kas veido Ķīnas starptautiskās konkurētspējas priekšrocības”, kā arī noteikti vairāki mērķi un darba metodes, kas virzītu tērauda nozares attīstību no 2021. līdz 2025. gadam, piemēram, tehnoloģiskā modernizācija, nozares struktūras uzlabošana (ne tikai turpinot koncentrēt uzņēmumus) vai digitālā transformācija (46). Turklāt Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2019. gada redakcija) (47) tērauda ražošanas nozare ir iekļauta veicināmo nozaru sarakstā. Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus atbalstīt veicināmās nozares, tostarp pārskatāmā ražojuma ražošanas galveno izejvielu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(75)

ĶV joprojām atzīst tērauda rūpniecību par nozīmīgu nozari (44). To apstiprina daudzie plāni, norādes un citi dokumenti, kas attiecas uz tēraudu un ir izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī. Saskaņā ar 2021. gada martā pieņemto 14. piecgades plānu ĶV ir paredzējusi tērauda rūpniecības pārveidošanu un modernizēšanu, kā arī optimizāciju un strukturālu pielāgošanu (45). Tāpat arī 14. piecgades plānā izejvielu rūpniecības attīstībai, kas attiecas arī uz tērauda rūpniecību, šī nozare ir minēta kā “reālās ekonomikas pamats” un “galvenā joma, kas veido Ķīnas starptautiskās konkurētspējas priekšrocības”, kā arī noteikti vairāki mērķi un darba metodes, kas virzītu tērauda nozares attīstību no 2021. līdz 2025. gadam, piemēram, tehnoloģiskā modernizācija, nozares struktūras uzlabošana (ne tikai turpinot koncentrēt uzņēmumus) vai digitālā transformācija (46). Turklāt Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogā (2019. gada redakcija) (47) tērauda ražošanas nozare ir iekļauta veicināmo nozaru sarakstā. Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus atbalstīt veicināmās nozares, tostarp pārskatāmā ražojuma ražošanas galveno izejvielu ražošanu. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

44

45

46

47

| (76) | Šajā izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi, ka bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējošā piemērošana vai neatbilstīgā izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē cauruļu piederumu nozarē, kā tā minēta iepriekš 64. apsvērumā, neietekmētu pārskatāmā ražojuma ražotājus. |
| --- | --- |

(76)

Šajā izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi, ka bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējošā piemērošana vai neatbilstīgā izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē cauruļu piederumu nozarē, kā tā minēta iepriekš 64. apsvērumā, neietekmētu pārskatāmā ražojuma ražotājus.

| (77) | Cauruļu piederumu nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 64. apsvērumā. Minētie kropļojumi ietekmē nozari gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejami izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (48). |
| --- | --- |

(77)

Cauruļu piederumu nozari ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē, kā minēts arī iepriekš 64. apsvērumā. Minētie kropļojumi ietekmē nozari gan tieši (pārskatāmā ražojuma ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejami izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (48).

48

| (78) | Turklāt šajā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz pārskatāmā ražojuma nozari neattiecas valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kā tā arī izklāstīta iepriekš 64. apsvērumā. Tāpēc valdības būtiskā iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt šajā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz pārskatāmā ražojuma nozari neattiecas valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, kā tā arī izklāstīta iepriekš 64. apsvērumā. Tāpēc valdības būtiskā iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (79) | Visbeidzot, Komisija atgādina, ka pārskatāmā ražojuma ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad cauruļu piederumu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tādiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(79)

Visbeidzot, Komisija atgādina, ka pārskatāmā ražojuma ražošanai ir vajadzīgi vairāki izejresursi. Kad cauruļu piederumu ražotāji iegādājas šos izejresursus / slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tādiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā / kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (80) | Tādējādi ne vien nav pareizi izmantot nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka utt. izmaksas) ir izkropļotas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, patiešām ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. |
| --- | --- |

(80)

Tādējādi ne vien nav pareizi izmantot nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu iekšzemes pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielu, enerģijas, zemes, finansējuma, darbaspēka utt. izmaksas) ir izkropļotas tāpēc, ka cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kā tā aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, patiešām ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk.

| (81) | ĶV nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. Tomēr savā 2022. gada 9. marta iesniegumā par izmeklēšanas sākšanu Zhejiang Jndia un CCCMC iesniedza paralēlu piezīmju kopumu, pirmkārt, norādot, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts neatbilst PTO normām, un otrkārt – ka jebkurā gadījumā Ķīnas tērauda nozarē nozīmīgi kropļojumi nepastāv. Abas personas savu nostāju atkārtoja 2022. gada 7. jūlijā iesniegtajās piezīmēs attiecībā uz paziņojumu par avotiem. |
| --- | --- |

(81)

ĶV nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. Tomēr savā 2022. gada 9. marta iesniegumā par izmeklēšanas sākšanu Zhejiang Jndia un CCCMC iesniedza paralēlu piezīmju kopumu, pirmkārt, norādot, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts neatbilst PTO normām, un otrkārt – ka jebkurā gadījumā Ķīnas tērauda nozarē nozīmīgi kropļojumi nepastāv. Abas personas savu nostāju atkārtoja 2022. gada 7. jūlijā iesniegtajās piezīmēs attiecībā uz paziņojumu par avotiem.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (82) | Konkrētāk, attiecībā uz pirmo apgalvojumu personas norādīja, ka PTO Antidempinga nolīguma 2.2. pantā nav iekļauts nozīmīgu kropļojumu jēdziens, paredzot tikai normālās vērtības noteikšanu, ja normālas tirdzniecības ietvaros pārdošana nenotiek vai ja pastāv īpaša tirgus situācija. Personas norādīja, ka nozīmīgu kropļojumu jēdziens neietilpst nevienā no šīm kategorijām, tāpēc ir iespējams noteikt normālo vērtību. Līdz ar to šo personu ieskatā ES izmanto jēdzienu, kas nepastāv PTO praksē. Saistībā ar to personas atsaucās uz citu PTO dalībvalstu izteiktajām bažām, jo īpaši lietu ES – Cost Adjustment Methodologies II (Krievija) (lieta DS494). Personas attiecīgi uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošana neatbilst PTO normām. |
| --- | --- |

(82)

Konkrētāk, attiecībā uz pirmo apgalvojumu personas norādīja, ka PTO Antidempinga nolīguma 2.2. pantā nav iekļauts nozīmīgu kropļojumu jēdziens, paredzot tikai normālās vērtības noteikšanu, ja normālas tirdzniecības ietvaros pārdošana nenotiek vai ja pastāv īpaša tirgus situācija. Personas norādīja, ka nozīmīgu kropļojumu jēdziens neietilpst nevienā no šīm kategorijām, tāpēc ir iespējams noteikt normālo vērtību. Līdz ar to šo personu ieskatā ES izmanto jēdzienu, kas nepastāv PTO praksē. Saistībā ar to personas atsaucās uz citu PTO dalībvalstu izteiktajām bažām, jo īpaši lietu ES – Cost Adjustment Methodologies II (Krievija) (lieta DS494). Personas attiecīgi uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošana neatbilst PTO normām.

ES – Cost Adjustment Methodologies II (Krievija)

| (83) | Attiecībā uz otro argumentu personas apgalvoja, ka trūkst pierādījumu par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu. Personas norādīja, ka Ziņojums, uz kuru paļaujas pieprasījuma iesniedzējs un Komisija, ir neobjektīvs un novecojis. Turklāt personas uzskatīja, ka Ziņojuma izmantošana, lai pamatotu secinājumus par nozīmīgiem kropļojumiem, rada cirkulāru argumentāciju. Personas arī norādīja, ka ne visi nozares uzņēmumi ir valsts uzņēmumi un pat tie, kurus kontrolē valdība, zināmā mērā tomēr darbojas brīvajā tirgū. Saistībā ar to personas atsaucās uz ĶTR Likuma par valstij piederošiem aktīviem uzņēmumos (“Ķīnas VU likums”) 6. pantu, kas paredz valdības un uzņēmumu šķirtību. Personas arī apšaubīja faktu, ka bankrota un īpašumtiesību likumi Ķīnā būtu saistāmi ar šo izmeklēšanu, savukārt attiecībā uz minerālresursu 13. piecgades plānu personas apgalvoja, ka tās ir tikai nesaistošas vadlīnijas. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz otro argumentu personas apgalvoja, ka trūkst pierādījumu par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu. Personas norādīja, ka Ziņojums, uz kuru paļaujas pieprasījuma iesniedzējs un Komisija, ir neobjektīvs un novecojis. Turklāt personas uzskatīja, ka Ziņojuma izmantošana, lai pamatotu secinājumus par nozīmīgiem kropļojumiem, rada cirkulāru argumentāciju. Personas arī norādīja, ka ne visi nozares uzņēmumi ir valsts uzņēmumi un pat tie, kurus kontrolē valdība, zināmā mērā tomēr darbojas brīvajā tirgū. Saistībā ar to personas atsaucās uz ĶTR Likuma par valstij piederošiem aktīviem uzņēmumos (“Ķīnas VU likums”) 6. pantu, kas paredz valdības un uzņēmumu šķirtību. Personas arī apšaubīja faktu, ka bankrota un īpašumtiesību likumi Ķīnā būtu saistāmi ar šo izmeklēšanu, savukārt attiecībā uz minerālresursu 13. piecgades plānu personas apgalvoja, ka tās ir tikai nesaistošas vadlīnijas.

| (84) | Komisija šos apgalvojumus noraidīja. Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā izklāstītie noteikumi pilnīgi atbilst Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Tas, ka jēdziens “nozīmīgi kropļojumi” kā tāds nav iekļauts PTO Antidempinga nolīgumā, neierobežo to, kā Savienība šo jēdzienu lieto. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni kā eksportētājvalstij. Attiecībā uz lietu DS 494 Komisija atgādināja, ka gan ES, gan Krievijas Federācija pārsūdzēja ekspertu grupas konstatējumus, kuri nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tos Strīdu izšķiršanas padome nav apstiprinājusi ar PTO dalībvalstu lēmumu. Jebkurā gadījumā ekspertu grupas ziņojumā šajā strīdā tika īpaši atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst strīda tvērumā. |
| --- | --- |

(84)

Komisija šos apgalvojumus noraidīja. Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punktā izklāstītie noteikumi pilnīgi atbilst Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Tas, ka jēdziens “nozīmīgi kropļojumi” kā tāds nav iekļauts PTO Antidempinga nolīgumā, neierobežo to, kā Savienība šo jēdzienu lieto. Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanas dēļ izmaksas un cenas eksportētājvalstī nav derīgas normālās vērtības aprēķināšanai. Šādos apstākļos 2. panta 6.a punkts paredz ražošanas un pārdošanas izmaksu aprēķināšanu, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, arī attiecīgā reprezentatīvā valstī ar līdzīgu attīstības līmeni kā eksportētājvalstij. Attiecībā uz lietu DS 494 Komisija atgādināja, ka gan ES, gan Krievijas Federācija pārsūdzēja ekspertu grupas konstatējumus, kuri nav galīgi, un tādējādi saskaņā ar iedibināto PTO judikatūru tiem nav juridiska statusa PTO sistēmā, jo tos Strīdu izšķiršanas padome nav apstiprinājusi ar PTO dalībvalstu lēmumu. Jebkurā gadījumā ekspertu grupas ziņojumā šajā strīdā tika īpaši atzīts, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikumi neietilpst strīda tvērumā.

| (85) | Attiecībā uz otro argumentu Komisija norādīja, ka Ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, tostarp tiesību akti, noteikumi un citi oficiālie politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, starptautisku organizāciju ziņojumi, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Tas tika darīts publiski pieejams 2017. gada decembrī, lai jebkurai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot, papildināt vai sniegt piezīmes par to un pierādījumiem, kas ir tā pamatā, un ne ĶV, ne citas personas nav iesniegušas argumentus vai pierādījumus, kas atspēkotu Ziņojumā iekļautos avotus. Komisija arī jo īpaši norādīja, ka galvenie Ziņojumā ietvertie politikas dokumenti un pierādījumi, ieskaitot attiecīgos piecgades plānus un uz pārskatāmo ražojumu attiecināmos tiesību aktus, ko vēlāk aizstāja attiecīgie 14. plānošanas cikla dokumenti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aktuāli. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz otro argumentu Komisija norādīja, ka Ziņojums ir visaptverošs dokuments, kura pamatā ir plaši objektīvi pierādījumi, tostarp tiesību akti, noteikumi un citi oficiālie politikas dokumenti, kurus publicējusi ĶV, starptautisku organizāciju ziņojumi, akadēmiski pētījumi un zinātnieku raksti, kā arī citi uzticami neatkarīgi avoti. Tas tika darīts publiski pieejams 2017. gada decembrī, lai jebkurai ieinteresētajai personai būtu plašas iespējas atspēkot, papildināt vai sniegt piezīmes par to un pierādījumiem, kas ir tā pamatā, un ne ĶV, ne citas personas nav iesniegušas argumentus vai pierādījumus, kas atspēkotu Ziņojumā iekļautos avotus. Komisija arī jo īpaši norādīja, ka galvenie Ziņojumā ietvertie politikas dokumenti un pierādījumi, ieskaitot attiecīgos piecgades plānus un uz pārskatāmo ražojumu attiecināmos tiesību aktus, ko vēlāk aizstāja attiecīgie 14. plānošanas cikla dokumenti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aktuāli.

| (86) | Apgalvojumam, ka uzņēmumi Ķīnā – vai tie būtu valsts vai privātie uzņēmumi – darbojas brīvajā tirgū, Komisija nepiekrita. Komisija norādīja, ka iepriekš 63. un 64. apsvērumā un no 70. līdz 81. apsvērumam dotajā analīzē aprakstītie Ķīnas sistēmas fakti un iezīmes apvienojumā ar pieprasījuma iesniedzēja iesniegtajiem pierādījumiem liecina par nozīmīgu kropļojumu esamību visā valstī un visās ekonomikas nozarēs neatkarīgi no tā, kam konkrētie uzņēmumi pieder. Līdz ar to atsauce uz Ķīnas VU likuma 6. pantu (49), lai pamatotu personu argumentāciju, ir nevietā. Pietiek ar to vien, ka tā vietā, lai nodalītu valdību no uzņēmumiem, ĶTR Konstitūcijas 7. pants (50) paredz, ka “Valsts uzņēmumi, proti, visai tautai piederošā sociālistiskā ekonomika, ir valsts ekonomikas virzītājspēks. Valsts nodrošina valstij piederošās ekonomikas konsolidāciju un izaugsmi”, savukārt Ķīnas VU likuma 7. pants valstij dod mandātu “veikt pasākumus valstij piederoša kapitāla centralizācijas veicināšanai būtiskajās nozarēs un galvenajās jomās, kas ietekmē valsts ekonomikas dzīvotspēju un nacionālo drošību, optimizēt valstij piederošās ekonomikas izkārtojumu un struktūru, veicināt valsts uzņēmumu reformēšanu un attīstīšanu, uzlabot valstij piederošās ekonomikas vispārējo kvalitāti un stiprināt valstij piederošās ekonomikas kontrolējošo spēku un ietekmi”. Apvienojumā ar Ķīnas VU likuma 36. pantu, saskaņā ar kuru “veicot ieguldījumus, uzņēmums, kurā ieguldīts valsts kapitāls, rīkojas saskaņā ar valsts industriālo politiku”, šie, kā arī citi (51) noteikumi patiesībā rada juridisko vidi, kurā valdības un uzņēmumu šķirtība nav iespējama. Komisija arī neizprata, kā bankrota un īpašumtiesību regulējums, kas ir vispārēji piemērojams un līdz ar to attiecas arī uz šīm personām, varētu nebūt saistāms ar šo izmeklēšanu. Komisija arīdzan nepiekrita tam, ka minerālresursu 13. piecgades plāns būtu tikai nesaistošas vadlīnijas. Tieši pretēji – Ķīnas plānošanas instrumentu noteiktajiem mērķiem ir saistošs raksturs un iestādes visos administratīvajos līmeņos uzrauga, kā šie plāni tiek pildīti attiecīgajos zemākajos pārvaldes līmeņos, tādējādi novirzot resursus nozarēm, kuras valdība ir atzinusi par stratēģiski vai citādi politiski nozīmīgām, tā vietā, lai tos sadalītu atbilstoši tirgus spēkiem (52). |
| --- | --- |

(86)

Apgalvojumam, ka uzņēmumi Ķīnā – vai tie būtu valsts vai privātie uzņēmumi – darbojas brīvajā tirgū, Komisija nepiekrita. Komisija norādīja, ka iepriekš 63. un 64. apsvērumā un no 70. līdz 81. apsvērumam dotajā analīzē aprakstītie Ķīnas sistēmas fakti un iezīmes apvienojumā ar pieprasījuma iesniedzēja iesniegtajiem pierādījumiem liecina par nozīmīgu kropļojumu esamību visā valstī un visās ekonomikas nozarēs neatkarīgi no tā, kam konkrētie uzņēmumi pieder. Līdz ar to atsauce uz Ķīnas VU likuma 6. pantu (49), lai pamatotu personu argumentāciju, ir nevietā. Pietiek ar to vien, ka tā vietā, lai nodalītu valdību no uzņēmumiem, ĶTR Konstitūcijas 7. pants (50) paredz, ka “Valsts uzņēmumi, proti, visai tautai piederošā sociālistiskā ekonomika, ir valsts ekonomikas virzītājspēks. Valsts nodrošina valstij piederošās ekonomikas konsolidāciju un izaugsmi”, savukārt Ķīnas VU likuma 7. pants valstij dod mandātu “veikt pasākumus valstij piederoša kapitāla centralizācijas veicināšanai būtiskajās nozarēs un galvenajās jomās, kas ietekmē valsts ekonomikas dzīvotspēju un nacionālo drošību, optimizēt valstij piederošās ekonomikas izkārtojumu un struktūru, veicināt valsts uzņēmumu reformēšanu un attīstīšanu, uzlabot valstij piederošās ekonomikas vispārējo kvalitāti un stiprināt valstij piederošās ekonomikas kontrolējošo spēku un ietekmi”. Apvienojumā ar Ķīnas VU likuma 36. pantu, saskaņā ar kuru “veicot ieguldījumus, uzņēmums, kurā ieguldīts valsts kapitāls, rīkojas saskaņā ar valsts industriālo politiku”, šie, kā arī citi (51) noteikumi patiesībā rada juridisko vidi, kurā valdības un uzņēmumu šķirtība nav iespējama. Komisija arī neizprata, kā bankrota un īpašumtiesību regulējums, kas ir vispārēji piemērojams un līdz ar to attiecas arī uz šīm personām, varētu nebūt saistāms ar šo izmeklēšanu. Komisija arīdzan nepiekrita tam, ka minerālresursu 13. piecgades plāns būtu tikai nesaistošas vadlīnijas. Tieši pretēji – Ķīnas plānošanas instrumentu noteiktajiem mērķiem ir saistošs raksturs un iestādes visos administratīvajos līmeņos uzrauga, kā šie plāni tiek pildīti attiecīgajos zemākajos pārvaldes līmeņos, tādējādi novirzot resursus nozarēm, kuras valdība ir atzinusi par stratēģiski vai citādi politiski nozīmīgām, tā vietā, lai tos sadalītu atbilstoši tirgus spēkiem (52).

49

50

Valsts uzņēmumi, proti, visai tautai piederošā sociālistiskā ekonomika, ir valsts ekonomikas virzītājspēks. Valsts nodrošina valstij piederošās ekonomikas konsolidāciju un izaugsmi

veikt pasākumus valstij piederoša kapitāla centralizācijas veicināšanai būtiskajās nozarēs un galvenajās jomās, kas ietekmē valsts ekonomikas dzīvotspēju un nacionālo drošību, optimizēt valstij piederošās ekonomikas izkārtojumu un struktūru, veicināt valsts uzņēmumu reformēšanu un attīstīšanu, uzlabot valstij piederošās ekonomikas vispārējo kvalitāti un stiprināt valstij piederošās ekonomikas kontrolējošo spēku un ietekmi

51

52

| (87) | Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku tajā uzskaitīto attiecīgo faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka Ķīnas valdība nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā aprakstīts nākamajā iedaļā, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgajā reprezentatīvajā valstī. |
| --- | --- |

(87)

Kopumā pieejamie pierādījumi liecina, ka pārskatāmā ražojuma cenas vai izmaksas, arī izejvielu, enerģijas un darbaspēka izmaksas, nav noteiktas brīvā tirgus spēku ietekmē, jo tās ietekmē būtiska valdības iejaukšanās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, kā par to liecina viena vai vairāku tajā uzskaitīto attiecīgo faktoru faktiskā vai potenciālā ietekme. Tādējādi un ņemot vērā, ka Ķīnas valdība nesadarbojās, Komisija secināja, ka šajā lietā normālās vērtības noteikšanai nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas. Tāpēc Komisija, kā aprakstīts nākamajā iedaļā, noteica normālo vērtību, pamatojoties vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, t. i., šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu pamatojoties uz atbilstošām ražošanas un pārdošanas izmaksām attiecīgajā reprezentatīvajā valstī.

| (88) | Pēc informācijas izpaušanas Zhejiang Jndia un CCCMC atkārtoja savas iepriekšējās piezīmes, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts ir pretrunā PTO Antidempinga nolīgumam, ka nav būtisku kropļojumu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu nozarē, ka Komisijas valsts ziņojums par Ķīnu ir novecojis un ka Ķīnas politikas dokumentiem nav saistošas ietekmes uz tirgu. |
| --- | --- |

(88)

Pēc informācijas izpaušanas Zhejiang Jndia un CCCMC atkārtoja savas iepriekšējās piezīmes, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkts ir pretrunā PTO Antidempinga nolīgumam, ka nav būtisku kropļojumu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu nozarē, ka Komisijas valsts ziņojums par Ķīnu ir novecojis un ka Ķīnas politikas dokumentiem nav saistošas ietekmes uz tirgu.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (89) | Kā norādīts 62. apsvērumā, Komisija secināja, ka, ņemot vērā tai pieejamos pierādījumus, pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošana ir pamatota. Turklāt Komisija uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikums atbilst Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Komisija uzskata, ka saskaņā ar Apelācijas institūcijas skaidrojumiem lietā DS473 EU-Biodiesel (Argentīna) pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, piemēram, 2. panta 5. punkta otrā daļa, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, pienācīgi koriģētus, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota. |
| --- | --- |

(89)

Kā norādīts 62. apsvērumā, Komisija secināja, ka, ņemot vērā tai pieejamos pierādījumus, pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošana ir pamatota. Turklāt Komisija uzskatīja, ka pamatregulas 2. panta 6.a punkta noteikums atbilst Eiropas Savienības saistībām Pasaules Tirdzniecības organizācijā. Komisija uzskata, ka saskaņā ar Apelācijas institūcijas skaidrojumiem lietā DS473 EU-Biodiesel (Argentīna) pamatregulas noteikumi, kas vispārīgi attiecas uz visām PTO dalībvalstīm, piemēram, 2. panta 5. punkta otrā daļa, ļauj izmantot no trešās valsts iegūtus datus, pienācīgi koriģētus, ja šāda korekcija ir nepieciešama un pamatota.

EU-Biodiesel

| (90) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka valsts ziņojums ir novecojis, – šis jautājums ir plaši iztirzāts 85. apsvērumā. Turklāt Komisija norādīja, ka tās secinājumi par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu ir balstīti uz visu pieejamo pierādījumu kopumu, kurā minētais ziņojums ir tikai viens no elementiem. Šajā ziņā Komisija jo īpaši atsaucas uz 70.–75. apsvērumu, kuros aprakstīti papildu pierādījumi, kas ir būtiski pašreizējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka valsts ziņojums ir novecojis, – šis jautājums ir plaši iztirzāts 85. apsvērumā. Turklāt Komisija norādīja, ka tās secinājumi par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu ir balstīti uz visu pieejamo pierādījumu kopumu, kurā minētais ziņojums ir tikai viens no elementiem. Šajā ziņā Komisija jo īpaši atsaucas uz 70.–75. apsvērumu, kuros aprakstīti papildu pierādījumi, kas ir būtiski pašreizējā izmeklēšanā.

| (91) | Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, no kuras izriet pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošana, nav atkarīga no tā, vai ir informācija par konkrēto nozari vai informācija par konkrētu izmeklējamā ražojuma tirgu. Šajā ziņā, kā atspoguļots 63.–66. un 77.–80. apsvērumā, Komisija pašreizējās izmeklēšanas gaitā ir konstatējusi nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu nozarē un ar to saistīto izejresursu nozarēs. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts ļauj izmantot iekšzemes izmaksas normālās vērtības aprēķināšanai tikai tad, ja izmeklēšanas gaitā ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas. Tomēr šajā ziņā nebija apstiprinošu pierādījumu tam, ka atsevišķu ražotāju eksportētāju ražošanas faktori nav izkropļoti. |
| --- | --- |

(91)

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana, no kuras izriet pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošana, nav atkarīga no tā, vai ir informācija par konkrēto nozari vai informācija par konkrētu izmeklējamā ražojuma tirgu. Šajā ziņā, kā atspoguļots 63.–66. un 77.–80. apsvērumā, Komisija pašreizējās izmeklēšanas gaitā ir konstatējusi nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu nozarē un ar to saistīto izejresursu nozarēs. Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkts ļauj izmantot iekšzemes izmaksas normālās vērtības aprēķināšanai tikai tad, ja izmeklēšanas gaitā ir nešaubīgi noteikts, ka tās nav izkropļotas. Tomēr šajā ziņā nebija apstiprinošu pierādījumu tam, ka atsevišķu ražotāju eksportētāju ražošanas faktori nav izkropļoti.

| (92) | Pirmkārt, piecgades plāni, ko publicējusi ĶV, nav tikai vispārīgi norādījumu dokumenti, bet ir juridiski saistoši. Šajā saistībā Komisija atsaucās uz ziņojuma 4. nodaļā izklāstīto detalizēto plānu analīzi, norādot, ka 4.3.1. iedaļa ir īpaši veltīta plānu juridiski saistošajam raksturam. 14. piecgades plānā ir skaidri atgādināts visām iestādēm rūpīgi īstenot plānus: “Mēs stiprināsim plānošanas pārvaldības sistēmas, piemēram, katalogus un sarakstus, apkopošanu un arhivēšanu, kā arī pielāgošanu un saskaņošanu, izstrādāsim sarakstus un katalogus, piemēram, 14. piecgades plāna valsts līmeņa īpašos plānus, veicināsim plānu arhivēšanu, paļaujoties uz valsts plānošanas integrēto pārvaldības informācijas platformu, un piemērosim dažādiem plāniem vienotu pārvaldību. Mēs izveidosim un uzlabosim plānošanas pielāgošanas un koordinācijas mehānismus, saskaņosim plānus, ko apstiprinājusi CCP Centrālā komiteja un Valsts padome, un provinču attīstības plānus ar šo plānu pirms iesniegšanas apstiprināšanai, nodrošināsim, ka valsts līmeņa teritoriālā plānošana, īpašā plānošana, reģionālā plānošana un citi plānošanas līmeņi ir saskaņoti ar šo plānu galveno mērķu, attīstības virzienu, vispārējā noformējuma, būtisko rīcībpolitiku, nozīmīgāko projektu un riska novēršanas un kontroles ziņā.” (53) Turklāt 14. piecgades plānā par izejvielu nozares attīstīšanu ir paredzēts, ka “visām vietējām struktūrām ir jāizmanto šis plāns savā labā un jāiekļauj tajā paredzētais galvenais saturs un nozīmīgākie projekti savos galvenajos vietējos uzdevumos”, savukārt “tērauda un visas citas galvenās nozares formulē īpašus īstenošanas atzinumus, balstoties uz šā plāna mērķiem un uzdevumiem.” (54) |
| --- | --- |

(92)

Pirmkārt, piecgades plāni, ko publicējusi ĶV, nav tikai vispārīgi norādījumu dokumenti, bet ir juridiski saistoši. Šajā saistībā Komisija atsaucās uz ziņojuma 4. nodaļā izklāstīto detalizēto plānu analīzi, norādot, ka 4.3.1. iedaļa ir īpaši veltīta plānu juridiski saistošajam raksturam. 14. piecgades plānā ir skaidri atgādināts visām iestādēm rūpīgi īstenot plānus: “Mēs stiprināsim plānošanas pārvaldības sistēmas, piemēram, katalogus un sarakstus, apkopošanu un arhivēšanu, kā arī pielāgošanu un saskaņošanu, izstrādāsim sarakstus un katalogus, piemēram, 14. piecgades plāna valsts līmeņa īpašos plānus, veicināsim plānu arhivēšanu, paļaujoties uz valsts plānošanas integrēto pārvaldības informācijas platformu, un piemērosim dažādiem plāniem vienotu pārvaldību. Mēs izveidosim un uzlabosim plānošanas pielāgošanas un koordinācijas mehānismus, saskaņosim plānus, ko apstiprinājusi CCP Centrālā komiteja un Valsts padome, un provinču attīstības plānus ar šo plānu pirms iesniegšanas apstiprināšanai, nodrošināsim, ka valsts līmeņa teritoriālā plānošana, īpašā plānošana, reģionālā plānošana un citi plānošanas līmeņi ir saskaņoti ar šo plānu galveno mērķu, attīstības virzienu, vispārējā noformējuma, būtisko rīcībpolitiku, nozīmīgāko projektu un riska novēršanas un kontroles ziņā.” (53) Turklāt 14. piecgades plānā par izejvielu nozares attīstīšanu ir paredzēts, ka “visām vietējām struktūrām ir jāizmanto šis plāns savā labā un jāiekļauj tajā paredzētais galvenais saturs un nozīmīgākie projekti savos galvenajos vietējos uzdevumos”, savukārt “tērauda un visas citas galvenās nozares formulē īpašus īstenošanas atzinumus, balstoties uz šā plāna mērķiem un uzdevumiem.” (54)

Mēs stiprināsim plānošanas pārvaldības sistēmas, piemēram, katalogus un sarakstus, apkopošanu un arhivēšanu, kā arī pielāgošanu un saskaņošanu, izstrādāsim sarakstus un katalogus, piemēram, 14. piecgades plāna valsts līmeņa īpašos plānus, veicināsim plānu arhivēšanu, paļaujoties uz valsts plānošanas integrēto pārvaldības informācijas platformu, un piemērosim dažādiem plāniem vienotu pārvaldību. Mēs izveidosim un uzlabosim plānošanas pielāgošanas un koordinācijas mehānismus, saskaņosim plānus, ko apstiprinājusi CCP Centrālā komiteja un Valsts padome, un provinču attīstības plānus ar šo plānu pirms iesniegšanas apstiprināšanai, nodrošināsim, ka valsts līmeņa teritoriālā plānošana, īpašā plānošana, reģionālā plānošana un citi plānošanas līmeņi ir saskaņoti ar šo plānu galveno mērķu, attīstības virzienu, vispārējā noformējuma, būtisko rīcībpolitiku, nozīmīgāko projektu un riska novēršanas un kontroles ziņā

53

visām vietējām struktūrām ir jāizmanto šis plāns savā labā un jāiekļauj tajā paredzētais galvenais saturs un nozīmīgākie projekti savos galvenajos vietējos uzdevumos

tērauda un visas citas galvenās nozares formulē īpašus īstenošanas atzinumus, balstoties uz šā plāna mērķiem un uzdevumiem

54

| (93) | Tāpēc, pamatojoties uz 89.–92. apsvērumā izklāstītajiem pierādījumiem, Komisija noraidīja 88. apsvērumā minētos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(93)

Tāpēc, pamatojoties uz 89.–92. apsvērumā izklāstītajiem pierādījumiem, Komisija noraidīja 88. apsvērumā minētos apgalvojumus.

3.1.2.2.2.   
  Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

| (94) | Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika pamatota ar šādiem kritērijiem:






  — | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šajā nolūkā Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (55), |
| --- | --- | --- |

(94)

Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika pamatota ar šādiem kritērijiem:

—

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šajā nolūkā Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi, izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR (55),

55

| — | pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (56), |
| --- | --- |

—

pārskatāmā ražojuma ražošana minētajā valstī (56),

56

| — | attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroku attiecīgā gadījumā dod valstij ar pienācīga līmeņa sociālo un vides aizsardzību;

| (95) | Kā paskaidrots 54. apsvērumā, Komisija izdeva paziņojumu par avotiem, kurā aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un informēja ieinteresētās personas par nodomu izmantot Taizemi kā atbilstošu reprezentatīvo valsti šajā lietā, ja tiktu apstiprināta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(95)

Kā paskaidrots 54. apsvērumā, Komisija izdeva paziņojumu par avotiem, kurā aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un informēja ieinteresētās personas par nodomu izmantot Taizemi kā atbilstošu reprezentatīvo valsti šajā lietā, ja tiktu apstiprināta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (96) | Paziņojumā par avotiem Komisija paskaidroja, ka sadarbības trūkuma dēļ tai saskaņā ar pamatregulas 18. pantu būs jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Reprezentatīvās valsts izvēles pamatā bija termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā informācija, kā arī citi informācijas avoti, kuri atzīti par atbilstošiem saskaņā ar kritērijiem, kas atbilstīgi pamatregulas 18. panta 5. punktam izklāstīti pamatregulas 2. panta 6.a punktā, tostarp GTA, Pasaules Bankas pētījums Doing Business (57), Taizemes Enerģētikas ministrija (58), Taizemes Provinču ūdensapgādes iestāde (59) un Taizemes Valsts statistikas birojs (60). |
| --- | --- |

(96)

Paziņojumā par avotiem Komisija paskaidroja, ka sadarbības trūkuma dēļ tai saskaņā ar pamatregulas 18. pantu būs jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Reprezentatīvās valsts izvēles pamatā bija termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā informācija, kā arī citi informācijas avoti, kuri atzīti par atbilstošiem saskaņā ar kritērijiem, kas atbilstīgi pamatregulas 18. panta 5. punktam izklāstīti pamatregulas 2. panta 6.a punktā, tostarp GTA, Pasaules Bankas pētījums Doing Business (57), Taizemes Enerģētikas ministrija (58), Taizemes Provinču ūdensapgādes iestāde (59) un Taizemes Valsts statistikas birojs (60).

GTA

Doing Business

57

58

59

60

| (97) | Attiecībā uz ekonomiskās attīstības līmeni pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā kā iespējamas reprezentatīvās valstis izvērtēja četras valstis ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR. Izvērtētās valstis bija Taizeme, Indonēzija, Malaizija un Turcija (61). |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz ekonomiskās attīstības līmeni pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā kā iespējamas reprezentatīvās valstis izvērtēja četras valstis ar līdzīgu ekonomiskās attīstības līmeni kā ĶTR. Izvērtētās valstis bija Taizeme, Indonēzija, Malaizija un Turcija (61).

61

| (98) | Attiecībā uz pārskatāmā ražojuma ražošanu par visām četrām valstīm norādīts, ka to nozares eksportē vismaz 500 tonnu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu gadā (62). |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz pārskatāmā ražojuma ražošanu par visām četrām valstīm norādīts, ka to nozares eksportē vismaz 500 tonnu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu gadā (62).

62

| (99) | Saistībā ar attiecīgo datu publisku pieejamību reprezentatīvajā valstī jānorāda, ka pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas pieprasījumā no šīm četrām valstīm kā piemēroto identificēja Taizemi, jo par to publiski ir pieejami tādi attiecīgie dati kā oficiāla importa statistika, enerģijas cenas un zināmi ražotāji, par kuriem ir publiski pieejama finanšu informācija. Pieprasījuma iesniedzējs identificēja četrus uzņēmumus, kuri Taizemē ražo nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementus (63). |
| --- | --- |

(99)

Saistībā ar attiecīgo datu publisku pieejamību reprezentatīvajā valstī jānorāda, ka pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas pieprasījumā no šīm četrām valstīm kā piemēroto identificēja Taizemi, jo par to publiski ir pieejami tādi attiecīgie dati kā oficiāla importa statistika, enerģijas cenas un zināmi ražotāji, par kuriem ir publiski pieejama finanšu informācija. Pieprasījuma iesniedzējs identificēja četrus uzņēmumus, kuri Taizemē ražo nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementus (63).

63

| (100) | Kā paskaidrots paziņojumā par avotiem, divi no šiem uzņēmumiem divus gadus pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda strādāja ar zaudējumiem, tāpēc tos nebija iespējams izmantot pieņemamas peļņas aprēķināšanai, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6.a punktā. Par atlikušajiem diviem pieprasījumā norādītajiem uzņēmumiem – Thai Benkan Co. Ltd. un Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd. – bija pieejami 2020. gada dati, kas liecināja par peļņas prognozēm 1,2 % apmērā un PVA izmaksām 32,6 % apmērā. |
| --- | --- |

(100)

Kā paskaidrots paziņojumā par avotiem, divi no šiem uzņēmumiem divus gadus pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda strādāja ar zaudējumiem, tāpēc tos nebija iespējams izmantot pieņemamas peļņas aprēķināšanai, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6.a punktā. Par atlikušajiem diviem pieprasījumā norādītajiem uzņēmumiem – Thai Benkan Co. Ltd. un Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd. – bija pieejami 2020. gada dati, kas liecināja par peļņas prognozēm 1,2 % apmērā un PVA izmaksām 32,6 % apmērā.

Thai Benkan Co. Ltd.

Thairungrueng Fitting & Value Co. Ltd.

| (101) | Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka Taizeme nav piemērota reprezentatīvā valsts un atbilstošāka izvēle būtu Malaizija. |
| --- | --- |

(101)

Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka Taizeme nav piemērota reprezentatīvā valsts un atbilstošāka izvēle būtu Malaizija.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (102) | Visupirms Komisija norāda, ka nedz Zhejiang Jndia, nedz CCCMC neapgalvoja, ka Taizeme būtu nepiemērota izvēle. Tās tikai norādīja, ka Malaizija būtu atbilstošāka izvēle. Tomēr nedz Zhejiang Jndia, nedz CCCMC neiesniedza un pat neieteica nekādus avotus vai publiski pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām Malaizijā attiecībā uz daudzajiem paziņojumā minētajiem ražošanas faktoriem. Līdz ar to šis apgalvojums bija nepamatots. |
| --- | --- |

(102)

Visupirms Komisija norāda, ka nedz Zhejiang Jndia, nedz CCCMC neapgalvoja, ka Taizeme būtu nepiemērota izvēle. Tās tikai norādīja, ka Malaizija būtu atbilstošāka izvēle. Tomēr nedz Zhejiang Jndia, nedz CCCMC neiesniedza un pat neieteica nekādus avotus vai publiski pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām Malaizijā attiecībā uz daudzajiem paziņojumā minētajiem ražošanas faktoriem. Līdz ar to šis apgalvojums bija nepamatots.

Zhejiang Jndia

CCCMC

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (103) | Saskaņā ar Global Trade Alert (64) ASV jau vairākus gadus ir noteikti antidempinga maksājumi par pārskatāmā ražojuma importu no Malaizijas. Tāpat 2023. gada 3. martā Komisija atlikušo Ķīnai piemērojamo atlikušo antidempinga maksājumu attiecināja uz konkrētiem Malaizijas ražotājiem, attiecībā uz kuriem tika konstatēts, ka tie apiet antidempinga pasākumus, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/141 piemēroti pārskatāmā ražojuma importam. Nevar izslēgt, ka šie abi faktori varētu ietekmēt Malaizijas kā reprezentatīvas valsts atbilstību, piemēram, attiecībā uz Malaizijas tirgū strādājošo uzņēmumu PVA izmaksām un peļņu, to potenciāli negodīgo komercpraksi tādos lielos eksporta tirgos kā ASV un/vai Savienība un kopumā uz pārskatāmā ražojuma tirgus darbību Malaizijā un tā potenciālajiem izejresursiem. Komisija uzskatīja, ka šo apstākļu dēļ Malaizija nav atbilstoša reprezentatīvā valsts. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar Global Trade Alert (64) ASV jau vairākus gadus ir noteikti antidempinga maksājumi par pārskatāmā ražojuma importu no Malaizijas. Tāpat 2023. gada 3. martā Komisija atlikušo Ķīnai piemērojamo atlikušo antidempinga maksājumu attiecināja uz konkrētiem Malaizijas ražotājiem, attiecībā uz kuriem tika konstatēts, ka tie apiet antidempinga pasākumus, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/141 piemēroti pārskatāmā ražojuma importam. Nevar izslēgt, ka šie abi faktori varētu ietekmēt Malaizijas kā reprezentatīvas valsts atbilstību, piemēram, attiecībā uz Malaizijas tirgū strādājošo uzņēmumu PVA izmaksām un peļņu, to potenciāli negodīgo komercpraksi tādos lielos eksporta tirgos kā ASV un/vai Savienība un kopumā uz pārskatāmā ražojuma tirgus darbību Malaizijā un tā potenciālajiem izejresursiem. Komisija uzskatīja, ka šo apstākļu dēļ Malaizija nav atbilstoša reprezentatīvā valsts.

Global Trade Alert

64

| (104) | Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi informāciju par Taizemē saražotajiem apjomiem. |
| --- | --- |

(104)

Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi informāciju par Taizemē saražotajiem apjomiem.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (105) | Kā paskaidrots 98. apsvērumā, Komisija norādīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā bija sniegta eksporta statistika, kas liecināja, ka Taizeme (un arī pārējās trīs potenciālās reprezentatīvās valstis) eksportē ievērojamus pārskatāmā ražojuma apjomus (65). Komisija arī norādīja, ka šīs personas neiesniedza nekādus pierādījumus par Taizemē faktiski saražotajiem apjomiem, nemaz nerunājot salīdzinājumu ar Malaizijā vai citās potenciālajās reprezentatīvajās valstīs saražotajiem apjomiem. Tāpēc šis apgalvojums tika uzskatīts par nepamatotu un nebūtisku. |
| --- | --- |

(105)

Kā paskaidrots 98. apsvērumā, Komisija norādīja, ka termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā bija sniegta eksporta statistika, kas liecināja, ka Taizeme (un arī pārējās trīs potenciālās reprezentatīvās valstis) eksportē ievērojamus pārskatāmā ražojuma apjomus (65). Komisija arī norādīja, ka šīs personas neiesniedza nekādus pierādījumus par Taizemē faktiski saražotajiem apjomiem, nemaz nerunājot salīdzinājumu ar Malaizijā vai citās potenciālajās reprezentatīvajās valstīs saražotajiem apjomiem. Tāpēc šis apgalvojums tika uzskatīts par nepamatotu un nebūtisku.

65

| (106) | Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka peļņas koeficients Taizemē ir pārāk zems, lai būtu uzskatāms par pieņemamu. Pēc šā apgalvojuma personas norādīja, ka Malaizija būtu labāka izvēle, un identificēja ražotāju, par kuru ir publiski pieejami finanšu dati par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(106)

Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka peļņas koeficients Taizemē ir pārāk zems, lai būtu uzskatāms par pieņemamu. Pēc šā apgalvojuma personas norādīja, ka Malaizija būtu labāka izvēle, un identificēja ražotāju, par kuru ir publiski pieejami finanšu dati par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (107) | Izmeklēšanas laikā ir kļuvuši pieejami jaunāki dati par Taizemes pelnošajiem uzņēmumiem. Tāpēc Komisija šos datus pārskatīja. Abu Taizemes uzņēmumu atjauninātie dati par 2021. gadu, kas ir šīs izmeklēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas periods, liecināja, ka to peļņa vidēji bija 1,22 % un PVA izmaksas bija vidēji 19,64 % līmenī. |
| --- | --- |

(107)

Izmeklēšanas laikā ir kļuvuši pieejami jaunāki dati par Taizemes pelnošajiem uzņēmumiem. Tāpēc Komisija šos datus pārskatīja. Abu Taizemes uzņēmumu atjauninātie dati par 2021. gadu, kas ir šīs izmeklēšanas pārskatīšanas izmeklēšanas periods, liecināja, ka to peļņa vidēji bija 1,22 % un PVA izmaksas bija vidēji 19,64 % līmenī.

| (108) | Paziņojumā par avotiem Komisija atzina, ka tik neliela peļņa nav uzskatāma par pieņemamu. Tomēr termiņbeigu pārskatīšanā nav nepieciešams noteikt precīzu dempinga līmeni, jo izmeklēšanā ir jānosaka, vai pastāv iespējamība, ka dempings turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumu termiņš netiks pagarināts. Līdz ar to Komisija var izmantot zemāku peļņas līmeni, ja uz tā pamata jau ir identificēts dempings. Tas arī attiecas uz jaunākajiem koriģētajiem Taizemes uzņēmumu datiem. Kā norādīts turpmāk 3.1.2.4. sadaļā, izmeklēšanā ir konstatēts dempings, pamatojoties uz finanšu datiem no Taizemes. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Turklāt ieinteresēto personu piedāvātā Malaizijas uzņēmuma peļņa ir lielāka nekā Taizemes uzņēmumu peļņa (66). Līdz ar to, piekrītot apgalvojumam un izmantojot Malaizijas uzņēmuma datus, normālā vērtība tikai palielinātos un dempinga līmenis būtu augstāks. |
| --- | --- |

(108)

Paziņojumā par avotiem Komisija atzina, ka tik neliela peļņa nav uzskatāma par pieņemamu. Tomēr termiņbeigu pārskatīšanā nav nepieciešams noteikt precīzu dempinga līmeni, jo izmeklēšanā ir jānosaka, vai pastāv iespējamība, ka dempings turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumu termiņš netiks pagarināts. Līdz ar to Komisija var izmantot zemāku peļņas līmeni, ja uz tā pamata jau ir identificēts dempings. Tas arī attiecas uz jaunākajiem koriģētajiem Taizemes uzņēmumu datiem. Kā norādīts turpmāk 3.1.2.4. sadaļā, izmeklēšanā ir konstatēts dempings, pamatojoties uz finanšu datiem no Taizemes. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Turklāt ieinteresēto personu piedāvātā Malaizijas uzņēmuma peļņa ir lielāka nekā Taizemes uzņēmumu peļņa (66). Līdz ar to, piekrītot apgalvojumam un izmantojot Malaizijas uzņēmuma datus, normālā vērtība tikai palielinātos un dempinga līmenis būtu augstāks.

66

| (109) | Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka citu tiešo izmaksu aprēķināšana, izsakot tās kā procentus, pamatojoties uz pieprasījumā norādītajām Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām, nav pieņemama, jo ražošanas process Taizemē un Savienībā atšķiras. |
| --- | --- |

(109)

Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka citu tiešo izmaksu aprēķināšana, izsakot tās kā procentus, pamatojoties uz pieprasījumā norādītajām Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām, nav pieņemama, jo ražošanas process Taizemē un Savienībā atšķiras.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (110) | Zhejiang Jndia un CCCMC nesniedza nekādus pierādījumus par ražošanas procesu Taizemē, tāpēc šis apgalvojums bija nepamatots. Vēl jo vairāk tāpēc, ka Zhejiang Jndia un CCCMC dalībnieki būtu varējuši sadarboties izmeklēšanā, norādot savas ražošanas izmaksas un ražošanas patēriņa faktorus ĶTR, kam Komisija varētu piemērot atsauces vērtības. Tā vietā viņi izvēlējās nesadarboties, neraugoties uz to, ka Zhejiang Jndia ir ražotājs eksportētājs, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja ievērojamus nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu apjomus (67). |
| --- | --- |

(110)

Zhejiang Jndia un CCCMC nesniedza nekādus pierādījumus par ražošanas procesu Taizemē, tāpēc šis apgalvojums bija nepamatots. Vēl jo vairāk tāpēc, ka Zhejiang Jndia un CCCMC dalībnieki būtu varējuši sadarboties izmeklēšanā, norādot savas ražošanas izmaksas un ražošanas patēriņa faktorus ĶTR, kam Komisija varētu piemērot atsauces vērtības. Tā vietā viņi izvēlējās nesadarboties, neraugoties uz to, ka Zhejiang Jndia ir ražotājs eksportētājs, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja ievērojamus nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu apjomus (67).

Zhejiang Jndia

CCCMC

Zhejiang Jndia

CCCMC

Zhejiang Jndia

67

| (111) | Tāpēc Komisija paļāvās uz informāciju, ko pieprasījuma iesniedzējs bija sniedzis pārskatīšanas pieprasījumā. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, kas tiek eksportēts no Ķīnas, un līdzīgajam ražojumam, kas tiek ražots Savienībā, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Nav nekādu pierādījumu tam, ka pārskatāmā ražojuma ražošanas process Savienībā, Ķīnā un attiecīgajās reprezentatīvajās trešajās valstīs savstarpēji atšķirtos. |
| --- | --- |

(111)

Tāpēc Komisija paļāvās uz informāciju, ko pieprasījuma iesniedzējs bija sniedzis pārskatīšanas pieprasījumā. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, kas tiek eksportēts no Ķīnas, un līdzīgajam ražojumam, kas tiek ražots Savienībā, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Nav nekādu pierādījumu tam, ka pārskatāmā ražojuma ražošanas process Savienībā, Ķīnā un attiecīgajās reprezentatīvajās trešajās valstīs savstarpēji atšķirtos.

| (112) | Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka Taizeme nav piemērota izvēle, jo bezšuvju cauruļu vidējā importa cena Taizemē nav pieņemama. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka cena ir “neparasta”, jo vidējās cenas importam uz Taizemi no dažādām piegādātājām valstīm ievērojami atšķiras. Viņi apgalvoja, ka vidējā cena ir nepamatoti augsta salīdzinājumā ar cenām importam citās valstīs vai blokos, kur tiek ražoti nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementi, piemēram, Malaizijā, Indijā un Savienībā. Viņi arīdzan apgalvoja, ka atsauces cena ir augstāka par cenām starp Savienības dalībvalstīm ne tikai attiecībā uz izejresursiem, bet arī pabeigto līdzīgo ražojumu. Ieinteresētās personas uzskatīja, ka “Komisijai būtu jāatklāj iemesls, kādēļ cena par bezšuvju cauruļu importu Taizemē no dažām valstīm ir anormāla, un šīs anormālās cenas būtu jāizslēdz vai jākoriģē”. |
| --- | --- |

(112)

Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka Taizeme nav piemērota izvēle, jo bezšuvju cauruļu vidējā importa cena Taizemē nav pieņemama. Ieinteresētās personas apgalvoja, ka cena ir “neparasta”, jo vidējās cenas importam uz Taizemi no dažādām piegādātājām valstīm ievērojami atšķiras. Viņi apgalvoja, ka vidējā cena ir nepamatoti augsta salīdzinājumā ar cenām importam citās valstīs vai blokos, kur tiek ražoti nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementi, piemēram, Malaizijā, Indijā un Savienībā. Viņi arīdzan apgalvoja, ka atsauces cena ir augstāka par cenām starp Savienības dalībvalstīm ne tikai attiecībā uz izejresursiem, bet arī pabeigto līdzīgo ražojumu. Ieinteresētās personas uzskatīja, ka “Komisijai būtu jāatklāj iemesls, kādēļ cena par bezšuvju cauruļu importu Taizemē no dažām valstīm ir anormāla, un šīs anormālās cenas būtu jāizslēdz vai jākoriģē”.

Zhejiang Jndia

CCCMC

Komisijai būtu jāatklāj iemesls, kādēļ cena par bezšuvju cauruļu importu Taizemē no dažām valstīm ir anormāla, un šīs anormālās cenas būtu jāizslēdz vai jākoriģē

| (113) | Komisija tam nepiekrita. Taizeme ir atbilstoša reprezentatīvā valsts, pamatojoties uz 97.–100. apsvērumā izklāstītajiem iemesliem. Ieinteresētās personas nespēja pierādīt, ka Komisijas izmantotie dati nav saistīti ar “atbilstošajām ražošanas izmaksām” pamatregulas 2. panta 6.a punkta izpratnē. Tās tikai apgalvoja, ka cena ir “anormāla”, atsaucoties uz citiem avotiem bez paskaidrojumiem, un uzdodot Komisijai atrast iemeslu, kādēļ pastāv šī anomālija. Vienlaikus neviens ĶTR ražotājs nesadarbojās izmeklēšanā, un, kā norādīts 34. apsvērumā, ražošanas faktori bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Ņemot vērā attiecīgā izejresursa importa apmēru Taizemē un lietas materiālos iekļauto informāciju, Komisijai nebija nekādu pierādījumu tam, ka izmantotie dati ir izkropļoti vai ka tie attiecas uz izejresursiem, kas neatbilst izmaksām ĶTR. Turklāt fakts vien, ka cenas dažādiem avotiem ir atšķirīgas un vidējā cena ir augsta salīdzinājumā ar citiem avotiem, nenozīmē, ka cena ir nepieņemama. Ņemot vērā iepriekšminēto, apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots. Turklāt, lai arī Zhejiang Jndia un CCCMC nesniedza nekādu pamatojumu vai ieteikumus attiecībā uz korekcijām vai alternatīvām, Komisija norādīja, ka, pat izmantojot zemāko importa vērtību Taizemē (32,81 CNY par kilogramu, ievedot no Indonēzijas), tiktu konstatēts dempings. |
| --- | --- |

(113)

Komisija tam nepiekrita. Taizeme ir atbilstoša reprezentatīvā valsts, pamatojoties uz 97.–100. apsvērumā izklāstītajiem iemesliem. Ieinteresētās personas nespēja pierādīt, ka Komisijas izmantotie dati nav saistīti ar “atbilstošajām ražošanas izmaksām” pamatregulas 2. panta 6.a punkta izpratnē. Tās tikai apgalvoja, ka cena ir “anormāla”, atsaucoties uz citiem avotiem bez paskaidrojumiem, un uzdodot Komisijai atrast iemeslu, kādēļ pastāv šī anomālija. Vienlaikus neviens ĶTR ražotājs nesadarbojās izmeklēšanā, un, kā norādīts 34. apsvērumā, ražošanas faktori bija jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu. Ņemot vērā attiecīgā izejresursa importa apmēru Taizemē un lietas materiālos iekļauto informāciju, Komisijai nebija nekādu pierādījumu tam, ka izmantotie dati ir izkropļoti vai ka tie attiecas uz izejresursiem, kas neatbilst izmaksām ĶTR. Turklāt fakts vien, ka cenas dažādiem avotiem ir atšķirīgas un vidējā cena ir augsta salīdzinājumā ar citiem avotiem, nenozīmē, ka cena ir nepieņemama. Ņemot vērā iepriekšminēto, apgalvojums tika noraidīts kā nepamatots. Turklāt, lai arī Zhejiang Jndia un CCCMC nesniedza nekādu pamatojumu vai ieteikumus attiecībā uz korekcijām vai alternatīvām, Komisija norādīja, ka, pat izmantojot zemāko importa vērtību Taizemē (32,81 CNY par kilogramu, ievedot no Indonēzijas), tiktu konstatēts dempings.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (114) | Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka no importa cenas būtu jāatskaita jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(114)

Zhejiang Jndia un CCCMC arī apgalvoja, ka no importa cenas būtu jāatskaita jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas.

Zhejiang Jndia

CCCMC

| (115) | Komisija tam nepiekrita. Izejresursu importa cena reprezentatīvajā valstī tiek izmantota kā aizstājējvērtība neizkropļotai cenai reprezentatīvās valsts iekšējā tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. Šī cena ir iekļauta GTA CIF līmenī. Līdz ar to jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas, ja tādas ir, nav jāatskaita, pretējā gadījumā tā vairs neatspoguļotu izejresursu cenas aizstājējvērtību vietējā tirgū. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(115)

Komisija tam nepiekrita. Izejresursu importa cena reprezentatīvajā valstī tiek izmantota kā aizstājējvērtība neizkropļotai cenai reprezentatīvās valsts iekšējā tirgū saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu. Šī cena ir iekļauta GTA CIF līmenī. Līdz ar to jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas, ja tādas ir, nav jāatskaita, pretējā gadījumā tā vairs neatspoguļotu izejresursu cenas aizstājējvērtību vietējā tirgū. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

GTA CIF

| (116) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto un Komisijas rīcības brīvību, izvēloties atbilstošu reprezentatīvo valsti, Komisija apstiprināja savu izvēli par labu Taizemei kā atbilstošai reprezentatīvajai valstij saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6a. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto un Komisijas rīcības brīvību, izvēloties atbilstošu reprezentatīvo valsti, Komisija apstiprināja savu izvēli par labu Taizemei kā atbilstošai reprezentatīvajai valstij saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6a. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

| (117) | Tā kā, pamatojoties uz visiem iepriekš minētajiem elementiem un pēc ieinteresēto personu piezīmju izvērtēšanas, ir konstatēts, ka Taizeme ir atbilstoša reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(117)

Tā kā, pamatojoties uz visiem iepriekš minētajiem elementiem un pēc ieinteresēto personu piezīmju izvērtēšanas, ir konstatēts, ka Taizeme ir atbilstoša reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

| (118) | Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Taizeme atbilst kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par atbilstošu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Taizeme atbilst kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par atbilstošu reprezentatīvo valsti.

| (119) | Pēc informācijas izpaušanas Zhejiang Jndia un CCCMC atkārtoti izteica piezīmes, ka Malaizija ir atbilstošāka reprezentatīvā trešā valsts nekā Taizeme. Uz šiem apgalvojumiem tika atbildēts 3.1.2.2.2.l iedaļā iepriekš. Taizeme atbilda kritērijiem attiecībā uz reprezentatīvu valsti, kas izklāstīti pamatregulas 2. panta 6.a punktā. Kā noteikts 107. apsvērumā, Komisija pārskatīšanas izmeklēšanas periodam attiecībā uz abiem Taizemes uzņēmumiem izmantoja publiski pieejamos datus. Attiecībā uz ieinteresēto personu piezīmēm par bezšuvju cauruļu importa cenu un jūras pārvadājumu un apdrošināšanas maksu atskaitīšanu Komisija atsaucas uz secinājumiem, kas sniegti 113. un 115. apsvērumā. |
| --- | --- |

(119)

Pēc informācijas izpaušanas Zhejiang Jndia un CCCMC atkārtoti izteica piezīmes, ka Malaizija ir atbilstošāka reprezentatīvā trešā valsts nekā Taizeme. Uz šiem apgalvojumiem tika atbildēts 3.1.2.2.2.l iedaļā iepriekš. Taizeme atbilda kritērijiem attiecībā uz reprezentatīvu valsti, kas izklāstīti pamatregulas 2. panta 6.a punktā. Kā noteikts 107. apsvērumā, Komisija pārskatīšanas izmeklēšanas periodam attiecībā uz abiem Taizemes uzņēmumiem izmantoja publiski pieejamos datus. Attiecībā uz ieinteresēto personu piezīmēm par bezšuvju cauruļu importa cenu un jūras pārvadājumu un apdrošināšanas maksu atskaitīšanu Komisija atsaucas uz secinājumiem, kas sniegti 113. un 115. apsvērumā.

Zhejiang Jndia

CCCMC

3.1.2.2.3.   
  Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības un avoti, kas izmantoti to aprēķināšanai

Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības un avoti, kas izmantoti to aprēķināšanai

| (120) | Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā visu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, un pēc visu ieinteresēto personu iesniegto piezīmju izanalizēšanas, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori, to avoti un neizkropļotas vērtības.

  1. tabula


  Konkrētu nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu ražošanas faktori










  Ražošanas faktors | Preču kods Taizemē | Neizkropļota vērtība | Mērvienība | Informācijas avots |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas |
| Nerūsējošā tērauda pamatcaurules, metinātas | 7306 11 | 25,13 CNY | kg | GTA |
| Nerūsējošā tērauda pamatcaurules, bezšuvju | 7304 11 | 114,74 CNY | kg | GTA |
| Visas nerūsējošā tērauda pamatcaurules, metinātas un bezšuvju | 7306 11
  un
  7304 11 | 68,58 CNY | kg | GTA |
| Visi citi izejmateriāli – iepakošanas izmaksas, komunālie pakalpojumi, palīgmateriāli | Neattiecas | | Fiksēts apjoms (% no tiešajām izmaksām) | Pārskatīšanas pieprasījums |
| Darbaspēks |
| Tiešs darbs | | 18,59 CNY | Stundas | Taizemes Valsts statistikas pārvalde, Starptautiskā Darba organizācija (SDO) |
| Enerģija / komunālie pakalpojumi |
| Elektroenerģija | | 0,88 CNY | kWh | Pasaules Bankas pētījums Doing Business |
| Gāze | | 2,35 CNY | m3 | Enerģētikas ministrijas Enerģijas, politikas un plānošanas nodaļa |
| Ūdens | | 5,80 CNY | m3 | Taizemes Provinču ūdensapgādes iestāde |
| Blakusprodukti/atkritumi |
| Lūžņi | 7204 21 | 8,80 CNY | kg | GTA |

(120)

Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā visu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, un pēc visu ieinteresēto personu iesniegto piezīmju izanalizēšanas, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori, to avoti un neizkropļotas vērtības.

1. tabula

1. tabula

Konkrētu nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu ražošanas faktori

Konkrētu nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu ražošanas faktori

Ražošanas faktors

Preču kods Taizemē

Neizkropļota vērtība

Mērvienība

Informācijas avots

Izejvielas

Izejvielas

Nerūsējošā tērauda pamatcaurules, metinātas

7306 11

25,13 CNY

kg

GTA

Nerūsējošā tērauda pamatcaurules, bezšuvju

7304 11

114,74 CNY

kg

GTA

Visas nerūsējošā tērauda pamatcaurules, metinātas un bezšuvju

7306 11

un

7304 11

68,58 CNY

kg

GTA

Visi citi izejmateriāli – iepakošanas izmaksas, komunālie pakalpojumi, palīgmateriāli

Neattiecas

Fiksēts apjoms (% no tiešajām izmaksām)

Pārskatīšanas pieprasījums

Darbaspēks

Darbaspēks

Tiešs darbs

18,59 CNY

Stundas

Taizemes Valsts statistikas pārvalde, Starptautiskā Darba organizācija (SDO)

Enerģija / komunālie pakalpojumi

Enerģija / komunālie pakalpojumi

Elektroenerģija

0,88 CNY

kWh

Pasaules Bankas pētījums Doing Business

Doing Business

Gāze

2,35 CNY

m3

3

Enerģētikas ministrijas Enerģijas, politikas un plānošanas nodaļa

Ūdens

5,80 CNY

m3

3

Taizemes Provinču ūdensapgādes iestāde

Blakusprodukti/atkritumi

Blakusprodukti/atkritumi

Lūžņi

7204 21

8,80 CNY

kg

GTA

3.1.2.2.3.1.   Izejvielas

| (121) | Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu reprezentatīvajā valstī un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (68) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. |
| --- | --- |

(121)

Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto importa cenu reprezentatīvajā valstī un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transporta izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (68) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis.

GTA

68

| (122) | Komisija nolēma neņemt vērā importu reprezentatīvajā valstī no ĶTR, jo, kā tā secinājusi 3.1.2.2. iedaļā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Tā kā nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Kad no aprēķiniem tika izslēgts imports reprezentatīvajā valstī no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis, iegūtais apmērs no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(122)

Komisija nolēma neņemt vērā importu reprezentatīvajā valstī no ĶTR, jo, kā tā secinājusi 3.1.2.2. iedaļā, nozīmīgu kropļojumu dēļ pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Tā kā nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Kad no aprēķiniem tika izslēgts imports reprezentatīvajā valstī no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis, iegūtais apmērs no citām trešām valstīm joprojām bija reprezentatīvs.

| (123) | Kā paskaidrots paziņojumā par avotiem, Komisija neņēma vērā statistisko anomāliju attiecībā uz importu Taizemē no Japānas HS apakšpozīcijā 7306 11 (metinātas caurules) 2021. gada pirmajā pusgadā. Par šo jautājumu piezīmes no ieinteresētajām personām netika saņemtas. |
| --- | --- |

(123)

Kā paskaidrots paziņojumā par avotiem, Komisija neņēma vērā statistisko anomāliju attiecībā uz importu Taizemē no Japānas HS apakšpozīcijā 7306 11 (metinātas caurules) 2021. gada pirmajā pusgadā. Par šo jautājumu piezīmes no ieinteresētajām personām netika saņemtas.

| (124) | Lai noteiktu līdz ražotāja rūpnīcas vārtiem piegādātu izejvielu cenu, kas būtu neizkropļota, Komisija piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitas nodokli attiecīgā apmērā atkarībā no importēto apjomu izcelsmes valsts. Komisija pievienoja iekšzemes transporta izmaksas Taizemē, pamatojoties uz Pasaules Bankas pētījuma Doing Business datiem (69). |
| --- | --- |

(124)

Lai noteiktu līdz ražotāja rūpnīcas vārtiem piegādātu izejvielu cenu, kas būtu neizkropļota, Komisija piemēroja reprezentatīvās valsts ievedmuitas nodokli attiecīgā apmērā atkarībā no importēto apjomu izcelsmes valsts. Komisija pievienoja iekšzemes transporta izmaksas Taizemē, pamatojoties uz Pasaules Bankas pētījuma Doing Business datiem (69).

Doing Business

69

| (125) | Komisija sagrupēja pozīcijas ar nenozīmīgu ietekmi uz ražošanas izmaksām, piemēram, citi izejmateriāli, iepakošanas izmaksas, komunālie pakalpojumi un palīgmateriāli, un izteica tās kā procentus no tiešajām izmaksām. |
| --- | --- |

(125)

Komisija sagrupēja pozīcijas ar nenozīmīgu ietekmi uz ražošanas izmaksām, piemēram, citi izejmateriāli, iepakošanas izmaksas, komunālie pakalpojumi un palīgmateriāli, un izteica tās kā procentus no tiešajām izmaksām.

3.1.2.2.3.2.   Blakusprodukti

| (126) | Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražošanā rodas tikai viens blakusprodukts, proti, lūžņi. Lai noteiktu to neizkropļoto cenu, Komisija vidējai importa cenai Taizemē arī pievienoja importa nodevas un iekšzemes transporta izmaksas, izmantojot tādu pašu metodoloģiju kā attiecībā uz izejmateriāliem. |
| --- | --- |

(126)

Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražošanā rodas tikai viens blakusprodukts, proti, lūžņi. Lai noteiktu to neizkropļoto cenu, Komisija vidējai importa cenai Taizemē arī pievienoja importa nodevas un iekšzemes transporta izmaksas, izmantojot tādu pašu metodoloģiju kā attiecībā uz izejmateriāliem.

3.1.2.2.3.3.   Darbaspēks

| (127) | Lai aprēķinātu darbaspēka vērtību, Komisija izmantoja pieejamos Taizemes Valsts statistikas pārvaldes un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) datus. Taizemes Valsts statistikas pārvalde reizi ceturksnī publicē detalizētu informāciju par algām visās nozarēs, reģionos un teritorijās Taizemē. Komisija arī izmantoja jaunākos pieejamos SDO (70) statistikas datus par 2020. gadu, lai aprēķinātu Taizemē vidēji nedēļā un mēnesī nostrādāto stundu skaitu. |
| --- | --- |

(127)

Lai aprēķinātu darbaspēka vērtību, Komisija izmantoja pieejamos Taizemes Valsts statistikas pārvaldes un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) datus. Taizemes Valsts statistikas pārvalde reizi ceturksnī publicē detalizētu informāciju par algām visās nozarēs, reģionos un teritorijās Taizemē. Komisija arī izmantoja jaunākos pieejamos SDO (70) statistikas datus par 2020. gadu, lai aprēķinātu Taizemē vidēji nedēļā un mēnesī nostrādāto stundu skaitu.

70

3.1.2.2.3.4.   Enerģija / komunālie pakalpojumi

| (128) | Komisija izmantoja Pasaules Bankas 2020. gada pētījuma Doing Business datus (kas bija jaunākie pieejamie dati) par kWh izteiktām elektroenerģijas cenām, kuras tika piemērotas rūpnieciskajiem lietotājiem attiecīgajā patēriņa grupā (71). |
| --- | --- |

(128)

Komisija izmantoja Pasaules Bankas 2020. gada pētījuma Doing Business datus (kas bija jaunākie pieejamie dati) par kWh izteiktām elektroenerģijas cenām, kuras tika piemērotas rūpnieciskajiem lietotājiem attiecīgajā patēriņa grupā (71).

Doing Business

71

| (129) | Dabasgāzes cenas uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) Taizemē publicē Enerģētikas ministrijas Enerģijas, politikas un plānošanas nodaļa (72). Komisija izmantoja pieejamos datus par 2021. gadu, kas attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(129)

Dabasgāzes cenas uzņēmumiem (rūpnieciskajiem lietotājiem) Taizemē publicē Enerģētikas ministrijas Enerģijas, politikas un plānošanas nodaļa (72). Komisija izmantoja pieejamos datus par 2021. gadu, kas attiecas uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.

72

| (130) | Ūdens patēriņa rūpnieciskam lietojumam cena Taizemē tika iegūta no Provinču ūdensapgādes iestādes (73). Uzņēmumiem ūdens cena tiek noteikta konkrētā diapazonā atkarībā no ikmēneša patēriņa. Izmaksu par ūdeni aprēķināšanai Komisija izvēlējās vidējo lielumu no šā diapazona. |
| --- | --- |

(130)

Ūdens patēriņa rūpnieciskam lietojumam cena Taizemē tika iegūta no Provinču ūdensapgādes iestādes (73). Uzņēmumiem ūdens cena tiek noteikta konkrētā diapazonā atkarībā no ikmēneša patēriņa. Izmaksu par ūdeni aprēķināšanai Komisija izvēlējās vidējo lielumu no šā diapazona.

73

3.1.2.2.3.5.   Citas tiešās izmaksas

| (131) | Citas tiešās izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā doto informāciju par Savienības ražošanas nozari (sk. 57. apsvērumu un 109.–111. apsvērumu). |
| --- | --- |

(131)

Citas tiešās izmaksas tika aprēķinātas, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā doto informāciju par Savienības ražošanas nozari (sk. 57. apsvērumu un 109.–111. apsvērumu).

3.1.2.2.4.   
  Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas, peļņa un amortizācija

Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas, peļņa un amortizācija

| (132) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība. |
| --- | --- |

(132)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība.

| (133) | Tā kā ražotāji / ražotāji eksportētāji nesadarbojās, neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtības noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Līdz ar to Komisija izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

(133)

Tā kā ražotāji / ražotāji eksportētāji nesadarbojās, neizkropļotu izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtības noteikšanai Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmantoja pieejamos faktus. Līdz ar to Komisija izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu attiecību pret kopējām izgatavošanas un darbaspēka izmaksām noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajiem datiem.

| (134) | PVA izmaksu un peļņas noteikšanai Komisija izmantoja 107. apsvērumā norādīto divu Taizemes ražotāju finanšu datus par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(134)

PVA izmaksu un peļņas noteikšanai Komisija izmantoja 107. apsvērumā norādīto divu Taizemes ražotāju finanšu datus par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.

3.1.2.2.5.   
  Normālās vērtības aprēķins

Normālās vērtības aprēķins

| (135) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālo vērtību aprēķināja EXW līmenī. |
| --- | --- |

(135)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu normālo vērtību aprēķināja EXW līmenī.

EXW

| (136) | Nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementus var izgatavot no metinātām vai bezšuvju caurulēm. Komisija noteica bezšuvju piederumu normālo vērtību, izmantojot bezšuvju cauruļu atsauces vērtību, un metināto piederumu normālā vērtība tika noteikta, izmantojot metinātu cauruļu atsauces vērtību. Komisija arī noteica visu piederumu normālo vērtību, par atsauces vērtību pieņemot gan metināto, gan bezšuvju cauruļu importa cenas Taizemē vidējo svērto vērtību. Turpmākajos apsvērumos paskaidrotā metodoloģija ir vienāda visos trīs gadījumos; vienīgā atšķirība ir galvenā ražošanas faktora neizkropļotā vērtība. |
| --- | --- |

(136)

Nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementus var izgatavot no metinātām vai bezšuvju caurulēm. Komisija noteica bezšuvju piederumu normālo vērtību, izmantojot bezšuvju cauruļu atsauces vērtību, un metināto piederumu normālā vērtība tika noteikta, izmantojot metinātu cauruļu atsauces vērtību. Komisija arī noteica visu piederumu normālo vērtību, par atsauces vērtību pieņemot gan metināto, gan bezšuvju cauruļu importa cenas Taizemē vidējo svērto vērtību. Turpmākajos apsvērumos paskaidrotā metodoloģija ir vienāda visos trīs gadījumos; vienīgā atšķirība ir galvenā ražošanas faktora neizkropļotā vērtība.

| (137) | Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā par katra faktora izmantošanu nerūsējošā tērauda cauruļu savienotājelementu sadurmetināšanai ražošanai bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs. |
| --- | --- |

(137)

Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Tā kā ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija izmantoja informāciju, ko pārskatīšanas pieprasījumā par katra faktora izmantošanu nerūsējošā tērauda cauruļu savienotājelementu sadurmetināšanai ražošanai bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs.

| (138) | Kopējo ražošanas izmaksu satvarā nenozīmīgās pozīcijas, piemēram, citi izejmateriāli, iepakošanas izmaksas, komunālie pakalpojumi un palīgmateriāli, tika sagrupētas vienkopus un izteiktas kā procentuāla daļa no tiešajām izmaksām, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šī procentuālā daļa tika piemērota 137. apsvērumā norādītajām neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(138)

Kopējo ražošanas izmaksu satvarā nenozīmīgās pozīcijas, piemēram, citi izejmateriāli, iepakošanas izmaksas, komunālie pakalpojumi un palīgmateriāli, tika sagrupētas vienkopus un izteiktas kā procentuāla daļa no tiešajām izmaksām, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šī procentuālā daļa tika piemērota 137. apsvērumā norādītajām neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

| (139) | Citas tiešās izmaksas tika noteiktas uz tāda paša pamata. To procentuālā daļa no kopējām tiešajām izmaksām, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, tika piemērota neizkropļotajām tiešajām izmaksām. |
| --- | --- |

(139)

Citas tiešās izmaksas tika noteiktas uz tāda paša pamata. To procentuālā daļa no kopējām tiešajām izmaksām, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju, tika piemērota neizkropļotajām tiešajām izmaksām.

| (140) | Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pēc tam pieskaitīja šādas pozīcijas:






  — | izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, kuras saskaņā ar pieprasījumā sniegto informāciju (sk. 133. apsvērumu) veidoja pavisam 29,1 % no tiešajām izgatavošanas izmaksām, |
| --- | --- | --- |

(140)

Neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām Komisija pēc tam pieskaitīja šādas pozīcijas:

—

izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas, kuras saskaņā ar pieprasījumā sniegto informāciju (sk. 133. apsvērumu) veidoja pavisam 29,1 % no tiešajām izgatavošanas izmaksām,

| — | PVA izmaksas un peļņa, kas kopumā bija 19,64 % un 1,22 % (sk. 107. apsvērumu). |
| --- | --- |

—

PVA izmaksas un peļņa, kas kopumā bija 19,64 % un 1,22 % (sk. 107. apsvērumu).

| (141) | Normālā vērtība, kas aprēķināta, kā aprakstīts 137.–140. apsvērumā, tika samazināta par blakusproduktu vērtību, kas nebija izkropļota. |
| --- | --- |

(141)

Normālā vērtība, kas aprēķināta, kā aprakstīts 137.–140. apsvērumā, tika samazināta par blakusproduktu vērtību, kas nebija izkropļota.

| (142) | Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. |
| --- | --- |

(142)

Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

EXW

3.1.2.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (143) | Tā kā Ķīnas Tautas Republikas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, visu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu importu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat CIF datiem, kas koriģēti līdz EXW līmenim, atņemot jūras pārvadājumu, apdrošināšanas un iekšzemes pārvadājumu izmaksas. Vidējās jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas ražojumu transportēšanai no Ķīnas tika balstītas uz pārskatīšanas pieprasījumā doto informāciju (74). Iekšzemes pārvadājumu izmaksas Ķīnā tika noteiktas, pamatojoties uz Ķīnas valsts pārskatu pētījumā Doing Business (75). |
| --- | --- |

(143)

Tā kā Ķīnas Tautas Republikas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, visu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu importu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz Eurostat CIF datiem, kas koriģēti līdz EXW līmenim, atņemot jūras pārvadājumu, apdrošināšanas un iekšzemes pārvadājumu izmaksas. Vidējās jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas ražojumu transportēšanai no Ķīnas tika balstītas uz pārskatīšanas pieprasījumā doto informāciju (74). Iekšzemes pārvadājumu izmaksas Ķīnā tika noteiktas, pamatojoties uz Ķīnas valsts pārskatu pētījumā Doing Business (75).

Eurostat CIF

EXW

74

Doing Business

75

| (144) | Sadarbības trūkuma dēļ Komisijai nav informācijas par ražojumu sortimentu, un Eurostat dati attiecas uz visiem nerūsējošā tērauda cauruļu savienotājelementiem sadurmetināšanai, neizšķirot atsevišķus to veidus. Līdz ar to Komisija izmantoja arī pieprasījumā dotās bezšuvju un metināto piederumu eksporta cenas, kas, uz tāda paša pamata kā Eurostat noteiktā CIF cena, koriģētas līdz EXW līmenim. |
| --- | --- |

(144)

Sadarbības trūkuma dēļ Komisijai nav informācijas par ražojumu sortimentu, un Eurostat dati attiecas uz visiem nerūsējošā tērauda cauruļu savienotājelementiem sadurmetināšanai, neizšķirot atsevišķus to veidus. Līdz ar to Komisija izmantoja arī pieprasījumā dotās bezšuvju un metināto piederumu eksporta cenas, kas, uz tāda paša pamata kā Eurostat noteiktā CIF cena, koriģētas līdz EXW līmenim.

Eurostat

Eurostat

CIF

EXW

3.1.2.4.   Salīdzinājums un dempinga starpības

Salīdzinājums un dempinga starpības

| (145) | Komisija salīdzināja Eurostat doto vidējo eksporta cenu, kas noteikta EXW līmenī, kā norādīts iepriekš, ar visu piederumu normālo vērtību. Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, pārsniedza 100 %. |
| --- | --- |

(145)

Komisija salīdzināja Eurostat doto vidējo eksporta cenu, kas noteikta EXW līmenī, kā norādīts iepriekš, ar visu piederumu normālo vērtību. Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, pārsniedza 100 %.

Eurostat

EXW

CIF

| (146) | Komisija arī salīdzināja bezšuvju un metināto piederumu eksporta cenas, kuru pamatā bija pārskatīšanas pieprasījums un kuras koriģētas līdz EXW līmenim, ar bezšuvju un metināto piederumu normālo vērtību. Tādējādi iegūtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 63,3 % metinātiem piederumiem un virs 100 % bezšuvju piederumiem. Šie aprēķini ir konservatīvi, jo Komisija izmantoja pieprasījumā dotās augstākās eksporta cenas. |
| --- | --- |

(146)

Komisija arī salīdzināja bezšuvju un metināto piederumu eksporta cenas, kuru pamatā bija pārskatīšanas pieprasījums un kuras koriģētas līdz EXW līmenim, ar bezšuvju un metināto piederumu normālo vērtību. Tādējādi iegūtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 63,3 % metinātiem piederumiem un virs 100 % bezšuvju piederumiem. Šie aprēķini ir konservatīvi, jo Komisija izmantoja pieprasījumā dotās augstākās eksporta cenas.

EXW

CIF

| (147) | Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās. |
| --- | --- |

(147)

Tāpēc Komisija secināja, ka dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās.

3.1.3.   Dempinga turpināšanās iespējamība

Dempinga turpināšanās iespējamība

| (148) | Pēc tam kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(148)

Pēc tam kad tika konstatēts dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu elementi: ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR un Savienības tirgus pievilcīgums.

3.1.3.1.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda ĶTR

| (149) | Sadarbības trūkuma dēļ Komisija ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu ĶTR noteica, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā (76) doto informāciju, kur tika aplēsts, ka ražošanas apmērs ir 119 000 tonnu gadā un ražošanas jauda – vismaz 170 000 tonnu gadā. Tādējādi aplēstā neizmantotā jauda ĶTR ir 51 000 tonnu. Šis rādītājs ir teju četras reizes lielāks par ES kopējo patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(149)

Sadarbības trūkuma dēļ Komisija ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu ĶTR noteica, pamatojoties uz termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā (76) doto informāciju, kur tika aplēsts, ka ražošanas apmērs ir 119 000 tonnu gadā un ražošanas jauda – vismaz 170 000 tonnu gadā. Tādējādi aplēstā neizmantotā jauda ĶTR ir 51 000 tonnu. Šis rādītājs ir teju četras reizes lielāks par ES kopējo patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

76

| (150) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementus eksportēšanai uz Savienības tirgu, tādējādi pastāv liela iespējamība, ka eksports par dempinga cenām palielinātos, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(150)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda, kuru tie varētu izmantot, lai ražotu nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementus eksportēšanai uz Savienības tirgu, tādējādi pastāv liela iespējamība, ka eksports par dempinga cenām palielinātos, ja pasākumi zaudētu spēku.

3.1.3.2.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (151) | Lai noteiktu Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija vispirms salīdzināja Ķīnas eksporta cenas uz Savienību ar eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem. |
| --- | --- |

(151)

Lai noteiktu Savienības tirgus pievilcīgumu, Komisija vispirms salīdzināja Ķīnas eksporta cenas uz Savienību ar eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem.

| (152) | Sadarbības trūkuma dēļ Komisija izmantoja GTA statistiku (77) par Ķīnas eksportiem HS apakšpozīcijā 7307 23 (nerūsējošā tērauda cauruļu piederumi sadurmetināšanai) FOB līmenī, lai salīdzinātu Ķīnas eksporta cenas uz Savienību ar eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem, kā arī ar Savienības ražotāju vidējo pārdošanas cenu Savienības tirgū. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā Ķīnas eksporta cena uz Savienību bija par 12 % augstāka nekā cenas uz citiem trešo valstu tirgiem. Pieskaitot pārskatīšanas pieprasījumā (78) norādītās vidējās jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas pārvadājumiem no Ķīnas uz Savienību, lai cenu pielāgotu CIF cenai ar piegādi līdz Savienības robežai, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas vidējā eksporta cena uz citu trešo valstu tirgiem bija par 15,9 % zemāka nekā Savienības ražotāju vidējā pārdošanas cena Savienības tirgū. Tāpēc pirms nodokļu nomaksas Ķīnas eksportētāji varēja eksportēt preces uz Savienību par augstāku cenu nekā uz citiem trešo valstu tirgiem, bet par cenām, kas tāpat bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, kā rezultātā pastāv liela iespējamība, ka eksports par dempinga cenām palielinātos, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(152)

Sadarbības trūkuma dēļ Komisija izmantoja GTA statistiku (77) par Ķīnas eksportiem HS apakšpozīcijā 7307 23 (nerūsējošā tērauda cauruļu piederumi sadurmetināšanai) FOB līmenī, lai salīdzinātu Ķīnas eksporta cenas uz Savienību ar eksporta cenām uz trešo valstu tirgiem, kā arī ar Savienības ražotāju vidējo pārdošanas cenu Savienības tirgū. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vidējā Ķīnas eksporta cena uz Savienību bija par 12 % augstāka nekā cenas uz citiem trešo valstu tirgiem. Pieskaitot pārskatīšanas pieprasījumā (78) norādītās vidējās jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas pārvadājumiem no Ķīnas uz Savienību, lai cenu pielāgotu CIF cenai ar piegādi līdz Savienības robežai, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas vidējā eksporta cena uz citu trešo valstu tirgiem bija par 15,9 % zemāka nekā Savienības ražotāju vidējā pārdošanas cena Savienības tirgū. Tāpēc pirms nodokļu nomaksas Ķīnas eksportētāji varēja eksportēt preces uz Savienību par augstāku cenu nekā uz citiem trešo valstu tirgiem, bet par cenām, kas tāpat bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, kā rezultātā pastāv liela iespējamība, ka eksports par dempinga cenām palielinātos, ja pasākumi zaudētu spēku.

GTA

77

FOB

78

CIF

| (153) | Savienības tirgus ir pievilcīgs arī lieluma dēļ, jo tā kopējais patēriņš ir 12 819 tonnu. |
| --- | --- |

(153)

Savienības tirgus ir pievilcīgs arī lieluma dēļ, jo tā kopējais patēriņš ir 12 819 tonnu.

| (154) | Neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, imports no Ķīnas tik un tā veidoja 5,6 % tirgus daļu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (sk. 48. apsvērumu); tā ir vēl viena norāde uz to, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt, kā paskaidrots 6. apsvērumā, Komisija ir konstatējusi, ka pasākumi tiek apieti, komplektēšanu veicot Malaizijā. Apiešanas prakse liecina, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji ir ieinteresēti piekļūt Savienības tirgum bez ierobežojumiem un tādējādi par to, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs eksportam no Ķīnas. |
| --- | --- |

(154)

Neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, imports no Ķīnas tik un tā veidoja 5,6 % tirgus daļu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā (sk. 48. apsvērumu); tā ir vēl viena norāde uz to, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt, kā paskaidrots 6. apsvērumā, Komisija ir konstatējusi, ka pasākumi tiek apieti, komplektēšanu veicot Malaizijā. Apiešanas prakse liecina, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji ir ieinteresēti piekļūt Savienības tirgum bez ierobežojumiem un tādējādi par to, ka Savienības tirgus ir pievilcīgs eksportam no Ķīnas.

3.1.3.3.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (155) | Ņemot vērā 147. apsvērumā minētos konstatējumus par dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un par iespējamo eksporta dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, kā paskaidrots 149.–154. apsvērumā, Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties importam no ĶTR noteikto antidempinga pasākumu termiņam, dempings turpinātos. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vērā 147. apsvērumā minētos konstatējumus par dempinga turpināšanos pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un par iespējamo eksporta dinamiku gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, kā paskaidrots 149.–154. apsvērumā, Komisija secināja, ka pastāv liela iespējamība, ka, beidzoties importam no ĶTR noteikto antidempinga pasākumu termiņam, dempings turpinātos.

3.2.   Taivāna

Taivāna

3.2.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (156) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma imports no Taivānas turpinājās, tomēr ievērojami zemākos apjomos nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (t. i., laikposmā no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim). Saskaņā ar COMEXT (Eurostat) statistiku nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu importa apmērs no Taivānas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 203 tonnas salīdzinājumā ar 1 102 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā. Nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu importa no Taivānas tirgus daļa Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 1,6 % salīdzinājumā ar 7,8 % lielu tirgus daļu sākotnējās izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(156)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārskatāmā ražojuma imports no Taivānas turpinājās, tomēr ievērojami zemākos apjomos nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā (t. i., laikposmā no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim). Saskaņā ar COMEXT (Eurostat) statistiku nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu importa apmērs no Taivānas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 203 tonnas salīdzinājumā ar 1 102 tonnām sākotnējās izmeklēšanas periodā. Nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu importa no Taivānas tirgus daļa Savienības tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija aptuveni 1,6 % salīdzinājumā ar 7,8 % lielu tirgus daļu sākotnējās izmeklēšanas periodā.

COMEXT

Eurostat

| (157) | Pārskatīšanā sadarbojās tikai viens Taivānas uzņēmums (Ta Chen (79)), sniedzot pilnīgas atbildes uz antidempinga anketas jautājumiem. Ta Chen pārdošanas apjomi veidoja 91 % no Taivānas nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu eksporta uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(157)

Pārskatīšanā sadarbojās tikai viens Taivānas uzņēmums (Ta Chen (79)), sniedzot pilnīgas atbildes uz antidempinga anketas jautājumiem. Ta Chen pārdošanas apjomi veidoja 91 % no Taivānas nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu eksporta uz Savienību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

Ta Chen

79

Ta Chen

3.2.2.   Dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

Dempinga turpināšanās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

3.2.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (158) | Ņemot vērā to, ka Ta Chen pārskatāmo ražojumu netirgo iekšzemē, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, attiecīgo ražojumu veidu ražošanas izmaksām pieskaitot radušās PVA izmaksas un pieņemamu peļņu. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā to, ka Ta Chen pārskatāmo ražojumu netirgo iekšzemē, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu, attiecīgo ražojumu veidu ražošanas izmaksām pieskaitot radušās PVA izmaksas un pieņemamu peļņu.

Ta Chen

| (159) | PVA izmaksas un peļņa tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz uzņēmuma tādas pašas vispārējās kategorijas ražojumu iekšzemes pārdošanas apjomiem. |
| --- | --- |

(159)

PVA izmaksas un peļņa tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz uzņēmuma tādas pašas vispārējās kategorijas ražojumu iekšzemes pārdošanas apjomiem.

| (160) | Pēc informācijas izpaušanas Ta Chen apgalvoja, ka PVA izmaksas un peļņas procentuālā daļa, kas izmantotas normālās vērtības aprēķinā, t. i., kas balstītas uz uzņēmuma veiktu tādas pašas vispārīgās kategorijas izstrādājumu pārdošanu iekšzemes tirgū, nav reprezentatīvas. Minētais uzņēmums apgalvoja, ka šī pārdošana nav reprezentatīva apjoma ziņā, attiecas uz ražojumiem, kas ievērojami atšķiras no pārskatāmā ražojuma, un ietver lūžņu pārdošanu. Tas arī apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķināšanā būtu jāizmanto pārskatāmā ražojuma PVA izmaksas un peļņa eksportā uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(160)

Pēc informācijas izpaušanas Ta Chen apgalvoja, ka PVA izmaksas un peļņas procentuālā daļa, kas izmantotas normālās vērtības aprēķinā, t. i., kas balstītas uz uzņēmuma veiktu tādas pašas vispārīgās kategorijas izstrādājumu pārdošanu iekšzemes tirgū, nav reprezentatīvas. Minētais uzņēmums apgalvoja, ka šī pārdošana nav reprezentatīva apjoma ziņā, attiecas uz ražojumiem, kas ievērojami atšķiras no pārskatāmā ražojuma, un ietver lūžņu pārdošanu. Tas arī apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķināšanā būtu jāizmanto pārskatāmā ražojuma PVA izmaksas un peļņa eksportā uz trešām valstīm.

Ta Chen

| (161) | Būtu jāatzīmē, ka vienīgais juridiskais pamats, kas Komisijai ļautu normālās vērtības aprēķinā potenciāli izmantot eksporta pārdošanas PVA izmaksas un peļņu, būtu pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkts. Tomēr minētais pants prasa izmantoto peļņu salīdzināt ar atsauces vērtību peļņai, “ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tās pašas vispārīgās kategorijas ražojumus izcelsmes valsts iekšzemes tirgū”. Tā kā citi Taivānas ražotāji nesadarbojās, Komisija šajā saistībā neapkopoja ticamus datus, it īpaši ņemot vērā faktu, ka no Ta Chen tika apkopoti pietiekami dati, lai veiktu normālās vērtības aprēķinu, balstoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta b)apakšpunktu. |
| --- | --- |

(161)

Būtu jāatzīmē, ka vienīgais juridiskais pamats, kas Komisijai ļautu normālās vērtības aprēķinā potenciāli izmantot eksporta pārdošanas PVA izmaksas un peļņu, būtu pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkts. Tomēr minētais pants prasa izmantoto peļņu salīdzināt ar atsauces vērtību peļņai, “ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tās pašas vispārīgās kategorijas ražojumus izcelsmes valsts iekšzemes tirgū”. Tā kā citi Taivānas ražotāji nesadarbojās, Komisija šajā saistībā neapkopoja ticamus datus, it īpaši ņemot vērā faktu, ka no Ta Chen tika apkopoti pietiekami dati, lai veiktu normālās vērtības aprēķinu, balstoties uz pamatregulas 2. panta 6. punkta b)apakšpunktu.

ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tās pašas vispārīgās kategorijas ražojumus izcelsmes valsts iekšzemes tirgū

Ta Chen

| (162) | Turklāt būtu jāuzsver, ka iekšzemes apgrozījums, kas izmantots par pamatu aprēķinam, bija reprezentatīvs apjoma ziņā (vairāk nekā 25 % no uzņēmuma kopējā apgrozījuma no neatkarīgas pārdošanas) un galvenokārt attiecās uz nerūsējošā tērauda ražojumiem, un lūžņu pārdošana veidoja vien nelielu daļu no šā apgrozījuma (80). Visbeidzot, šā apgalvojuma atzīšanai nebūtu ietekmes uz konstatējumiem par dempinga turpināšanos. |
| --- | --- |

(162)

Turklāt būtu jāuzsver, ka iekšzemes apgrozījums, kas izmantots par pamatu aprēķinam, bija reprezentatīvs apjoma ziņā (vairāk nekā 25 % no uzņēmuma kopējā apgrozījuma no neatkarīgas pārdošanas) un galvenokārt attiecās uz nerūsējošā tērauda ražojumiem, un lūžņu pārdošana veidoja vien nelielu daļu no šā apgrozījuma (80). Visbeidzot, šā apgalvojuma atzīšanai nebūtu ietekmes uz konstatējumiem par dempinga turpināšanos.

80

| (163) | Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(163)

Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

3.2.2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (164) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. |
| --- | --- |

(164)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā.

| (165) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām cenām par pārskatāmo ražojumu, to pārdodot eksportam no eksportētājvalsts. |
| --- | --- |

(165)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām cenām par pārskatāmo ražojumu, to pārdodot eksportam no eksportētājvalsts.

3.2.2.3.   Salīdzinājums un dempinga starpība

Salīdzinājums un dempinga starpība

| (166) | Ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzinātas EXW līmenī. |
| --- | --- |

(166)

Ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzinātas EXW līmenī.

EXW

| (167) | Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(167)

Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (168) | Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas maksām, par kurām tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Kopējās korekcijas bija balstītas uz Ta Chen paziņotajām un uz vietas pārbaudītajām faktiskajām vērtībām. Šie ir rādītāji, kurus uzņēmums ir paziņojis attiecīgajās izmaksu pozīcijās un kuri bija izpausti atsevišķajā informācijas izpaušanā. |
| --- | --- |

(168)

Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas maksām, par kurām tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Kopējās korekcijas bija balstītas uz Ta Chen paziņotajām un uz vietas pārbaudītajām faktiskajām vērtībām. Šie ir rādītāji, kurus uzņēmums ir paziņojis attiecīgajās izmaksu pozīcijās un kuri bija izpausti atsevišķajā informācijas izpaušanā.

Ta Chen

| (169) | Jānorāda, ka aprēķina veikšanā Komisija noraidīja Ta Chen prasīto valūtas konvertācijas korekciju. Uzņēmums lūdza Komisiju izmantot valūtas maiņas kursu maksājuma datumā nevis valūtas maiņas kursu rēķina izrakstīšanas datumā. Pamatregulā ir noteikts, ka parasti valūtas maiņas kursa noteikšanai izmanto rēķina izrakstīšanas datumu, bet izņēmuma gadījumos var izmantot agrāku datumu (piemēram, līguma datumu). Tomēr pamatregula neparedz juridisku pamatu tāda datuma izmantošanai, kas ir pēc rēķina izrakstīšanas datuma. |
| --- | --- |

(169)

Jānorāda, ka aprēķina veikšanā Komisija noraidīja Ta Chen prasīto valūtas konvertācijas korekciju. Uzņēmums lūdza Komisiju izmantot valūtas maiņas kursu maksājuma datumā nevis valūtas maiņas kursu rēķina izrakstīšanas datumā. Pamatregulā ir noteikts, ka parasti valūtas maiņas kursa noteikšanai izmanto rēķina izrakstīšanas datumu, bet izņēmuma gadījumos var izmantot agrāku datumu (piemēram, līguma datumu). Tomēr pamatregula neparedz juridisku pamatu tāda datuma izmantošanai, kas ir pēc rēķina izrakstīšanas datuma.

Ta Chen

| (170) | Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar pārskatāmā ražojuma attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(170)

Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar pārskatāmā ražojuma attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (171) | Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, bija 39,67 %. |
| --- | --- |

(171)

Tādējādi iegūtā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, bija 39,67 %.

CIF

3.2.3.   Dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

Dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā

| (172) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu elementi: eksporta par dempinga cenām uz trešām valstīm esamība, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taivānā un Savienības tirgus pievilcīgums. |
| --- | --- |

(172)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēja dempinga turpināšanās iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā. Tika analizēti šādi papildu elementi: eksporta par dempinga cenām uz trešām valstīm esamība, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taivānā un Savienības tirgus pievilcīgums.

3.2.3.1.   Eksports uz trešām valstīm

Eksports uz trešām valstīm

| (173) | Komisija aprēķināja dempinga starpību attiecībā uz Ta Chen pārdotajiem apjomiem uzņēmuma trīs galvenajos eksporta tirgos trešajās valstīs, proti, Austrālijā, Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs. |
| --- | --- |

(173)

Komisija aprēķināja dempinga starpību attiecībā uz Ta Chen pārdotajiem apjomiem uzņēmuma trīs galvenajos eksporta tirgos trešajās valstīs, proti, Austrālijā, Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs.

Ta Chen

a)   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (174) | Normālā vērtība tika noteikta, kā skaidrots iepriekš 158. un 159. apsvērumā. |
| --- | --- |

(174)

Normālā vērtība tika noteikta, kā skaidrots iepriekš 158. un 159. apsvērumā.

b)   Eksporta cena

Eksporta cena

| (175) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva ražojumu eksportam uz Austrāliju un Kanādu tieši neatkarīgiem klientiem šajās valstīs. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām cenām par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam no eksportētājvalsts. |
| --- | --- |

(175)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārdeva ražojumu eksportam uz Austrāliju un Kanādu tieši neatkarīgiem klientiem šajās valstīs. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām cenām par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam no eksportētājvalsts.

| (176) | Tā kā ražojums eksportam uz ASV tika pārdots ar saistīta importētāja starpniecību, šā aprēķina vajadzībām eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(176)

Tā kā ražojums eksportam uz ASV tika pārdots ar saistīta importētāja starpniecību, šā aprēķina vajadzībām eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

c)   Salīdzinājums un dempinga starpība

Salīdzinājums un dempinga starpība

| (177) | Komisija salīdzināja salikto normālo vērtību ar vidējām eksporta cenām uz trešām valstīm EXW līmenī. |
| --- | --- |

(177)

Komisija salīdzināja salikto normālo vērtību ar vidējām eksporta cenām uz trešām valstīm EXW līmenī.

EXW

| (178) | Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(178)

Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (179) | Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas maksām, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(179)

Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas maksām, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību.

| (180) | Attiecībā uz ražojuma pārdošanu ASV tika veiktas papildu korekcijas izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī peļņai. |
| --- | --- |

(180)

Attiecībā uz ražojuma pārdošanu ASV tika veiktas papildu korekcijas izmaksām, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, kā arī peļņai.

| (181) | Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar pārskatāmā ražojuma attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(181)

Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā, katra nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar pārskatāmā ražojuma attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (182) | Tādējādi tika konstatēts, ka Ta Chen ražojumu savos galvenajos trešo valstu tirgos ir pārdevis par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(182)

Tādējādi tika konstatēts, ka Ta Chen ražojumu savos galvenajos trešo valstu tirgos ir pārdevis par dempinga cenām.

Ta Chen

3.2.3.2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taivānā

Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taivānā

| (183) | Ņemot vērā to, ka attiecībā uz ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Taivānas ražotāji eksportētāji sadarbojās ierobežotā mērā, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taivānā tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un jo īpaši uz informāciju, ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs un vienīgais Taivānas ražotājs, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(183)

Ņemot vērā to, ka attiecībā uz ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu Taivānas ražotāji eksportētāji sadarbojās ierobežotā mērā, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Taivānā tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem un jo īpaši uz informāciju, ko sniedza pieprasījuma iesniedzējs un vienīgais Taivānas ražotājs, kurš sadarbojās.

| (184) | Saskaņā ar šo informāciju Taivānā ir vismaz deviņi nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražotāji, kuru kopējā ražošanas jauda pārsniedz 22 000 tonnu un aplēstā neizmantotā jauda ir 13 000 tonnu, kas pārsniedz Savienības kopējo patēriņu (81). |
| --- | --- |

(184)

Saskaņā ar šo informāciju Taivānā ir vismaz deviņi nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu ražotāji, kuru kopējā ražošanas jauda pārsniedz 22 000 tonnu un aplēstā neizmantotā jauda ir 13 000 tonnu, kas pārsniedz Savienības kopējo patēriņu (81).

81

3.2.3.3.   Savienības tirgus pievilcīgums

Savienības tirgus pievilcīgums

| (185) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka Taivānas ražotājs eksportētājs eksportēja uz saviem galvenajiem trešo valstu tirgiem par cenām, kas bija par aptuveni 25–45 % zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū. Tās arī ir zemākas par Taivānas ražotāja eksportētāja eksporta cenām uz Savienību. Ņemot vērā šo cenu līmeni, eksports uz Savienību Taivānas eksportētājiem potenciāli ir daudz pievilcīgāks nekā eksports uz visām pārējām valstīm. |
| --- | --- |

(185)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka Taivānas ražotājs eksportētājs eksportēja uz saviem galvenajiem trešo valstu tirgiem par cenām, kas bija par aptuveni 25–45 % zemākas nekā Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū. Tās arī ir zemākas par Taivānas ražotāja eksportētāja eksporta cenām uz Savienību. Ņemot vērā šo cenu līmeni, eksports uz Savienību Taivānas eksportētājiem potenciāli ir daudz pievilcīgāks nekā eksports uz visām pārējām valstīm.

| (186) | Savienības tirgus ir pievilcīgs arī lieluma dēļ, jo tā kopējais patēriņš ir 12 819 tonnu. |
| --- | --- |

(186)

Savienības tirgus ir pievilcīgs arī lieluma dēļ, jo tā kopējais patēriņš ir 12 819 tonnu.

3.2.3.4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (187) | Izmeklēšana apliecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū turpinājies imports no Taivānas par dempinga cenām. Importa apjomi bija būtiski zemāki nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā, tomēr tie aizvien bija pietiekami, lai varētu izdarīt pamatotas prognozes attiecībā uz turpmākajām cenām, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(187)

Izmeklēšana apliecināja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības tirgū turpinājies imports no Taivānas par dempinga cenām. Importa apjomi bija būtiski zemāki nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā, tomēr tie aizvien bija pietiekami, lai varētu izdarīt pamatotas prognozes attiecībā uz turpmākajām cenām, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (188) | Turklāt eksporta uz trešām valstīm analīze liecināja, ka dempings notiek arī trešo valstu tirgos. |
| --- | --- |

(188)

Turklāt eksporta uz trešām valstīm analīze liecināja, ka dempings notiek arī trešo valstu tirgos.

| (189) | Neizmantotā jauda Taivānā ir ļoti ievērojama un pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(189)

Neizmantotā jauda Taivānā ir ļoti ievērojama un pārsniedz kopējo patēriņu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (190) | Visbeidzot, Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā, kā paskaidrots iepriekš, norāda uz iespējamību, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, eksports no Taivānas un neizmantotā jauda Taivānā tiktu (pār)virzīti uz Savienību. |
| --- | --- |

(190)

Visbeidzot, Savienības tirgus pievilcīgums lieluma un cenu ziņā, kā paskaidrots iepriekš, norāda uz iespējamību, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, eksports no Taivānas un neizmantotā jauda Taivānā tiktu (pār)virzīti uz Savienību.

| (191) | Tāpēc Komisija secināja, ka gadījumā, ja pasākumi netiktu pagarināti, pastāv dempinga turpināšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(191)

Tāpēc Komisija secināja, ka gadījumā, ja pasākumi netiktu pagarināti, pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (192) | Saskaņā ar pieprasījumā iekļauto informāciju līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā ražoja 14 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(192)

Saskaņā ar pieprasījumā iekļauto informāciju līdzīgo ražojumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienībā ražoja 14 ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (193) | Tika noteikts, ka kopējais ražošanas apmērs Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 9 867 tonnas. Šis rādītājs tika aprēķināts, pamatojoties uz trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja atbildēm uz anketas jautājumiem par makroekonomiskajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

(193)

Tika noteikts, ka kopējais ražošanas apmērs Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 9 867 tonnas. Šis rādītājs tika aprēķināts, pamatojoties uz trīs izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem un pieprasījuma iesniedzēja atbildēm uz anketas jautājumiem par makroekonomiskajiem rādītājiem.

| (194) | Kā minēts 28.–31. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izveidota ražotāju izlase. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji saražoja apmēram [44–50 %] no kopējā lēstā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apmēra. |
| --- | --- |

(194)

Kā minēts 28.–31. apsvērumā, lai noteiktu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izveidota ražotāju izlase. Izlasē iekļautie Savienības ražotāji saražoja apmēram [44–50 %] no kopējā lēstā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apmēra.

| (195) | Tā kā divi no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija savstarpēji saistīti, visi mikroekonomisko rādītāju dati tika indeksēti, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. |
| --- | --- |

(195)

Tā kā divi no trim izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija savstarpēji saistīti, visi mikroekonomisko rādītāju dati tika indeksēti, lai nodrošinātu konfidencialitāti saskaņā ar pamatregulas 19. pantu.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (196) | Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz: a) pieprasījuma iesniedzēja datiem par Savienības ražošanas nozares līdzīga ražojuma pārdošanas apmēru, veicot daļēju kontrolpārbaudi pret izlasē iekļauto Savienības ražotāju paziņotajiem pārdošanas apjomiem, un b) pārskatāmā ražojuma importu Savienībā no visām trešām valstīm saskaņā ar COMEXT datubāzi (Eurostat). |
| --- | --- |

(196)

Komisija noteica patēriņu Savienībā, pamatojoties uz: a) pieprasījuma iesniedzēja datiem par Savienības ražošanas nozares līdzīga ražojuma pārdošanas apmēru, veicot daļēju kontrolpārbaudi pret izlasē iekļauto Savienības ražotāju paziņotajiem pārdošanas apjomiem, un b) pārskatāmā ražojuma importu Savienībā no visām trešām valstīm saskaņā ar COMEXT datubāzi (Eurostat).

COMEXT

Eurostat

| (197) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | 11 323 | 12 165 | 11 283 | 12 819 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 107 | 100 | 113 |
| Avots: Eurostat, pieprasījuma iesniedzējs. |

(197)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2018

2019

2020

PIP

Kopējais patēriņš Savienībā

11 323

12 165

11 283

12 819

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

107

107

100

100

113

113

Avots: Eurostat, pieprasījuma iesniedzējs.

Avots: Eurostat

| (198) | Pārskatīšanā tika konstatēts, ka patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā ir palielinājies par 13 %. Patēriņu Savienībā negatīvi ietekmēja Covid-19 pandēmija, kas sākās 2020. gadā, taču pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā tas būtiski atguvās. |
| --- | --- |

(198)

Pārskatīšanā tika konstatēts, ka patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā ir palielinājies par 13 %. Patēriņu Savienībā negatīvi ietekmēja Covid-19 pandēmija, kas sākās 2020. gadā, taču pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā tas būtiski atguvās.

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa apjoms no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa

Importa apjoms no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa

| (199) | Importa apjomu no attiecīgajām valstīm Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem, kā pienācīgi paskaidrots 185. apsvērumā. To tirgus daļas tika noteiktas, salīdzinot importu ar 2. tabulā norādīto patēriņu Savienībā. |
| --- | --- |

(199)

Importa apjomu no attiecīgajām valstīm Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem, kā pienācīgi paskaidrots 185. apsvērumā. To tirgus daļas tika noteiktas, salīdzinot importu ar 2. tabulā norādīto patēriņu Savienībā.

Eurostat

| (200) | Imports no attiecīgajām valstīm attīstījās šādi:

  3. tabula


  Importa apjoms un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR (tonnas) | 523 | 693 | 708 | 719 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 133 | 135 | 138 |
| Importa no ĶTR tirgus daļa | 4,6  % | 5,7  % | 6,3  % | 5,6  % |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 123 | 136 | 121 |
| Importa apjoms no Taivānas (tonnas) | 240 | 337 | 330 | 203 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 140 | 137 | 84 |
| Importa no Taivānas tirgus daļa | 2,1  % | 2,8  % | 2,9  % | 1,6  % |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 131 | 138 | 75 |
| Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (tonnas) | 763 | 1 030 | 1 038 | 922 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 135 | 136 | 121 |
| Importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa (%) | 6,7  % | 8,5  % | 9,2  % | 7,2  % |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 126 | 136 | 107 |
| Avots: Eurostat. |

(200)

Imports no attiecīgajām valstīm attīstījās šādi:

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

2018

2019

2020

PIP

Importa apjoms no ĶTR (tonnas)

523

693

708

719

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

133

133

135

135

138

138

Importa no ĶTR tirgus daļa

4,6  %

5,7  %

6,3  %

5,6  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

123

123

136

136

121

121

Importa apjoms no Taivānas (tonnas)

240

337

330

203

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

140

140

137

137

84

84

Importa no Taivānas tirgus daļa

2,1  %

2,8  %

2,9  %

1,6  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

131

131

138

138

75

75

Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (tonnas)

763

1 030

1 038

922

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

135

135

136

136

121

121

Importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa (%)

6,7  %

8,5  %

9,2  %

7,2  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

126

126

136

136

107

107

Avots: Eurostat.

| (201) | Importa apjomi no Taivānas neietver uzņēmuma King Lai, kam bija 0 % dempinga starpība, importa apjomus (sk. 79. zemsvītras piezīmi). |
| --- | --- |

(201)

Importa apjomi no Taivānas neietver uzņēmuma King Lai, kam bija 0 % dempinga starpība, importa apjomus (sk. 79. zemsvītras piezīmi).

King Lai

| (202) | Importa apjoms no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā bija stabils, 2020. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija aptuveni 1 000 tonnu. Tomēr, ja imports no ĶTR palielinājās gan apmēra, gan tirgus daļas ziņā, imports no Taivānas samazinājās. |
| --- | --- |

(202)

Importa apjoms no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā bija stabils, 2020. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija aptuveni 1 000 tonnu. Tomēr, ja imports no ĶTR palielinājās gan apmēra, gan tirgus daļas ziņā, imports no Taivānas samazinājās.

4.3.2.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

Importa no attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

4.3.2.1.   Cenas

Cenas

| (203) | Komisija importa vidējās cenas noteica, pamatojoties uz Eurostat statistiku un pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un kura eksports uz Savienību veidoja pārliecinoši lielāko daļu no importa no Taivānas attiecīgajā periodā. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ importa no Taivānas rādītāji un attiecīgo valstu kopējie rādītāji ir norādīti diapazonos. |
| --- | --- |

(203)

Komisija importa vidējās cenas noteica, pamatojoties uz Eurostat statistiku un pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un kura eksports uz Savienību veidoja pārliecinoši lielāko daļu no importa no Taivānas attiecīgajā periodā. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ importa no Taivānas rādītāji un attiecīgo valstu kopējie rādītāji ir norādīti diapazonos.

Eurostat

| (204) | Attiecīgo valstu vidējai svērtajai importa cenai bija šāda dinamika:

  4. tabula


  Importa cenas (EUR/tonnu) | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 6 707 | 7 830 | 7 271 | 7 557 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 117 | 108 | 113 |
| Taivāna | [6 300 –6 900 ] | [6 300 –6 900 ] | [5 700 –6 300 ] | [6 900 –7 900 ] |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 91 | 111 |
| Attiecīgās valstis | [6 300 –6 900 ] | [6 900 –7 900 ] | [6 300 –6 900 ] | [6 900 –7 900 ] |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 112 | 103 | 114 |
| Avots: Eurostat, Ta Chen atbildes uz anketas jautājumiem. |

(204)

Attiecīgo valstu vidējai svērtajai importa cenai bija šāda dinamika:

4. tabula

4. tabula

Importa cenas (EUR/tonnu)

Importa cenas (EUR/tonnu)

2018

2019

2020

PIP

ĶTR

6 707

7 830

7 271

7 557

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

117

117

108

108

113

113

Taivāna

[6 300 –6 900 ]

[6 300 –6 900 ]

[5 700 –6 300 ]

[6 900 –7 900 ]

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

91

91

111

111

Attiecīgās valstis

[6 300 –6 900 ]

[6 900 –7 900 ]

[6 300 –6 900 ]

[6 900 –7 900 ]

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

112

112

103

103

114

114

Avots: Eurostat, Ta Chen atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots: Eurostat

Ta Chen

| (205) | Importa cenas no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %, atspoguļojot kopumā augstāku cenu līmeni, jo īpaši pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(205)

Importa cenas no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %, atspoguļojot kopumā augstāku cenu līmeni, jo īpaši pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

4.3.2.2.   Cenu samazinājums

Cenu samazinājums

| (206) | Neviens ražotājs no Ķīnas nesadarbojās, taču sadarbojās viens ražotājs eksportētājs no Taivānas. |
| --- | --- |

(206)

Neviens ražotājs no Ķīnas nesadarbojās, taču sadarbojās viens ražotājs eksportētājs no Taivānas.

4.3.3.   ĶTR

ĶTR

| (207) | Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija noteica cenu samazinājumu, salīdzinot a) importa no ĶTR svērtās vidējās statistiskās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, noteiktas uz CIF pamata, kā paskaidrots 136. apsvērumā, un attiecīgi koriģētas, lai ņemtu vērā līgto muitas nodokļa likmi, antidempinga maksājumu un pēcimportēšanas izmaksas, un b) triju Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas līdz EXW līmenim. |
| --- | --- |

(207)

Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, Komisija noteica cenu samazinājumu, salīdzinot a) importa no ĶTR svērtās vidējās statistiskās cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, noteiktas uz CIF pamata, kā paskaidrots 136. apsvērumā, un attiecīgi koriģētas, lai ņemtu vērā līgto muitas nodokļa likmi, antidempinga maksājumu un pēcimportēšanas izmaksas, un b) triju Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas līdz EXW līmenim.

CIF

EXW

| (208) | Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tas neuzrādīja cenu samazinājumu. |
| --- | --- |

(208)

Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tas neuzrādīja cenu samazinājumu.

| (209) | Saskaņā ar 137. apsvērumā izklāstīto dempinga aprēķinā izmantoto pieeju Komisija par alternatīvu vidējām svērtām statistiskajām importa cenām, kuras neizšķir bezšuvju un metinātos piederumus, izmantoja arī pieprasījumā sniegtās bezšuvju un metināto, izliektas formas piederumu eksporta cenas, koriģētas atbilstoši CIF cenai pie ES robežas, ar attiecīgām korekcijām, lai ņemtu vērā līgto muitas nodokļa likmi, antidempinga maksājumu un pēcimportēšanas izmaksas, lai izdarītu cenu samazinājuma papildu aprēķinus, kas izšķir minētās divas ražojuma grupas. Izmantojot minētās cenas un salīdzinot tās ar atbilstošas kvalitātes un formas Savienības nozares ražojumu vidējo cenu, Ķīnas importa cenas nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(209)

Saskaņā ar 137. apsvērumā izklāstīto dempinga aprēķinā izmantoto pieeju Komisija par alternatīvu vidējām svērtām statistiskajām importa cenām, kuras neizšķir bezšuvju un metinātos piederumus, izmantoja arī pieprasījumā sniegtās bezšuvju un metināto, izliektas formas piederumu eksporta cenas, koriģētas atbilstoši CIF cenai pie ES robežas, ar attiecīgām korekcijām, lai ņemtu vērā līgto muitas nodokļa likmi, antidempinga maksājumu un pēcimportēšanas izmaksas, lai izdarītu cenu samazinājuma papildu aprēķinus, kas izšķir minētās divas ražojuma grupas. Izmantojot minētās cenas un salīdzinot tās ar atbilstošas kvalitātes un formas Savienības nozares ražojumu vidējo cenu, Ķīnas importa cenas nebija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

CIF

| (210) | Komisija arī aprēķināja, kāds būtu cenu samazinājums, ja antidempinga maksājumu nebūtu. Ja antidempinga maksājumi netiku piemēroti, cenu samazinājums būtu attiecīgi 17,7 % un 16,4 %. |
| --- | --- |

(210)

Komisija arī aprēķināja, kāds būtu cenu samazinājums, ja antidempinga maksājumu nebūtu. Ja antidempinga maksājumi netiku piemēroti, cenu samazinājums būtu attiecīgi 17,7 % un 16,4 %.

4.3.4.   Taivāna

Taivāna

| (211) | Kā norādīts 150. apsvērumā, ražotāja eksportētāja Ta Chen, kurš sadarbojās, importētie apjomi veidoja 91 % no pārskatāmā ražojuma importa no Taivānas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Līdz ar to Komisija izvērtēja importa no Taivānas cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot šādus faktorus: a) katra Ta Chen importētā ražojuma veida vidējās svērtās cenas CIF Savienības robežas līmenī pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, piemērojot attiecīgas korekcijas, lai ņemtu vērā pēcimporta izmaksas, importa nodevas un antidempinga maksājumus (ja tādi ir), un b) vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū par tāda paša veida ražojumiem, ko ražojuši trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji, koriģējot tās līdz EXW līmenim. |
| --- | --- |

(211)

Kā norādīts 150. apsvērumā, ražotāja eksportētāja Ta Chen, kurš sadarbojās, importētie apjomi veidoja 91 % no pārskatāmā ražojuma importa no Taivānas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Līdz ar to Komisija izvērtēja importa no Taivānas cenu samazinājumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot šādus faktorus: a) katra Ta Chen importētā ražojuma veida vidējās svērtās cenas CIF Savienības robežas līmenī pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, piemērojot attiecīgas korekcijas, lai ņemtu vērā pēcimporta izmaksas, importa nodevas un antidempinga maksājumus (ja tādi ir), un b) vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū par tāda paša veida ražojumiem, ko ražojuši trīs izlasē iekļautie Savienības ražotāji, koriģējot tās līdz EXW līmenim.

Ta Chen

Ta Chen

CIF

EXW

| (212) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā uz faktisko izmaksu pamata veicot atbilstošas korekcijas un atskaitot atlaides, par kurām ziņojuši izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(212)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā uz faktisko izmaksu pamata veicot atbilstošas korekcijas un atskaitot atlaides, par kurām ziņojuši izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā.

| (213) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka importa no Taivānas cenas bija par vairāk nekā 60 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. |
| --- | --- |

(213)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka importa no Taivānas cenas bija par vairāk nekā 60 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.

4.4.   No trešām valstīm veiktā importa apmērs un cenas

No trešām valstīm veiktā importa apmērs un cenas

| (214) | Komisija noteica apmērus un cenas importam no trešām valstīm, izmantojot tādu pašu metodoloģiju kā attiecībā uz ĶTR un Taivānu (sk. 4.3.1. sadaļu). |
| --- | --- |

(214)

Komisija noteica apmērus un cenas importam no trešām valstīm, izmantojot tādu pašu metodoloģiju kā attiecībā uz ĶTR un Taivānu (sk. 4.3.1. sadaļu).

| (215) | No trešām valstīm veiktā importa apmēra dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  5. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaizija | Importa apjoms (tonnas) | 1 120 | 1 414 | 1 290 | 1 626 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 126 | 115 | 145 |
| | Tirgus daļa | 9,9  % | 11,6  % | 11,4  % | 12,7  % |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 118 | 116 | 128 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 6 872 | 6 878 | 6 263 | 6 327 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 91 | 92 |
| Šveice | Importa apjoms (tonnas) | 1 737 | 2 040 | 1 459 | 1 113 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 117 | 84 | 64 |
| | Tirgus daļa | 15,3  % | 16,8  % | 12,9  % | 8,7  % |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 109 | 84 | 57 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 6 674 | 6 946 | 6 578 | 8 641 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 104 | 99 | 129 |
| Taizeme | Importa apjoms (tonnas) | 184 | 202 | 92 | 82 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 110 | 50 | 45 |
| | Tirgus daļa | 1,6  % | 1,7  % | 0,8  % | 0,6  % |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 102 | 50 | 40 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 27 305 | 26 382 | 31 507 | 37 802 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 115 | 138 |
| Citas trešās valstis | Importa apjoms (tonnas) | 129 | 313 | 139 | 289 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 242 | 107 | 224 |
| | Tirgus daļa | 1,1  % | 2,6  % | 1,2  % | 2,3  % |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 226 | 108 | 198 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 18 903 | 10 247 | 16 271 | 11 877 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 54 | 86 | 63 |
| Imports kopā, izņemot ĶTR un Taivānu | Importa apjoms (tonnas) | 3 170 | 3 969 | 2 979 | 3 110 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 125 | 94 | 98 |
| | Tirgus daļa | 28,0  % | 32,6  % | 26,4  % | 24,3  % |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 117 | 94 | 87 |
| | Vidējā cena (EUR/tonna) | 8 438 | 8 172 | 7 659 | 8 503 |
| | Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 91 | 101 |
| Avots: Eurostat. |

(215)

No trešām valstīm veiktā importa apmēra dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

5. tabula

5. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2018

2019

2020

PIP

Malaizija

Importa apjoms (tonnas)

1 120

1 414

1 290

1 626

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

126

126

115

115

145

145

Tirgus daļa

9,9  %

11,6  %

11,4  %

12,7  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

118

118

116

116

128

128

Vidējā cena (EUR/tonna)

6 872

6 878

6 263

6 327

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

91

91

92

92

Šveice

Importa apjoms (tonnas)

1 737

2 040

1 459

1 113

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

117

117

84

84

64

64

Tirgus daļa

15,3  %

16,8  %

12,9  %

8,7  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

109

109

84

84

57

57

Vidējā cena (EUR/tonna)

6 674

6 946

6 578

8 641

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

104

104

99

99

129

129

Taizeme

Importa apjoms (tonnas)

184

202

92

82

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

110

110

50

50

45

45

Tirgus daļa

1,6  %

1,7  %

0,8  %

0,6  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

102

102

50

50

40

40

Vidējā cena (EUR/tonna)

27 305

26 382

31 507

37 802

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

115

115

138

138

Citas trešās valstis

Importa apjoms (tonnas)

129

313

139

289

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

242

242

107

107

224

224

Tirgus daļa

1,1  %

2,6  %

1,2  %

2,3  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

226

226

108

108

198

198

Vidējā cena (EUR/tonna)

18 903

10 247

16 271

11 877

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

54

54

86

86

63

63

Imports kopā, izņemot ĶTR un Taivānu

Importa apjoms (tonnas)

3 170

3 969

2 979

3 110

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

125

125

94

94

98

98

Tirgus daļa

28,0  %

32,6  %

26,4  %

24,3  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

117

117

94

94

87

87

Vidējā cena (EUR/tonna)

8 438

8 172

7 659

8 503

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

91

91

101

101

Avots: Eurostat.

| (216) | Saistībā ar importu no trešām valstīm jānorāda, ka būtiski importa avoti bija Malaizija un Šveice. Imports no Malaizijas attiecīgajā periodā palielinājās par 45 %. Kā minēts 5. apsvērumā, Komisija veic pretapiešanas izmeklēšanu attiecībā uz importu no Malaizijas. |
| --- | --- |

(216)

Saistībā ar importu no trešām valstīm jānorāda, ka būtiski importa avoti bija Malaizija un Šveice. Imports no Malaizijas attiecīgajā periodā palielinājās par 45 %. Kā minēts 5. apsvērumā, Komisija veic pretapiešanas izmeklēšanu attiecībā uz importu no Malaizijas.

| (217) | Imports no Šveices, kas arī bija būtisks importa avots sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajā periodā samazinājās par 36 %. |
| --- | --- |

(217)

Imports no Šveices, kas arī bija būtisks importa avots sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajā periodā samazinājās par 36 %.

4.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (218) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(218)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (219) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem un informāciju, kas sniegta pieprasījuma iesniedzēja atbildēs uz anketas jautājumiem, salīdzinot tos ar pieprasījumā iekļauto informāciju un izlasē iekļauto ražotāju sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem, kā arī Eurostat statistiku. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas norādīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(219)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem un informāciju, kas sniegta pieprasījuma iesniedzēja atbildēs uz anketas jautājumiem, salīdzinot tos ar pieprasījumā iekļauto informāciju un izlasē iekļauto ražotāju sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem, kā arī Eurostat statistiku. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas norādīti izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem.

Eurostat

| (220) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(220)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (221) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(221)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu.

| (222) | 184. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ komercinformācijas konfidencialitātes saglabāšanas nolūkā informāciju par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija nepieciešams norādīt diapazonu formā. Ja tiktu norādīti precīzi skaitļi, kāds no abiem Savienības ražotājiem varētu aprēķināt precīzus otra ražotāja ražošanas skaitliskos rādītājus un būtu risks, ka arī citi tirgus dalībnieki, kuru rīcībā ir tirgus dati, varētu to darīt. |
| --- | --- |

(222)

184. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ komercinformācijas konfidencialitātes saglabāšanas nolūkā informāciju par izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem bija nepieciešams norādīt diapazonu formā. Ja tiktu norādīti precīzi skaitļi, kāds no abiem Savienības ražotājiem varētu aprēķināt precīzus otra ražotāja ražošanas skaitliskos rādītājus un būtu risks, ka arī citi tirgus dalībnieki, kuru rīcībā ir tirgus dati, varētu to darīt.

4.5.2.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (223) | Attiecīgajā periodā bija šāda Savienības ražošanas kopapjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika:

  6. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 8 757 | 8 758 | 8 631 | 9 867 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 99 | 113 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 17 979 | 17 903 | 17 972 | 18 724 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 104 |
| Jaudas izmantojums (%) | 48,7  % | 48,9  % | 48  % | 52,7  % |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 100 | 99 | 108 |
| Avots: pieprasījuma iesniedzējs. |

(223)

Attiecīgajā periodā bija šāda Savienības ražošanas kopapjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika:

6. tabula

6. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2018

2019

2020

PIP

Ražošanas apjoms (tonnas)

8 757

8 758

8 631

9 867

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

99

99

113

113

Ražošanas jauda (tonnas)

17 979

17 903

17 972

18 724

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

104

104

Jaudas izmantojums (%)

48,7  %

48,9  %

48  %

52,7  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

100

100

99

99

108

108

Avots: pieprasījuma iesniedzējs.

Avots:

| (224) | Savienības nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 13 % ar stabiliem rādītājiem laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam un pieaugumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāka patēriņa Savienībā dēļ. |
| --- | --- |

(224)

Savienības nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 13 % ar stabiliem rādītājiem laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam un pieaugumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāka patēriņa Savienībā dēļ.

| (225) | Savienības nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabilā līmenī robežās no 18 000 līdz 19 000 tonnām. |
| --- | --- |

(225)

Savienības nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās stabilā līmenī robežās no 18 000 līdz 19 000 tonnām.

| (226) | No tā izriet, ka ražošanas jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā saglabājās zems – aptuveni 50 % līmenī. Komisija atzīmēja, ka attiecīgajā periodā bijis pieaugums par četriem procentpunktiem, kas atbilst novērotajam ražošanas apjoma pieaugumam. |
| --- | --- |

(226)

No tā izriet, ka ražošanas jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā saglabājās zems – aptuveni 50 % līmenī. Komisija atzīmēja, ka attiecīgajā periodā bijis pieaugums par četriem procentpunktiem, kas atbilst novērotajam ražošanas apjoma pieaugumam.

4.5.3.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (227) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienības tirgū | 7 390 | 7 166 | 7 266 | 8 787 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 97 | 98 | 119 |
| Tirgus daļa | 65,3  % | 58,9  % | 64,4  % | 68,5  % |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 90 | 99 | 105 |
| Avots: Eurostat, pieprasījuma iesniedzējs. |

(227)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2018

2019

2020

PIP

Kopējais pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienības tirgū

7 390

7 166

7 266

8 787

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

97

97

98

98

119

119

Tirgus daļa

65,3  %

58,9  %

64,4  %

68,5  %

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

90

90

99

99

105

105

Avots: Eurostat, pieprasījuma iesniedzējs.

Avots: Eurostat

| (228) | Savienības nozares pārdošanas apjomi nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %. Šis palielinājums bija īpaši izteikts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad Savienības nozares pārdošanas apjomi Savienības tirgū palielinājās par 1 521 tonnu jeb par 20 % salīdzinājumā ar 2020. gadu. |
| --- | --- |

(228)

Savienības nozares pārdošanas apjomi nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %. Šis palielinājums bija īpaši izteikts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad Savienības nozares pārdošanas apjomi Savienības tirgū palielinājās par 1 521 tonnu jeb par 20 % salīdzinājumā ar 2020. gadu.

| (229) | Savienības ražošanas nozare savu tirgus daļu Savienības tirgū kopumā ir saglabājusi. Straujš tirgus daļas samazinājums 2019. gadā tika atgūts nākamajā gadā, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija 68,5 %. |
| --- | --- |

(229)

Savienības ražošanas nozare savu tirgus daļu Savienības tirgū kopumā ir saglabājusi. Straujš tirgus daļas samazinājums 2019. gadā tika atgūts nākamajā gadā, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija 68,5 %.

4.5.4.   Izaugsme

Izaugsme

| (230) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā pieauga par 13 %, savukārt pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienībā pieauga par 19 %. Līdz ar to Savienības ražošanas nozarē ir notikusi izaugsme gan tirgus daļas ziņā, gan absolūtos skaitļos. |
| --- | --- |

(230)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā pieauga par 13 %, savukārt pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Savienībā pieauga par 19 %. Līdz ar to Savienības ražošanas nozarē ir notikusi izaugsme gan tirgus daļas ziņā, gan absolūtos skaitļos.

4.5.5.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (231) | Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā un vienības ražošanas izmaksām bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svērtā vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (indekss: 2018. gads = 100) | 100 | 100 | 96 | 107 |
| Vienības ražošanas izmaksas (indekss: 2018. gads = 100) | 100 | 110 | 100 | 108 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(231)

Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju vidējai svērtajai vienības pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā un vienības ražošanas izmaksām bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

2018

2019

2020

PIP

Svērtā vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (indekss: 2018. gads = 100)

100

100

100

100

96

96

107

107

Vienības ražošanas izmaksas (indekss: 2018. gads = 100)

100

100

110

110

100

100

108

108

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

Avots:

| (232) | Vienības pārdošanas cenas bija stabilas no attiecīgā perioda sākuma līdz 2020. gadam. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāka patēriņa dēļ cenas pieauga par 7 % salīdzinājumā ar 2018. gada līmeni. Tomēr šis cenu pieaugums nepilnīgi atspoguļoja attiecīgajā periodā notikušo ražošanas izmaksu pieaugumu, kas laikā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam bija 8 %. |
| --- | --- |

(232)

Vienības pārdošanas cenas bija stabilas no attiecīgā perioda sākuma līdz 2020. gadam. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāka patēriņa dēļ cenas pieauga par 7 % salīdzinājumā ar 2018. gada līmeni. Tomēr šis cenu pieaugums nepilnīgi atspoguļoja attiecīgajā periodā notikušo ražošanas izmaksu pieaugumu, kas laikā no 2018. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam bija 8 %.

4.5.6.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (233) | Savienības ražotāju nodarbinātībai, ražīgumam un vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  9. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 504 | 512 | 493 | 513 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 102 | 98 | 102 |
| Darbaspēka ražīgums (tonnas uz nodarbināto) | 17 | 17 | 18 | 19 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 99 | 101 | 111 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (indekss: 2018. gads = 100) | 100 | 100 | 101 | 111 |
| Avots: pieprasījuma iesniedzējs, izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(233)

Savienības ražotāju nodarbinātībai, ražīgumam un vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

9. tabula

9. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2018

2019

2020

PIP

Nodarbināto skaits

504

512

493

513

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

102

102

98

98

102

102

Darbaspēka ražīgums (tonnas uz nodarbināto)

17

17

18

19

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

99

99

101

101

111

111

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (indekss: 2018. gads = 100)

100

100

100

100

101

101

111

111

Avots: pieprasījuma iesniedzējs, izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

Avots:

| (234) | Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits un darbaspēka ražīgums saglabājās stabilā līmenī. Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā tika nodarbināti 500 darba ņēmēju un saražotais apmērs uz vienu nodarbināto bija aptuveni 18 tonnu. |
| --- | --- |

(234)

Attiecīgajā periodā nodarbināto skaits un darbaspēka ražīgums saglabājās stabilā līmenī. Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā tika nodarbināti 500 darba ņēmēju un saražotais apmērs uz vienu nodarbināto bija aptuveni 18 tonnu.

| (235) | Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgā perioda beigās palielinājās, taču, darbaspēka izmaksu pieaugums par 11 % 4 gadu laikā nav uzskatāms par dramatisku pieaugumu. |
| --- | --- |

(235)

Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgā perioda beigās palielinājās, taču, darbaspēka izmaksu pieaugums par 11 % 4 gadu laikā nav uzskatāms par dramatisku pieaugumu.

4.5.7.   Krājumi

Krājumi

| (236) | Attiecīgajā periodā bija šāda Savienības ražotāju krājumu apmēra dinamika:

  10. tabula


  Krājumi | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (diapazonos) | [800 –1 200 ] | [800 –1 200 ] | [800 –1 200 ] | [800 –1 200 ] |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 90 | 103 | 85 |
| Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (diapazonos) | [15 –25  %] | [15 –25  %] | [15 –25  %] | [15 –25  %] |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 91 | 102 | 78 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(236)

Attiecīgajā periodā bija šāda Savienības ražotāju krājumu apmēra dinamika:

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2018

2019

2020

PIP

Krājumi perioda beigās (diapazonos)

[800 –1 200 ]

[800 –1 200 ]

[800 –1 200 ]

[800 –1 200 ]

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

90

90

103

103

85

85

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma (diapazonos)

[15 –25  %]

[15 –25  %]

[15 –25  %]

[15 –25  %]

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

91

102

78

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

Avots:

| (237) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē krājumu apmērs absolūtos skaitļos ir saglabājies samērā nemainīgā līmenī. |
| --- | --- |

(237)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē krājumu apmērs absolūtos skaitļos ir saglabājies samērā nemainīgā līmenī.

| (238) | Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāka ražošanas apjoma dēļ krājumu apmērs salīdzinājumā ar ražošanas apjomu samazinājās. |
| --- | --- |

(238)

Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā lielāka ražošanas apjoma dēļ krājumu apmērs salīdzinājumā ar ražošanas apjomu samazinājās.

4.5.8.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (239) | Attiecīgajā periodā bija šāda Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte (indekss: 2018. gads = 100) | 100 | 60 | 53 | 97 |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma, diapazonos) | [10 –15  %] | [5 –10  %] | [5 –10  %] | [10 –15  %] |
| Naudas plūsma (indekss: 2018. gads = 100) | 100 | 124 | 85 | 176 |
| Ieguldījumi (indekss: 2018. gads = 100) | 100 | 68 | 75 | 53 |
| Ienākums no ieguldījumiem (indekss: 2018. gads = 100) | 100 | 59 | 56 | 110 |
| Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(239)

Attiecīgajā periodā bija šāda Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, ieguldījumu un ienākuma no ieguldījumiem dinamika:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2018

2019

2020

PIP

Rentabilitāte (indekss: 2018. gads = 100)

100

100

60

60

53

53

97

97

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma, diapazonos)

[10 –15  %]

[5 –10  %]

[5 –10  %]

[10 –15  %]

Naudas plūsma (indekss: 2018. gads = 100)

100

100

124

124

85

85

176

176

Ieguldījumi (indekss: 2018. gads = 100)

100

100

68

68

75

75

53

53

Ienākums no ieguldījumiem (indekss: 2018. gads = 100)

100

100

59

59

56

56

110

110

Avots: izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

Avots:

| (240) | Komisija noteica Savienības ražotāju rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tuvu 2018. gada līmenim, taču būtiski samazinājās 2019. un 2020. gadā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis bija pieņemamās robežās no 10 % līdz 15 %. |
| --- | --- |

(240)

Komisija noteica Savienības ražotāju rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija tuvu 2018. gada līmenim, taču būtiski samazinājās 2019. un 2020. gadā. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis bija pieņemamās robežās no 10 % līdz 15 %.

| (241) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsmas dinamika attiecīgajā periodā bija pozitīva; no darbības gūtā naudas plūsma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 76 % augstāka nekā 2018. gadā. |
| --- | --- |

(241)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsmas dinamika attiecīgajā periodā bija pozitīva; no darbības gūtā naudas plūsma pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 76 % augstāka nekā 2018. gadā.

| (242) | Ieguldījumiem Savienības nozarē attiecīgajā periodā bija tendence samazināties. Kā norādīts iepriekš izklāstā par jaudas izmantojumu, Savienības nozarē nav tūlītējas nepieciešamības veikt ieguldījumus ražošanas jaudas paplašināšanā. |
| --- | --- |

(242)

Ieguldījumiem Savienības nozarē attiecīgajā periodā bija tendence samazināties. Kā norādīts iepriekš izklāstā par jaudas izmantojumu, Savienības nozarē nav tūlītējas nepieciešamības veikt ieguldījumus ražošanas jaudas paplašināšanā.

| (243) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, un šā rādītāja dinamika ir līdzīga rentabilitātes dinamikai. |
| --- | --- |

(243)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, un šā rādītāja dinamika ir līdzīga rentabilitātes dinamikai.

4.5.9.   Spēja piesaistīt kapitālu

Spēja piesaistīt kapitālu

| (244) | Neviens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem neziņoja par grūtībām piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(244)

Neviens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem neziņoja par grūtībām piesaistīt kapitālu.

4.5.10.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (245) | Kā secināts 148. apsvērumā par ĶTR un 180. apsvērumā par Taivānu, pastāv skaidri pierādījumi, ka dempings no abām attiecīgajām valstīm turpinās. Turklāt Komisija konstatēja, ka Ķīna apiet antidempinga pasākumus, veicot pārkraušanu caur Malaiziju (82). |
| --- | --- |

(245)

Kā secināts 148. apsvērumā par ĶTR un 180. apsvērumā par Taivānu, pastāv skaidri pierādījumi, ka dempings no abām attiecīgajām valstīm turpinās. Turklāt Komisija konstatēja, ka Ķīna apiet antidempinga pasākumus, veicot pārkraušanu caur Malaiziju (82).

82

| (246) | Tomēr iepriekšminētie rādītāji liecina, ka, lai arī dempings turpinājās, Savienības ražošanas nozare spēja atgūties no iepriekšējās dempinga prakses. |
| --- | --- |

(246)

Tomēr iepriekšminētie rādītāji liecina, ka, lai arī dempings turpinājās, Savienības ražošanas nozare spēja atgūties no iepriekšējās dempinga prakses.

4.5.11.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (247) | Savienības ražotāju eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2018 | 2019 | 2020 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tonnas) | 1 326 | 1 445 | 1 188 | 1 303 |
| Indekss (2018. gads = 100) | 100 | 109 | 90 | 98 |
| Vidējā cena (indekss: 2018. gads = 100) | 100 | 101 | 100 | 103 |
| Avots: pieprasījuma iesniedzējs, izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |

(247)

Savienības ražotāju eksporta apjomam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Savienības ražotāju eksporta rādītāji

Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2018

2019

2020

PIP

Eksporta apjoms (tonnas)

1 326

1 445

1 188

1 303

Indekss (2018. gads = 100)

Indekss (2018. gads = 100)

100

100

109

109

90

90

98

98

Vidējā cena (indekss: 2018. gads = 100)

100

100

101

101

100

100

103

103

Avots: pieprasījuma iesniedzējs, izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

Avots

| (248) | Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās, jo īpaši 2020. gadā, kad sākās Covid-19 pandēmija. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji ir atguvušies līdz teju tam līmenim, kāds bija 2018. gadā. |
| --- | --- |

(248)

Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās, jo īpaši 2020. gadā, kad sākās Covid-19 pandēmija. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji ir atguvušies līdz teju tam līmenim, kāds bija 2018. gadā.

| (249) | Attiecīgajā periodā vidējā eksporta cena bija stabila. Eksporta tirgū spēcīgās konkurences noteiktas selektivitātes dēļ Savienības ražošanas nozare vairāk koncentrējas uz tirgus augstāko līmeni. |
| --- | --- |

(249)

Attiecīgajā periodā vidējā eksporta cena bija stabila. Eksporta tirgū spēcīgās konkurences noteiktas selektivitātes dēļ Savienības ražošanas nozare vairāk koncentrējas uz tirgus augstāko līmeni.

4.5.12.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

| (250) | Attiecīgajā periodā importa apjoms no attiecīgajām valstīm nav bijis nenozīmīgs un tā cenas aizvien bija būtiski zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām. |
| --- | --- |

(250)

Attiecīgajā periodā importa apjoms no attiecīgajām valstīm nav bijis nenozīmīgs un tā cenas aizvien bija būtiski zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām.

| (251) | Tomēr vairums rādītāju, kas varētu liecināt par kaitējumu, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoms, nodarbinātība, rentabilitāte un naudas plūsma attīstījās pozitīvi un/vai bija apmierinošā līmenī. Līdz ar to aplūkotie rādītāji liecina, ka antidempinga pasākumi ir sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(251)

Tomēr vairums rādītāju, kas varētu liecināt par kaitējumu, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoms, nodarbinātība, rentabilitāte un naudas plūsma attīstījās pozitīvi un/vai bija apmierinošā līmenī. Līdz ar to aplūkotie rādītāji liecina, ka antidempinga pasākumi ir sasnieguši paredzēto rezultātu, proti, novērsuši kaitējumu Savienības ražotājiem.

| (252) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā kaitējuma un nav cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(252)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā kaitējuma un nav cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ

KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ

| (253) | Tā kā Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā netika nodarīts būtisks kaitējums, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izvērtēja, vai, pasākumiem zaudējot spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko radītu imports par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas. |
| --- | --- |

(253)

Tā kā Komisija secināja, ka Savienības ražošanas nozarei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā netika nodarīts būtisks kaitējums, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izvērtēja, vai, pasākumiem zaudējot spēku, varētu atkārtoties kaitējums, ko radītu imports par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas.

| (254) | Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu attiecīgajās valstīs, Savienības tirgus pievilcīgumu un to, kāda varētu būt importa no attiecīgajām valstīm ietekme tad, ja pasākumi zaudētu spēku. |
| --- | --- |

(254)

Šajā sakarā Komisija pārbaudīja ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu attiecīgajās valstīs, Savienības tirgus pievilcīgumu un to, kāda varētu būt importa no attiecīgajām valstīm ietekme tad, ja pasākumi zaudētu spēku.

| (255) | Kā secināts 142. un 143. apsvērumā un 172. un 173. apsvērumā, neizmantotā jauda ĶTR un Taivānā ir ievērojama un kopumā piecas reizes pārsniedz ikgadējo patēriņu Savienībā. Turklāt, kā secināts 144.–147. apsvērumā un 174. un 175. apsvērumā, Savienības tirgus Ķīnas un Taivānas ražotājiem ir pievilcīgs tā cenu un lieluma dēļ. Tādējādi pastāv liela iespējamība, ka, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, eksporta apmērs uz Savienību palielinātos. |
| --- | --- |

(255)

Kā secināts 142. un 143. apsvērumā un 172. un 173. apsvērumā, neizmantotā jauda ĶTR un Taivānā ir ievērojama un kopumā piecas reizes pārsniedz ikgadējo patēriņu Savienībā. Turklāt, kā secināts 144.–147. apsvērumā un 174. un 175. apsvērumā, Savienības tirgus Ķīnas un Taivānas ražotājiem ir pievilcīgs tā cenu un lieluma dēļ. Tādējādi pastāv liela iespējamība, ka, ja antidempinga pasākumi zaudētu spēku, eksporta apmērs uz Savienību palielinātos.

| (256) | Komisija analizēja šāda importa pieauguma iespējamo ietekmi, izvērtējot iespējamos cenu līmeņus, ja pasākumi zaudētu spēku. Saistībā ar to Komisija attiecībā uz Ķīnu uzskatīja, ka importa cenu līmenis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bez antidempinga maksājumiem pamatoti liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa no Ķīnas tirgus daļa vēl aizvien bija 5,6 %. Tādējādi, un kā paskaidrots 199. apsvērumā, Komisija konstatēja būtisku cenu samazinājumu salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām – līdz pat 17,7 % vai 16,4 % atkarībā no izmantotās metodes attiecībā uz ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tad, ja antidempinga maksājuma nebūtu. Līdz ar to ir ticams, ka pasākumu neesības gadījumā pastāvētu līdzīga apmēra cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(256)

Komisija analizēja šāda importa pieauguma iespējamo ietekmi, izvērtējot iespējamos cenu līmeņus, ja pasākumi zaudētu spēku. Saistībā ar to Komisija attiecībā uz Ķīnu uzskatīja, ka importa cenu līmenis pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bez antidempinga maksājumiem pamatoti liecina, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā importa no Ķīnas tirgus daļa vēl aizvien bija 5,6 %. Tādējādi, un kā paskaidrots 199. apsvērumā, Komisija konstatēja būtisku cenu samazinājumu salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām – līdz pat 17,7 % vai 16,4 % atkarībā no izmantotās metodes attiecībā uz ĶTR pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tad, ja antidempinga maksājuma nebūtu. Līdz ar to ir ticams, ka pasākumu neesības gadījumā pastāvētu līdzīga apmēra cenu samazinājums.

| (257) | Ņemot vērā galīgās informācijas izpaušanu, Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka importa no Ķīnas izraisītais kaitējums neatkārtotos, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas importa tirgus daļa Savienībā bija tikai 5,6 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija aptuveni 70 %. Zhejiang Jndia arī norādīja uz Ķīnas importa samazinājumu laikposmā no sākotnējā izmeklēšanas perioda (3 238 tonnas) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodam (719 tonnas). |
| --- | --- |

(257)

Ņemot vērā galīgās informācijas izpaušanu, Zhejiang Jndia un CCCMC apgalvoja, ka importa no Ķīnas izraisītais kaitējums neatkārtotos, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas importa tirgus daļa Savienībā bija tikai 5,6 %, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija aptuveni 70 %. Zhejiang Jndia arī norādīja uz Ķīnas importa samazinājumu laikposmā no sākotnējā izmeklēšanas perioda (3 238 tonnas) un pārskatīšanas izmeklēšanas periodam (719 tonnas).

Zhejiang Jndia

CCCMC

Zhejiang Jndia

| (258) | Šis apgalvojums tika noraidīts. Komisija bija secinājusi, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums (sk. 252. apsvērumu). Tomēr Komisijas secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību bija balstīts uz prognozējošu vērtējumu. Tādējādi šis secinājums bija balstīts nevis uz faktiskiem importa apjomiem vai tirgus daļām un to, kādi tie bija salīdzinājumā ar importa apjomiem vai tirgus daļām sākotnējās izmeklēšanas periodā, bet gan uz esošo brīvo jaudu ĶTR, Savienības tirgus pievilcīgumu un cenu samazinājumu pārskata izmeklēšanas periodā, ja Ķīnas importam nebūtu ticis piemērots antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(258)

Šis apgalvojums tika noraidīts. Komisija bija secinājusi, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums (sk. 252. apsvērumu). Tomēr Komisijas secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību bija balstīts uz prognozējošu vērtējumu. Tādējādi šis secinājums bija balstīts nevis uz faktiskiem importa apjomiem vai tirgus daļām un to, kādi tie bija salīdzinājumā ar importa apjomiem vai tirgus daļām sākotnējās izmeklēšanas periodā, bet gan uz esošo brīvo jaudu ĶTR, Savienības tirgus pievilcīgumu un cenu samazinājumu pārskata izmeklēšanas periodā, ja Ķīnas importam nebūtu ticis piemērots antidempinga maksājums.

| (259) | Attiecībā uz Taivānu sadarbojās tikai viens ražotājs eksportētājs, taču, tā kā tas veidoja vairāk nekā 90 % no importa no Taivānas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija aprēķināja cenu samazinājumu, pamatojoties uz šā uzņēmuma pārbaudītajām eksporta cenām. Tomēr imports no Taivānas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopumā veidoja tikai nelielu tirgus daļu (1,6 %), savukārt imports no Taivānas par dempinga cenām veidoja 7,8 % tirgus daļu sākotnējā izmeklēšanas periodā. Sūdzībā, uz kuras pamata tika veikta sākotnējā izmeklēšana, un pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā bija identificējis desmit Taivānas ražotājus eksportētājus. Tādējādi cenu samazinājuma perspektīvā analīze uz Ta Chen sniegto datu pamata ir bezjēdzīga, jo tā neatspoguļotu cenu politiku, ko piemēro lielākā daļa Taivānas ražotāju eksportētāju, kuru skaits Savienības tirgū pirms pasākumu ieviešanas bija ievērojams, taču kuri no Savienības tirgus pazuda pēc pasākumu ieviešanas. |
| --- | --- |

(259)

Attiecībā uz Taivānu sadarbojās tikai viens ražotājs eksportētājs, taču, tā kā tas veidoja vairāk nekā 90 % no importa no Taivānas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, Komisija aprēķināja cenu samazinājumu, pamatojoties uz šā uzņēmuma pārbaudītajām eksporta cenām. Tomēr imports no Taivānas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kopumā veidoja tikai nelielu tirgus daļu (1,6 %), savukārt imports no Taivānas par dempinga cenām veidoja 7,8 % tirgus daļu sākotnējā izmeklēšanas periodā. Sūdzībā, uz kuras pamata tika veikta sākotnējā izmeklēšana, un pieprasījuma iesniedzējs termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījumā bija identificējis desmit Taivānas ražotājus eksportētājus. Tādējādi cenu samazinājuma perspektīvā analīze uz Ta Chen sniegto datu pamata ir bezjēdzīga, jo tā neatspoguļotu cenu politiku, ko piemēro lielākā daļa Taivānas ražotāju eksportētāju, kuru skaits Savienības tirgū pirms pasākumu ieviešanas bija ievērojams, taču kuri no Savienības tirgus pazuda pēc pasākumu ieviešanas.

Ta Chen

| (260) | Termiņbeigu pārskatīšanas satvarā iegūtie dati arī liecināja, ka lielākā daļa neizmantotās jaudas ir saistāma ar tiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, kam ir piemēroti augstākie atlikušie antidempinga maksājumi, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā viņi Savienības tirgū gandrīz nepiedalījās. Tas liecina, ka spēkā esošie pasākumi efektīvi novērš importa par dempinga cenām nonākšanu Savienības tirgū. Vienlaikus tā arī ir spēcīga norāde uz to, ka, pasākumiem zaudējot spēku, eksports, ko šobrīd attur atlikušie antidempinga maksājumi, visticamāk atjaunotos. |
| --- | --- |

(260)

Termiņbeigu pārskatīšanas satvarā iegūtie dati arī liecināja, ka lielākā daļa neizmantotās jaudas ir saistāma ar tiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, kam ir piemēroti augstākie atlikušie antidempinga maksājumi, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā viņi Savienības tirgū gandrīz nepiedalījās. Tas liecina, ka spēkā esošie pasākumi efektīvi novērš importa par dempinga cenām nonākšanu Savienības tirgū. Vienlaikus tā arī ir spēcīga norāde uz to, ka, pasākumiem zaudējot spēku, eksports, ko šobrīd attur atlikušie antidempinga maksājumi, visticamāk atjaunotos.

| (261) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares finanšu situācija kopumā ir bijusi stabila un vairums indikatoru, kas liecinātu par kaitējumu, uzrādīja pozitīvas tendences un/vai vērtības. Tomēr jāuzsver, ka ar ieviestajiem antidempinga pasākumiem Savienības tirgus šajā periodā tika faktiski pasargāts no liela importa apjoma par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozare varēja nepārprotami to izmantot savā labā. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, pasākumu neesamības gadījumā pastāv iespējamība, ka Ķīnas un Taivānas ražotāji strauji palielinātu savas tirgus daļas. Šis imports radītu ievērojamu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un vienlaikus iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Savienības ražošanas nozare nespētu pieņemt Ķīnas un Taivānas eksportētāju radīto cenu spiedienu, tāpēc tās ekonomiskais stāvoklis strauji pasliktinātos, kā rezultātā rastos būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(261)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares finanšu situācija kopumā ir bijusi stabila un vairums indikatoru, kas liecinātu par kaitējumu, uzrādīja pozitīvas tendences un/vai vērtības. Tomēr jāuzsver, ka ar ieviestajiem antidempinga pasākumiem Savienības tirgus šajā periodā tika faktiski pasargāts no liela importa apjoma par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozare varēja nepārprotami to izmantot savā labā. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, pasākumu neesamības gadījumā pastāv iespējamība, ka Ķīnas un Taivānas ražotāji strauji palielinātu savas tirgus daļas. Šis imports radītu ievērojamu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un vienlaikus iegūtu tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Savienības ražošanas nozare nespētu pieņemt Ķīnas un Taivānas eksportētāju radīto cenu spiedienu, tāpēc tās ekonomiskais stāvoklis strauji pasliktinātos, kā rezultātā rastos būtisks kaitējums.

| (262) | Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā importa apmērs no ĶTR un Taivānas par kaitējumu izraisošām dempinga cenām, visticamāk, ievērojami pieaugtu un varētu atkārtoties būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(262)

Pamatojoties uz to, Komisija secināja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā importa apmērs no ĶTR un Taivānas par kaitējumu izraisošām dempinga cenām, visticamāk, ievērojami pieaugtu un varētu atkārtoties būtisks kaitējums.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

6.1.   Ievads

Ievads

| (263) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(263)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

| (264) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(264)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (265) | Pamatojoties uz to, Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka saglabāt spēkā esošos pasākumus nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(265)

Pamatojoties uz to, Komisija pārbaudīja, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās iespējamību pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka saglabāt spēkā esošos pasākumus nav Savienības interesēs.

6.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (266) | Kā secināts 241. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei vairs netiek radīts būtisks kaitējums. Tomēr, kā secināts 249. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare nespētu izturēt pasākumu atcelšanu, jo tādējādi, visticamāk, būtiski palielinātos importa apmērs par dempinga cenām. Līdz ar to, atceļot pasākumus, tiktu apdraudēta nozares ilgtermiņa finansiālā dzīvotspēja. Tāpēc pasākumu turpināšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(266)

Kā secināts 241. apsvērumā, Savienības ražošanas nozarei vairs netiek radīts būtisks kaitējums. Tomēr, kā secināts 249. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare nespētu izturēt pasākumu atcelšanu, jo tādējādi, visticamāk, būtiski palielinātos importa apmērs par dempinga cenām. Līdz ar to, atceļot pasākumus, tiktu apdraudēta nozares ilgtermiņa finansiālā dzīvotspēja. Tāpēc pasākumu turpināšana ir Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.3.   Nesaistītu importētāju un lietotāju intereses

Nesaistītu importētāju un lietotāju intereses

| (267) | Visi zināmie nesaistītie importētāji un lietotāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr nesaistīti importētāji un lietotāji ar Komisiju nesadarbojās. |
| --- | --- |

(267)

Visi zināmie nesaistītie importētāji un lietotāji tika informēti par pārskatīšanas sākšanu. Tomēr nesaistīti importētāji un lietotāji ar Komisiju nesadarbojās.

| (268) | Ņemot vērā galīgās informācijas izpaušanu, Zhejiang Jndia un CCCMC atsaucās uz Euranimi iesniegto informāciju 2022. gada 23. augustā. Euranimi pārstāvēja vairākus importētājus, un Zhejiang Jndia un CCCMC uzsvēra, ka importētāji tādējādi bija pauduši savu viedokli, kaut arī tas notika kolektīvi. Zhejiang Jndia un CCCMC atzīmēja, ka iesniegtajā informācijā Euranimi iebilda pret antidempinga pasākumu turpināšanu, jo iespējami “pārmērīgo” antidempinga maksājumu likmju turpmāka piemērošana Ķīnas nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu importam grautu Eiropas lejupējās ražošanas nozares, kas izmanto šādus izstrādājumus, starptautisko konkurenci. Turklāt Euranimi bija norādījusi, ka pasākumu turpināšanas gadījumā tiktu samazinātas uzņēmumu darbības, tiktu zaudētas darbvietas, un valsts nodokļu iestādes iekasētu mazāk ieņēmumu. |
| --- | --- |

(268)

Ņemot vērā galīgās informācijas izpaušanu, Zhejiang Jndia un CCCMC atsaucās uz Euranimi iesniegto informāciju 2022. gada 23. augustā. Euranimi pārstāvēja vairākus importētājus, un Zhejiang Jndia un CCCMC uzsvēra, ka importētāji tādējādi bija pauduši savu viedokli, kaut arī tas notika kolektīvi. Zhejiang Jndia un CCCMC atzīmēja, ka iesniegtajā informācijā Euranimi iebilda pret antidempinga pasākumu turpināšanu, jo iespējami “pārmērīgo” antidempinga maksājumu likmju turpmāka piemērošana Ķīnas nerūsējošā tērauda sadurmetinātu cauruļu savienotājelementu importam grautu Eiropas lejupējās ražošanas nozares, kas izmanto šādus izstrādājumus, starptautisko konkurenci. Turklāt Euranimi bija norādījusi, ka pasākumu turpināšanas gadījumā tiktu samazinātas uzņēmumu darbības, tiktu zaudētas darbvietas, un valsts nodokļu iestādes iekasētu mazāk ieņēmumu.

Zhejiang Jndia

CCCMC

Euranimi

Euranimi

Zhejiang Jndia

CCCMC

Zhejiang Jndia

CCCMC

Euranimi

Euranimi

| (269) | Komisija atzīmēja, ka Euranimi apgalvojumi nebija pamatoti ar pierādījumiem. Turklāt, tā kā neviens nesaistīts importētājs un lietotājs nebija sadarbojies izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, Euranimi apgalvojumus par šo personu nostāju attiecībā uz pasākumiem un pasākumu ietekmi uz to konkurētspēju nevarēja salīdzināt ar attiecīgiem pārbaudītiem konkrētu uzņēmumu darījumdarbības datiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(269)

Komisija atzīmēja, ka Euranimi apgalvojumi nebija pamatoti ar pierādījumiem. Turklāt, tā kā neviens nesaistīts importētājs un lietotājs nebija sadarbojies izmeklēšanā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem, Euranimi apgalvojumus par šo personu nostāju attiecībā uz pasākumiem un pasākumu ietekmi uz to konkurētspēju nevarēja salīdzināt ar attiecīgiem pārbaudītiem konkrētu uzņēmumu darījumdarbības datiem. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

Euranimi

Euranimi

| (270) | Tāpēc nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai uz lietotājiem un/vai importētājiem būtu tāda negatīva ietekme, kas pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(270)

Tāpēc nekas neliecināja par to, ka pasākumu saglabāšanai uz lietotājiem un/vai importētājiem būtu tāda negatīva ietekme, kas pārsniegtu pasākumu pozitīvo ietekmi.

6.4.   Secinājumi par Savienības interesēm

Secinājumi par Savienības interesēm

| (271) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liecinātu, ka ĶTR vai Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai importam noteikto pasākumu saglabāšana nebūtu Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(271)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liecinātu, ka ĶTR vai Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai importam noteikto pasākumu saglabāšana nebūtu Savienības interesēs.

7.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (272) | Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanās iespējamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības interesēm, antidempinga pasākumi konkrētiem Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumiem sadurmetināšanai būtu jāsaglabā. |
| --- | --- |

(272)

Pamatojoties uz Komisijas secinājumiem par dempinga turpināšanās iespējamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Savienības interesēm, antidempinga pasākumi konkrētiem Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumiem sadurmetināšanai būtu jāsaglabā.

| (273) | Lai līdz minimumam mazinātu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājuma likmju atšķirību, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 5. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(273)

Lai līdz minimumam mazinātu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājuma likmju atšķirību, ir nepieciešami īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 5. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (274) | Lai gan šāds rēķins jāuzrāda muitas dienestiem, lai importam tiktu piemērotas antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 5. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota. |
| --- | --- |

(274)

Lai gan šāds rēķins jāuzrāda muitas dienestiem, lai importam tiktu piemērotas antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 5. punktā izklāstītajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, un, tāpat kā visos pārējos gadījumos, tie var prasīt papildu dokumentus (kravas nosūtīšanas dokumentus u. c.), lai pārbaudītu deklarācijā sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.

| (275) | Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski pieaug eksporta apjoms, šādu apjoma pieaugumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var tikt sākta pretapiešanas izmeklēšana. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu. |
| --- | --- |

(275)

Ja uzņēmumam, kam noteiktas zemākas individuālās maksājuma likmes, pēc attiecīgo pasākumu noteikšanas būtiski pieaug eksporta apjoms, šādu apjoma pieaugumu pašu par sevi var uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko izraisījusi pasākumu noteikšana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var tikt sākta pretapiešanas izmeklēšana. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un noteikt valsts mēroga maksājumu.

| (276) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 2. punktā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR vai Taivānas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(276)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 2. punktā, ir piemērojamas tikai tāda ĶTR vai Taivānas izcelsmes pārskatāmā ražojuma importam, ko ražojuši tiesību subjekti, kuru nosaukums ir norādīts. Uz tādu pārskatāmā ražojuma importu, kuru ražojis kāds cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti neminēts uzņēmums, arī subjekti, kas ir saistīti ar konkrēti minētajiem subjektiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Uz tiem nebūtu jāattiecina individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (277) | Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (83). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas parāda, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu. |
| --- | --- |

(277)

Ja uzņēmums pēc tam maina kāda sava subjekta nosaukumu, tas var pieprasīt, lai tam piemērotu minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes. Šāds pieprasījums ir jāadresē Komisijai (83). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas parāda, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēts paziņojums par nosaukuma maiņu.

83

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (278) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Visām personām arī tika dots laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes pēc šīs informācijas izpaušanas un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Iesniegtā informācija un piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(278)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi tiktu saglabāti. Visām personām arī tika dots laiks, kurā tās varēja sniegt piezīmes pēc šīs informācijas izpaušanas un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Iesniegtā informācija un piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā.

| (279) | Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (84) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(279)

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (84) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

84

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (280) | Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, ir sniegusi pozitīvu atzinumu, |
| --- | --- |

(280)

Komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, ir sniegusi pozitīvu atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, ne atlokveida, no nerūsējošā austenīta tērauda kategorijām, kuras atbilst AISI tipiem 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 un 321H un citām līdzvērtīgām normām, ar maksimālo ārējo diametru ne lielāku par 406,4 mm un sieniņu biezumu 16 mm vai mazāku, ar iekšējās virsmas raupjuma vidējo vērtību ne mazāku par 0,8 μm, kas patlaban tiek klasificēti ar KN kodiem ex 7307 23 10 un ex 7307 23 90 (Taric kodi 7307231050, 7307231055, 7307239050 un 7307239055), importam tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

| Uzņēmums | Galīgā antidempinga maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Taivāna |
| | | |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd. | 5,1 | C176 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 12,1 | C999 |
| Ķīnas Tautas Republika |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd. | 55,3 | C177 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd. | 48,9 | C178 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd. | 30,7 | C179 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd. | 30,7 | C180 |
| Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās (nav iekļauti izlasē): |
| Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd. | 41,9 | C182 |
| Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd. | 41,9 | C184 |
| Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd. | 41,9 | C186 |
| Yada Piping Solutions Co., Ltd. | 41,9 | C187 |
| Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd. | 41,9 | C188 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 64,9 | C999 |

Uzņēmums

Galīgā antidempinga maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

Taivāna

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd.

5,1

C176

Visi pārējie uzņēmumi

12,1

C999

Ķīnas Tautas Republika

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd.

55,3

C177

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd.

48,9

C178

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd.

30,7

C179

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd.

30,7

C180

Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās (nav iekļauti izlasē):

Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd.

41,9

C182

Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd.

41,9

C184

Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd.

41,9

C186

Yada Piping Solutions Co., Ltd.

41,9

C187

Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd.

41,9

C188

Visi pārējie uzņēmumi

64,9

C999

3.   Antidempinga maksājumi netiek piemēroti Taivānas ražotājam eksportētājam King Lai Hygienic Materials Co., Ltd. (Taric papildu kods C175).

4.   Galīgais antidempinga maksājums 64,9 % apmērā, kas piemērojams ĶTR izcelsmes importam, kā izklāstīts 2. punktā, tiek paplašināts, to attiecinot uz cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, ne atlokveida, no nerūsējošā austenīta tērauda kategorijām, kuras atbilst AISI tipiem 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 un 321H un citām līdzvērtīgām normām, ar maksimālo ārējo diametru ne lielāku par 406,4 mm un sieniņu biezumu 16 mm vai mazāku, ar iekšējās virsmas raupjuma vidējo vērtību ne mazāku par 0,8 μm, kas patlaban tiek klasificēti ar KN kodiem ex 7307 23 10 un ex 7307 23 90 un tiek nosūtīti no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir deklarēta Malaizijas izcelsme (Taric kodi 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040), importu, izņemot turpmāk norādīto uzņēmumu ražojumus.

| Valsts | Uzņēmums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Malaizija | Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd. | A021 |
| Malaizija | SP United Industry Sdn. Bhd. | A022 |

Valsts

Uzņēmums

Taric papildu kods

Malaizija

Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd.

A021

Malaizija

SP United Industry Sdn. Bhd.

A022

5.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem norādītās individuālās maksājuma likmes un atbrīvojumus no šā panta 4. punktā minētā paplašinātā maksājuma piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins ar šādu apliecinājumu, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto eksportam uz Eiropas Savienību pārdoto (apjoms) (pārskatāmais ražojums) ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) [attiecīgā valsts]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”
  Ja tāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

6.   Šīs regulas 1. panta 2. punktu var grozīt, lai pievienotu jaunus ražotājus eksportētājus no Ķīnas Tautas Republikas un uz tiem attiecinātu atbilstošu vidējo svērto antidempinga maksājuma likmi izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās. Jauns ražotājs eksportētājs sniedz pierādījumus, ka:

| a) | tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces laikposmā no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods); |
| --- | --- |

a)

tas nav eksportējis 1. panta 1. punktā aprakstītās Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes preces laikposmā no 2014. gada 1. oktobra līdz 2015. gada 30. septembrim (sākotnējās izmeklēšanas periods);

| b) | tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi un kurš ir sadarbojies vai būtu varējis sadarboties izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts šis maksājums; un |
| --- | --- |

b)

tas nav saistīts ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi un kurš ir sadarbojies vai būtu varējis sadarboties izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts šis maksājums; un

| c) | tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām faktiski ir eksportējis Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārskatāmo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu tā daudzumu. |
| --- | --- |

c)

tas pēc sākotnējā izmeklēšanas perioda beigām faktiski ir eksportējis Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pārskatāmo ražojumu vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu tā daudzumu.

2. pants

Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 13. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/141 (2017. gada 26. janvāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importam (OV L 22, 27.1.2017., 14. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (OV C 168, 5.5.2021., 5. lpp.).

3

(4)  Paziņojums par tādu antidempinga pasākumu termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, kas piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importam (OV C 40, 26.1.2022., 1. lpp.)

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/894 (2022. gada 7. jūnijs), ar ko sāk izmeklēšanu par antidempinga pasākumu, kuri noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/141 attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumu sadurmetināšanai, pabeigtu vai nepabeigtu, importu, iespējamu apiešanu, kas notiek, importējot tādus konkrētus nerūsējošā tērauda cauruļu piederumus sadurmetināšanai, pabeigtus vai nepabeigtus, kuri nosūtīti no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir deklarēta Malaizijas izcelsme, un ar ko uz šādu importu attiecina reģistrāciju (OV L 155, 8.6.2022., 36. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/453 (2023. gada 2. marts), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/141 konkrētiem importētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumiem sadurmetināšanai, pabeigtiem vai nepabeigtiem, paplašina, to attiecinot arī uz tādiem konkrētiem importētiem nerūsējošā tērauda cauruļu piederumiem sadurmetināšanai, pabeigtiem vai nepabeigtiem, kuri nosūtīti no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme (OV L 67, 3.3.2023., 19. lpp.).

6

(7)  
  United States - Sunset Review of Anti-Dumping Duties on Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Japan - Report of the Panel (WT/DS244/R), 7.271. punkts. United States - Sunset Review of Anti-Dumping Duties on Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Japan – Report of the Appellate Body (WT/DS244/AB/R), 114. un 168. punkts, 177. un 178. punkts. European Union – Anti-dumping Measures on Certain Footwear from China - Report of the Panel (WT/DS405/R), 7.333. un 7.495. punkts.

7

United States - Sunset Review of Anti-Dumping Duties on Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Japan - Report of the Panel

United States - Sunset Review of Anti-Dumping Duties on Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Japan – Report of the Appellate Body

European Union – Anti-dumping Measures on Certain Footwear from China - Report of the Panel

(8)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma B.1.1.2. sadaļa, 8. lpp.

8

(9)  Turpat.

9

(10)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma B.1.1.13. sadaļa, 15. lpp.

10

(11)  https://www.apec.org/publications/2011/01/the-impacts-and-benefits-of-structural-reforms-in-transport-energy-and-telecommunications-sectors

11

(12)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 80. punkts un C pielikums – DM – 02 CN.

12

(13)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma 93. punkts un OPEN pielikumi 20.1.–20.4.

13

OPEN

(14)  
  “
  Jebkura informācija, kura pēc savas dabas ir konfidenciāla (piemēram, tādēļ, ka tās izpaušana dotu būtisku priekšrocību konkurentam vai tādēļ, ka tās izpaušana varētu radīt nelabvēlīgas sekas informācijas sniedzējam vai personai, no kuras šī persona ir ieguvusi informāciju), vai kuru izmeklēšanā iesaistītās puses ir sniegušas kā konfidenciālu, institūcijām kā tāda arī jāuztver, ja tiek norādīts būtisks iemesls. Šāda informācija nav izpaužama bez īpašas tās puses piekrišanas, kura to iesniegusi.
  ”

14

Jebkura informācija, kura pēc savas dabas ir konfidenciāla (piemēram, tādēļ, ka tās izpaušana dotu būtisku priekšrocību konkurentam vai tādēļ, ka tās izpaušana varētu radīt nelabvēlīgas sekas informācijas sniedzējam vai personai, no kuras šī persona ir ieguvusi informāciju), vai kuru izmeklēšanā iesaistītās puses ir sniegušas kā konfidenciālu, institūcijām kā tāda arī jāuztver, ja tiek norādīts būtisks iemesls. Šāda informācija nav izpaužama bez īpašas tās puses piekrišanas, kura to iesniegusi.

(15)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2574

15

(16)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  https://connect.ihsmarkit.com/gta/home

17

(18)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/802 (2022. gada 20. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Brazīlijas izcelsmes ražojumu no elektrolītiski ar hromu pārklāta tērauda importam (OV L 143, 23.5.2022., 11. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/191 (2022. gada 16. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (OV L 36, 17.2.2022., 1. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/95 (2022. gada 24. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, attiecinot to arī uz tādu konkrētu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu, kas nosūtīti no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai šiem savienotājelementiem ir deklarēta šo valstu izcelsme (OV L 16, 25.1.2022., 36. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2239 (2021. gada 15. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes komerciālo vējturbīnu torņu no tērauda importam (OV L 450, 16.12.2021., 59. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/635 (2021. gada 16. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam (OV L 132, 19.4.2021., 145. lpp.).

18

(19)  Skatīt Īstenošanas regulas (ES) 2022/802 75. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 208. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 59. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 149. un 150. apsvērumu.

19

(20)  Skatīt Īstenošanas regulas (ES) 2022/802 49. un 50. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 192. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 46. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/635, 115.–118. apsvērumu.

20

(21)  Skatīt Īstenošanas regulas (ES) 2022/802 51. un 52. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 193. un 194. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 47. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 119.–122. apsvērumu. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata valsts īpašumā esošu uzņēmumu augstākā līmeņa vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības, turklāt Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, pa kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmējdarbības tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā) un uzņēmuma pienākums ir nodrošināt partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Šķiet, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP saskaņā ar politisku principu ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek arī ziņots, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu. Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas darbojās 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā to attiecīgajos uzņēmumos. Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, arī attiecībā uz pārskatāmā ražojuma ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

21

(22)  Skatīt Īstenošanas regulas (ES) 2022/802 53.–58. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 195.–201. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 48.–52. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 123.–129. apsvērumu.

22

(23)  Skatīt Īstenošanas regulas (ES) 2022/802 59. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 202. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 53. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 130.–133. apsvērumu.

23

(24)  Skatīt Īstenošanas regulas (ES) 2022/802 60. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 203. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 54. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu.

24

(25)  Skatīt Īstenošanas regulas (ES) 2022/802 61. un 62. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 204. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 55. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/635, 136.–145. apsvērumu.

25

(26)  Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017., pieejams vietnē https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

26

(27)  ES Tirdzniecības palāta Ķīnā, Overcapacity in China: an impediment to the Party’s reform agenda, pieejams vietnē: Overcapacity in China (europeanchamber.com.cn) (skatīts 2022. gada 7. septembrī).

27

Overcapacity in China: an impediment to the Party’s reform agenda

(28)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/635 (2021. gada 16. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam (OV L 132, 19.4.2021., 145. lpp.), un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/508 (2020. gada 7. aprīlis), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Indonēzijas, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importam (OV L 110, 8.4.2020., 3. lpp.).

28

(29)  
  Final determinations with respect to the dumping and subsidizing of Certain Silicon Metal originating in or exported from the PRC (CBSA, Dumping case number: AD/1400), Report no. 543, Inquiry into the continuation of anti-dumping and countervailing measures applying to aluminium extrusions exported to Australia from the People’s Republic of China, 14 September 2020.

29

Final determinations with respect to the dumping and subsidizing of Certain Silicon Metal originating in or exported from the PRC (CBSA, Dumping case number: AD/1400), Report no. 543, Inquiry into the continuation of anti-dumping and countervailing measures applying to aluminium extrusions exported to Australia from the People’s Republic of China, 14 September 2020.

(30)  Pasaules forums par tēraudrūpniecības jaudas pārpalikumu, Ministru ziņojums, 2018. gada 20. septembris.

30

(31)  Ziņojums, 14. nodaļa, 358. lpp. 51 % privāto uzņēmumu un 49 % VU ražošanas apjoma ziņā un 44 % VU un 56 % privāto uzņēmumu jaudas ziņā.

31

(32)  Pieejams vietnēs

32

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm; https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e, un

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (skatīts 2022. gada 7. septembrī).

(33)  Pieejams vietnē http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (skatīts 2022. gada 7. septembrī).

33

(34)  Tāpat kā ar 2019. gada jūnijā China Baowu Steel Group iegūto Magang Steel vairākuma daļu, sk. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (skatīts 2022. gada 4. augustā).

34

China Baowu Steel Group

Magang Steel

(35)  Sk. https://www.miit.gov.cn/gzcy/yjzj/art/2020/art_af1bef04b9624997956b2bff6cdb7383.html (skatīts 2022. gada 7. septembrī).

35

(36)  Sk. plāna IV iedaļas 3. apakšiedaļu; pieejams vietnē: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (skatīts 2022. gada 7. septembrī)

36

(37)  Sk. tērauda rūpniecības attīstības 14. piecgades plāna priekšvārdu.

37

(38)  Skatīt grupas tīmekļa vietni: http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (skatīta 2022. gada 7. septembrī).

38

(39)  Skatīt uzņēmuma tīmekļa vietni: https://www.baosteel.com/about/manager (skatīta 2022. gada 7. septembrī).

39

(40)  Sk. vietni www.goodfittings.cn/newsview.asp?id=21 (skatīta 2022. gada 7. septembrī).

40

(41)  Sk. vietni http://www.gghy.org/ (skatīta 2022. gada 24. novembrī).

41

(42)  Sk. vietni http://www.gghy.org/members/shownews.php?id=11744&lang=cn

42

(skatīta 2022. gada 24. novembrī).

(43)  Sk. vietni http://www.gghy.org/newslist/shownews.php?id=12987&lang=cn

43

(skatīta 2022. gada 24. novembrī).

(44)  Ziņojums, III daļa, 14. nodaļa, 346. lpp. un nākamās lpp.

44

(45)  Sk. Ķīnas Tautas Republikas ekonomikas un sociālās attīstības 14. piecgades plānu un Ilgtermiņa mērķus 2035. gadam, III daļu, VIII pantu, pieejams https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (skatīts 2022. gada 7. septembrī).

45

(46)  Īpaši sk. plāna I un II iedaļu.

46

(47)  Rūpniecības pārstrukturēšanas virzības katalogs (2019. gada redakcija), kas apstiprināts ar Ķīnas Tautas Republikas Valsts attīstības un reformu komisijas 2019. gada 27. augusta Dekrētu Nr. 29; pieejams vietnē http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (skatīta 2022. gada 7. septembrī).

47

(48)  Sk. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 143. un 144. apsvērumu.

48

(49)  Pieejams vietnē http://www.lawinfochina.com/display.aspx?lib=law&id=7195&CGid (skatīts 2022. gada 23. novembrī).

49

(50)  Pieejams vietnē www.npc.gov.cn/zgrdw/englishnpc/Constitution/node_2825.htm (skatīts 2022. gada 23. novembrī).

50

(51)  Sk., piemēram, Pagaidu noteikumu par valstij piederošu uzņēmumu aktīvu pārraudzību un pārvaldību 14. pantu, dokuments pieejams vietnē http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=02b98fb0efda657abdfb&lib=law (skatīts 2022. gada 23. novembrī).

51

(52)  Ziņojums, 4. nodaļa, 41., 42. un 83. lpp.

52

(53)  Sk. 14. piecgades plāna LXIV pantu, 2. iedaļu.

53

(54)  Sk. 14. piecgades plāna par izejvielu nozares attīstīšanu VIII iedaļu.

54

(55)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income: https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

55

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(56)  Ja nevienā valstī, kam ir līdzīgs attīstības līmenis, neražo pārskatāmo ražojumu, tad var aplūkot tāda ražojuma ražošanu, kurš ir tajā pašā vispārīgajā kategorijā un/vai nozarē, kurā pārskatāmais ražojums.

56

(57)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf

57

(58)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static

58

(59)  https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

59

(60)  http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx

60

(61)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma B.1.1.2. sadaļa, 8. lpp.

61

(62)  Turpat.

62

(63)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma B.1.1.13. sadaļa, 15. lpp.

63

(64)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction

64

(65)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums – Pielikumi St -01–05.

65

(66)  https://pantech-group.com/wp-content/uploads/Pantech_AR2022.pdf

66

(67)  
  Zhejiang Jndia bija viens no sākotnējās izmeklēšanas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc informācija par tā individuālo importu (identificēts pēc tā Taric papildu koda) ir pieejama 14(6) datubāzē. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas uz Savienību eksportēja ievērojamus apmērus.

67

Zhejiang Jndia

Taric

(68)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.). Pamatregulas 2. panta 7. punktā ir atzīts, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs.

68

(69)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf

69

(70)  https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer17/?lang=en&segment=indicator&id=HOW_TEMP_SEX_ECO_NB_A

70

(71)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf

71

(72)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static

72

(73)  https://en.pwa.co.th/contents/service/table-price

73

(74)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, Pielikums-C-DM-02CN.

74

(75)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf

75

(76)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma C.4.1. sadaļa, 41. lpp. un OPEN pielikums D-08.

76

(77)  https://connect.ihsmarkit.com/home

77

(78)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums, Pielikums-C-DM-02CN

78

(79)  Sākotnējās izmeklēšanas satvarā sadarbojās divi Taivānas uzņēmumi – Ta Chen un King Lai. Pēdējam tika noteikta individuālā dempinga starpība 0 %, tāpēc tas nav iekļauts šajā izmeklēšanā. Saskaņā ar importa datiem 14(6) datubāzē, kurā ir iekļauti dati individuālu ražotāju līmenī, attiecīgajā periodā King Lai importu neveica.

79

Ta Chen

King Lai

King Lai

(80)  Uzņēmuma 2022. gada 2. novembra paskaidrojošais e-pasta ziņojums un pārbaudē uz vietas savāktā informācija.

80

(81)  Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījuma C.4.2. iedaļa.

81

(82)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/453 (2023. gada 2. marts), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kurš noteikts ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/141 konkrētiem importētiem Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda cauruļu piederumiem sadurmetināšanai, pabeigtiem vai nepabeigtiem, paplašina, to attiecinot arī uz tādiem konkrētiem importētiem nerūsējošā tērauda cauruļu piederumiem sadurmetināšanai, pabeigtiem vai nepabeigtiem, kuri nosūtīti no Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas izcelsme (OV L 67, 3.3.2023., 19. lpp.).

82

(83)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

83

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G

Rue de la Loi 170

1040 Brussels

Belgium

(84)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

84

---

LĒMUMI

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 101/64

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2023/810

(2023. gada 13. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 41. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2022. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/338 (1), ar ko izveidoja palīdzības pasākumu ar finanšu atsauces summu 450 000 000 EUR apmērā, kas paredzēta, lai segtu nāvējoša spēka pielietošanai paredzēta militārā ekipējuma un platformu piegādi Ukrainas bruņotajiem spēkiem (“finanšu atsauces summa”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2022. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/338 (1), ar ko izveidoja palīdzības pasākumu ar finanšu atsauces summu 450 000 000 EUR apmērā, kas paredzēta, lai segtu nāvējoša spēka pielietošanai paredzēta militārā ekipējuma un platformu piegādi Ukrainas bruņotajiem spēkiem (“finanšu atsauces summa”).

| (2) | Padome 2022. gada 23. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/471 (2), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 900 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2022. gada 23. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/471 (2), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 900 000 000 EUR.

| (3) | Padome 2022. gada 13. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/636 (3), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 1 350 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2022. gada 13. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/636 (3), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 1 350 000 000 EUR.

| (4) | Padome 2022. gada 23. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/809 (4), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 1 840 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2022. gada 23. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/809 (4), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 1 840 000 000 EUR.

| (5) | Padome 2022. gada 21. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1285 (5), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 2 330 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2022. gada 21. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1285 (5), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 2 330 000 000 EUR.

| (6) | Padome 2022. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1971 (6), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 2 820 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2022. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1971 (6), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 2 820 000 000 EUR.

| (7) | Padome 2023. gada 2. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2023/230 (7), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 3 120 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(7)

Padome 2023. gada 2. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2023/230 (7), ar ko finanšu atsauces summa tika palielināta līdz 3 120 000 000 EUR.

| (8) | Ņemot vērā Ukrainas steidzamās vajadzības, kas jo īpaši tika apspriestas Eiropadomes ārkārtas sanāksmē 2023. gada 9. februārī, un pamatojoties uz Padomes 2023. gada 20. martā pieņemto lēmumu, finanšu atsauces summa būtu jāpalielina vēl par 1 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Ukrainas steidzamās vajadzības, kas jo īpaši tika apspriestas Eiropadomes ārkārtas sanāksmē 2023. gada 9. februārī, un pamatojoties uz Padomes 2023. gada 20. martā pieņemto lēmumu, finanšu atsauces summa būtu jāpalielina vēl par 1 000 000 000 EUR.

| (9) | Padome 2023. gada 20. martā vienojās par trīs virzienu pieeju ar mērķi jo īpaši paātrināt piegādes un kopīgu iepirkumu nolūkā ar kopīgiem centieniem Ukrainai nākamajos 12 mēnešos nodrošināt vienu miljonu artilērijas munīcijas lādiņu, un aicināja ātri īstenot minētos trīs virzienus, kas ir savstarpēji saistīti un kas ir jāīsteno paralēli un koordinēti. Padome aicināja dalībvalstis steidzami piegādāt Ukrainai zeme–zeme un artilērijas munīciju, un – ja tās tiek pieprasītas – raķetes. Padome regulāri ik mēnesi saņems jaunāko informāciju par šā palīdzības pasākuma īstenošanu, lai pārraudzītu virzību mērķa – nodrošināt Ukrainai vienu miljonu artilērijas munīcijas lādiņu – sasniegšanā. Attiecībā uz trešo virzienu, Padome arī aicināja Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus, lai steidzami atbalstītu Eiropas aizsardzības industrijas ražošanas jaudu palielināšanu, nodrošinātu piegādes ķēdes, veicinātu efektīvas iepirkuma procedūras, pārvarētu ražošanas jaudu nepietiekamības un veicinātu investīcijas, tostarp, attiecīgā gadījumā mobilizējot Savienības budžetu. |
| --- | --- |

(9)

Padome 2023. gada 20. martā vienojās par trīs virzienu pieeju ar mērķi jo īpaši paātrināt piegādes un kopīgu iepirkumu nolūkā ar kopīgiem centieniem Ukrainai nākamajos 12 mēnešos nodrošināt vienu miljonu artilērijas munīcijas lādiņu, un aicināja ātri īstenot minētos trīs virzienus, kas ir savstarpēji saistīti un kas ir jāīsteno paralēli un koordinēti. Padome aicināja dalībvalstis steidzami piegādāt Ukrainai zeme–zeme un artilērijas munīciju, un – ja tās tiek pieprasītas – raķetes. Padome regulāri ik mēnesi saņems jaunāko informāciju par šā palīdzības pasākuma īstenošanu, lai pārraudzītu virzību mērķa – nodrošināt Ukrainai vienu miljonu artilērijas munīcijas lādiņu – sasniegšanā. Attiecībā uz trešo virzienu, Padome arī aicināja Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus, lai steidzami atbalstītu Eiropas aizsardzības industrijas ražošanas jaudu palielināšanu, nodrošinātu piegādes ķēdes, veicinātu efektīvas iepirkuma procedūras, pārvarētu ražošanas jaudu nepietiekamības un veicinātu investīcijas, tostarp, attiecīgā gadījumā mobilizējot Savienības budžetu.

| (10) | Tiks arī rīkotas regulāras sanāksmes valstu bruņojuma direktoru līmenī ar Kopīgā iepirkuma darba grupu aizsardzības jomā (Komisija, Eiropas Ārējās darbības dienests, Eiropas Aizsardzības aģentūra), lai novērtētu vajadzības un industriālās spējas, kā arī nodrošinātu nepieciešamo ciešo koordināciju, jo īpaši attiecībā uz nodrošināšanu no krājumiem, esošo pasūtījumu prioritāšu maiņu un dažādiem kopīgas iegādes projektiem nolūkā nodrošināt trīs dažādo virzienu pienācīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(10)

Tiks arī rīkotas regulāras sanāksmes valstu bruņojuma direktoru līmenī ar Kopīgā iepirkuma darba grupu aizsardzības jomā (Komisija, Eiropas Ārējās darbības dienests, Eiropas Aizsardzības aģentūra), lai novērtētu vajadzības un industriālās spējas, kā arī nodrošinātu nepieciešamo ciešo koordināciju, jo īpaši attiecībā uz nodrošināšanu no krājumiem, esošo pasūtījumu prioritāšu maiņu un dažādiem kopīgas iegādes projektiem nolūkā nodrošināt trīs dažādo virzienu pienācīgu īstenošanu.

| (11) | Pastāvīgo pārstāvju komiteja pārraudzīs trīs virzienu pieejas koordinētu un paralēlu īstenošanu. |
| --- | --- |

(11)

Pastāvīgo pārstāvju komiteja pārraudzīs trīs virzienu pieejas koordinētu un paralēlu īstenošanu.

| (12) | Lēmums (KĀDP) 2022/338 tādēļ būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(12)

Lēmums (KĀDP) 2022/338 tādēļ būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu (KĀDP) 2022/338 groza šādi:

| 1) | lēmuma 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 4 120 000 000 EUR.”
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 2. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta ar palīdzības pasākumu saistīto izdevumu segšanai, ir 4 120 000 000 EUR.”

| b) | panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 29. panta 5. punktu palīdzības pasākumu administrators pēc šā lēmuma pieņemšanas var aicināt veikt iemaksas apmērā līdz 4 120 000 000 EUR. Līdzekļus, ko palīdzības pasākumu administrators aicinājis iemaksāt, izmanto tikai tam, lai maksātu izdevumus robežās, ko ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotā komiteja apstiprinājusi ar to saistītajā grozošajā budžetā un ikgadējos budžetos, kas atbilst palīdzības pasākumam.


  4.   Izdevumi, kas saistīti ar palīdzības pasākuma īstenošanu, ir attiecināmi no 2022. gada 1. janvāra līdz Padomes noteiktai dienai:






  a) | maksimālie attiecināmie izdevumi, kas radušies pirms 2022. gada 11. marta, ir 450 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2021/509 29. panta 5. punktu palīdzības pasākumu administrators pēc šā lēmuma pieņemšanas var aicināt veikt iemaksas apmērā līdz 4 120 000 000 EUR. Līdzekļus, ko palīdzības pasākumu administrators aicinājis iemaksāt, izmanto tikai tam, lai maksātu izdevumus robežās, ko ar Lēmumu (KĀDP) 2021/509 izveidotā komiteja apstiprinājusi ar to saistītajā grozošajā budžetā un ikgadējos budžetos, kas atbilst palīdzības pasākumam.

4.   Izdevumi, kas saistīti ar palīdzības pasākuma īstenošanu, ir attiecināmi no 2022. gada 1. janvāra līdz Padomes noteiktai dienai:

a)

maksimālie attiecināmie izdevumi, kas radušies pirms 2022. gada 11. marta, ir 450 000 000 EUR;

| b) | maksimālā attiecināmā summa laikposmam no 2022. gada 11. marta līdz 2022. gada 20. jūlijam ir 1 390 000 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

maksimālā attiecināmā summa laikposmam no 2022. gada 11. marta līdz 2022. gada 20. jūlijam ir 1 390 000 000 EUR;

| c) | maksimālā attiecināmā summa laikposmam no 2022. gada 21. jūlija līdz 2022. gada 30. novembrim ir 677 420 154,06 EUR; |
| --- | --- |

c)

maksimālā attiecināmā summa laikposmam no 2022. gada 21. jūlija līdz 2022. gada 30. novembrim ir 677 420 154,06 EUR;

| d) | summa 1 602 579 845,94 EUR ir attiecināma no 2022. gada 1. decembra. No minētās summas 1 000 000 000 EUR ir attiecināmi no 2023. gada 9. februāra līdz 2023. gada 31. maijam, lai no esošajiem krājumiem vai mainot esošo pasūtījumu prioritātes varētu atlīdzināt ziedotos materiālus, kas piegādāti minētajā laikposmā, attiecībā uz zeme–zeme un artilērijas munīciju un – ja tās tiek pieprasītas – raķetēm. Jebkādi neizmantotie līdzekļi no šīs pēdējās minētās summas tiek izmantoti tam, lai atlīdzinātu visu nāvējošo ekipējumu, kas no 2022. gada 1. decembra ir atbalsttiesīgs saskaņā ar šo palīdzības pasākumu, ņemot vērā Ukrainas pieprasījumu sarakstā noteiktās prioritātes; |
| --- | --- |

d)

summa 1 602 579 845,94 EUR ir attiecināma no 2022. gada 1. decembra. No minētās summas 1 000 000 000 EUR ir attiecināmi no 2023. gada 9. februāra līdz 2023. gada 31. maijam, lai no esošajiem krājumiem vai mainot esošo pasūtījumu prioritātes varētu atlīdzināt ziedotos materiālus, kas piegādāti minētajā laikposmā, attiecībā uz zeme–zeme un artilērijas munīciju un – ja tās tiek pieprasītas – raķetēm. Jebkādi neizmantotie līdzekļi no šīs pēdējās minētās summas tiek izmantoti tam, lai atlīdzinātu visu nāvējošo ekipējumu, kas no 2022. gada 1. decembra ir atbalsttiesīgs saskaņā ar šo palīdzības pasākumu, ņemot vērā Ukrainas pieprasījumu sarakstā noteiktās prioritātes;

| e) | ar uzturēšanu un remontu saistītie izdevumi ir attiecināmi no 2022. gada 17. oktobra, un izdevumi, kas saistīti ar labošanu, ir attiecināmi no 2023. gada 2. februāra.”; |
| --- | --- |

e)

ar uzturēšanu un remontu saistītie izdevumi ir attiecināmi no 2022. gada 17. oktobra, un izdevumi, kas saistīti ar labošanu, ir attiecināmi no 2023. gada 2. februāra.”;

| 2) | lēmuma 4. panta 4. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | Čehijas Republikas Aizsardzības ministrija;”; |
| --- | --- | --- |

2)

lēmuma 4. panta 4. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

Čehijas Republikas Aizsardzības ministrija;”;

| 3) | lēmuma 4. panta 4. punkta o) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “o) | Lietuvas Valsts aizsardzības ministrija;”; |
| --- | --- | --- |

3)

lēmuma 4. panta 4. punkta o) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“o)

Lietuvas Valsts aizsardzības ministrija;”;

| 4) | lēmuma 7. pantā pievieno šādu daļu:

  “Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Augstais pārstāvis regulāri ik mēnesi ziņo Padomei par 2. panta 4. punkta d) apakšpunkta īstenošanu attiecībā uz artilērijas munīcijas piegāžu un – ja tās tiek pieprasītas – raķešu skaitu.” |
| --- | --- |

4)

lēmuma 7. pantā pievieno šādu daļu:

“Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Augstais pārstāvis regulāri ik mēnesi ziņo Padomei par 2. panta 4. punkta d) apakšpunkta īstenošanu attiecībā uz artilērijas munīcijas piegāžu un – ja tās tiek pieprasītas – raķešu skaitu.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2023. gada 13. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/338 (2022. gada 28. februāris) par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas (OV L 60, 28.2.2022., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/471 (2022. gada 23. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas (OV L 96, 24.3.2022., 43. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/636 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas (OV L 117, 19.4.2022., 34. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/809 (2022. gada 23. maijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas (OV L 145, 24.5.2022., 40. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/1285 (2022. gada 21. jūlijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas (OV L 195, 22.7.2022., 93. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/1971 (2022. gada 17. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas (OV L 270, 18.10.2022., 95. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/230 (2023. gada 2. februāris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2022/338 par palīdzības pasākumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu nolūkā Ukrainas bruņotajiem spēkiem piegādāt nāvējoša spēka pielietošanai paredzētu militāro ekipējumu un platformas (OV L 32, 3.2.2023., 62. lpp.).

7

---

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 101/67 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 101/67

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2023/811

(2023. gada 13. aprīlis),

ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP (1).

| (2) | Padome 2023. gada 13. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2023/572 (2), ar ko Lēmumā 2014/145/KĀDP paredzētie pasākumi tika atjaunoti vēl uz sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2023. gada 13. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2023/572 (2), ar ko Lēmumā 2014/145/KĀDP paredzētie pasākumi tika atjaunoti vēl uz sešiem mēnešiem.

| (3) | Padome ir saņēmusi jaunu informāciju par konkrētām personām, kuras iekļautas sarakstā Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā un kurām piemēro ierobežojošus pasākumus. Pamatojoties uz minēto informāciju, ieraksti attiecībā uz 35 personām būtu jāatjaunina. |
| --- | --- |

(3)

Padome ir saņēmusi jaunu informāciju par konkrētām personām, kuras iekļautas sarakstā Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā un kurām piemēro ierobežojošus pasākumus. Pamatojoties uz minēto informāciju, ieraksti attiecībā uz 35 personām būtu jāatjaunina.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/145/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/145/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2023. gada 13. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/572 (2023. gada 13. marts), ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 75 I, 14.3.2023., 134. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā “1. un 2. pantā minēto personu, vienību un struktūru saraksts” 92., 720., 723., 728., 879., 1172., 1348., 1349. līdz 1359., 1361. līdz 1364. un 1366. līdz 1378. ierakstu aizstāj ar šādiem ierakstiem:

| | Personas | Vārds | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “92. | Arkady Romanovich ROTENBERG
  Arkadii Romanovich ROTENBERG
  (Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ) | Dzimums: vīrietis
  Dzimšanas datums: 15.12.1951.
  Dzimšanas vieta: Leningrad, bijusī PSRS (tagad St. Petersburg, Krievijas Federācija) | Arkady Rotenberg ir ievērojams Krievijas uzņēmējs, kuram ir ciešas personiskās saites ar prezidentu Putin. Kopš 2014. gada marta Rotenberg vai viņa uzņēmumi ir saņēmuši tiesības slēgt valsts līgumus par kopējo summu vairāk nekā 7 miljardi USD. Rotenberg 2015. gadā bija pēc vērtības sarindotu valdības līgumu ikgadējā saraksta pirmajā pozīcijā, tā kā Krievijas valdība viņam bija piešķīrusi tiesības slēgt līgumus 555 miljardu RUB apmērā. Daudzos no šiem gadījumiem līgumu slēgšanas tiesības tika piešķirtas bez oficiālas konkursa procedūras. 2015. gada 30. janvārī premjerministrs Dmitry Medvedev parakstīja dekrētu, ar kuru Rotenberg uzņēmumam Stroygazmontazh tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu par Kerčas tilta būvniecību no Krievijas uz nelikumīgi anektēto “Krimas Autonomo Republiku”.
  Ar šiem līgumiem viņš ir guvis finansiālu labumu no Krievijas lēmumu pieņēmējiem, kas ir atbildīgi par Krimas aneksiju vai Ukrainas austrumdaļas destabilizāciju.
  Viņam piederēja uzņēmums Stroygazmontazh, kuram tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu par Kerčas tilta būvniecību no Krievijas uz nelikumīgi anektēto “Krimas Autonomo Republiku”, tādējādi konsolidējot tās integrāciju Krievijas Federācijā, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti. Arī 2017. gada janvārī Stroygazmontazh tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu 17 miljardu RUB vērtībā par dzelzceļa līnijas būvniecību uz Kerčas tilta, kas vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti.
  Īpašnieks diviem uzņēmumiem – Mostotrest un Stroygazmontazh-Most, kuri izraudzīti to darbību veikšanai, ar kurām tiek grauta Ukrainas suverenitāte (šā pielikuma 43. un 46. vienība). Rotenberg 2019. gadā pārdeva gāzes vada būvniecības uzņēmumu Stroygazmontazh.
  Par piedalīšanos Kerčas tilta būvniecībā 2020. gada martā viņam piešķīra valsts ordeni “Krievijas Federācijas darba varonis”.
  Viņš ir izdevniecības Prosvescheniye Valdes priekšsēdētājs; šī izdevniecība īstenoja projektu “To the Children of Russia: Address – Crimea” – sabiedrisko attiecību kampaņu, kuras mērķis bija pārliecināt bērnus Krimā, ka viņi tagad ir Krievijas pilsoņi, kas dzīvo Krievijā, un līdz ar to atbalsta Krievijas valdības politiku integrēt Krimu Krievijā.

  Arkady Rotenberg2021. gada 30. janvārī apgalvoja, ka viņš ir Gelendzhik esošās tā sauktās “Putina pils” labuma guvējs, kas minēta Alexei Navalny Korupcijas apkarošanas fonda izmeklēšanā. | 15.3.2015. |
| 720. | Alexander Semenovich VINOKUROV
  (Александр Семёнович ВИНОКУРОВ) | Dzimšanas datums: 12.10.1982.
  Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija
  Amats: uzņēmējs, Maraton Group vadošais partneris un priekšsēdētājs; Magnit Direktoru padomes loceklis
  Valstspiederība: Krievijas
  Dzimums: vīrietis | Alexander Semenovich Vinokurov ir Krievijas uzņēmējs, kam ir uzņēmējdarbības intereses pārtikas mazumtirdzniecības, zāļu, lauksaimniecības un infrastruktūras jomā. Viņš ieņem vadošus amatus investīciju uzņēmumā Maraton Group un lielākajā Krievijas pārtikas mazumtirdzniecības uzņēmumā Magnit. Viņam arī pieder akcijas Demetra Holding, kas ir viens no lielākajiem Krievijas graudu tirgotājiem, kurš nodarbojas ar graudu eksportu, savukārt Krievija ir pasaulē lielākā kviešu eksportētāja. Viņš ir precējies ar Krievijas Federācijas ārlietu ministra Sergey Lavrov meitu Ekaterina Sergeevna Vinokurova. Viņa tēvs ir Semen Vinokurov, kurš bija valsts unitārā uzņēmuma “Capital Pharmacies” vadītājs un kuru uzskata par vienu no galvenajiem uzņēmējiem Krievijas farmācijas nozarē. Tāpēc Alexander Vinokurov ir cieši saistīts ar Krievijas Federāciju un ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.
  2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Alexander Semenovich Vinokurov kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. To apstiprina arī Alexander Vinokurov ciešās personīgās saites ar ārlietu ministru Sergey Lavrov, kurš ir atbildīgs par Krievijas agresijas karu pret Ukrainu un politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta minētās valsts teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 9.3.2022. |
| 723. | Dmitry Arkadievich MAZEPIN
  (Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН) | Dzimšanas datums: 18.4.1968.
  Dzimšanas vieta: Minsk, bijusī Baltkrievijas PSR (tagad Baltkrievija)
  Amats: bijušais JSC UCC Uralchem izpilddirektors
  Valstspiederība: Krievijas
  Dzimums: vīrietis | Dmitry Arkadievich Mazepin ir minerālo mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmuma Uralchem nozīmīgs īpašnieks un bijušais izpilddirektors, kā arī Uralkali lielākais akcionārs. Uralchem Group ir Krievijas uzņēmums, kas ražo plašu klāstu ķīmisko produktu, tostarp minerālos mēslošanas līdzekļus un amonija nitrātu. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju tas ir lielākais amonija nitrāta ražotājs, kā arī otrais lielākais amoniju un slāpekli saturošu mēslošanas līdzekļu ražotājs Krievijā. Krievijas valsts ir atzinusi gan Uralchem, gan Uralkali par “stratēģiskiem aktīviem”. Tādējādi Dmitry Arkadievich Mazepin ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.
  2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Dmitry Arkadievich Mazepin kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.
  2021. gada decembrī Dmitry Mazepin savus Kiprā bāzētos uzņēmumus Uralchem Holding un CI-Chemical Invest, kas kontrolē Uralchem, pārreģistrēja uz Krievijas jurisdikciju Kaļiņingradas apgabala Oktyabrsky salas īpašajā administratīvajā apriņķī. | 9.3.2022. |
| 728. | Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH
  (Вадим Николаевич МОШКОВИЧ) | Dzimšanas datums: 6.4.1967.
  Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija
  Amats: bijušais Rusagro Group Direktoru padomes priekšsēdētājs
  Valstspiederība: Krievijas, Kipras
  Dzimums: vīrietis | Vadim Nikolaevich Moshkovich ir Krievijas uzņēmējs, kam ir uzņēmējdarbības intereses lauksaimniecības un nekustamā īpašuma attīstības jomā. Vadim Moshkovich 2004. gadā nodibināja Rusagro Group, kas ir nozīmīgs cūkgaļas, tauku un cukura ražošanas uzņēmums, kurš 2021. gadā ieņēma 1. vietu Krievijā lauksaimniecības uzņēmumu sarakstā. Tādējādi Vadim Moshkovich ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai.
  2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Vadim Moshkovich kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. | 9.3.2022. |
| 879. | Roman Arkadyevich ABRAMOVICH
  (Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ) | Amats: Vladimir Putin tuvs oligarhs; nozīmīgs Evraz akcionārs; bijušais Chukotka gubernators
  Dzimšanas datums: 24.10.1966.
  Dzimšanas vieta: Saratov, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dzimums: vīrietis
  Adrese: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo district, Moscow, Krievija
  Saistītās personas: Vladimir Putin | Roman Abramovich ir Krievijas oligarhs, kuram ir ilglaicīgas un ciešas saites ar Vladimir Putin. Viņam ir bijusi privileģēta piekļuve prezidentam un ļoti labas attiecības ar viņu. Šī saikne ar Krievijas vadītāju ir palīdzējusi viņam uzkrāt ievērojamu bagātību. Viņš ir nozīmīgs akcionārs tērauda ražošanas grupā Evraz, kas ir viens no lielākajiem Krievijas nodokļu maksātājiem.
  Tādējādi viņš ir guvis labumu no Krievijas lēmumu pieņēmējiem, kuri ir atbildīgi par Krimas aneksiju vai Ukrainas destabilizāciju. Viņš ir arī viens no vadošajiem Krievijas uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. | 15.3.2022. |
| 1172. | Aleksandra MELNICHENKO
  jeb Sandra NIKOLIĆ
  (serbiski: Александра МЕЉНИЧЕНКО) | Dzimšanas datums: 21.4.1977.
  Dzimšanas vieta: Belgrade, Serbija
  Saistītā persona: Andrey Igorevich Melnichenko (vīrs)
  Valstspiederība: Serbijas, Horvātijas
  Dzimums: sieviete
  Pases numurs: Horvātijas pase Nr. 094949450 (derīguma termiņš: 23.12.2023.). | Aleksandra Melnichenko ir sieva Krievijas rūpniekam Andrey Igorevich Melnichenko, kurš 2022. gada 9. martā nodeva viņai faktiskās īpašumtiesības nozīmīgajā mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmumā EuroChem Group un ogļrūpniecības uzņēmumā SUEK un no tām izrietošos labumus.

  Aleksandra Melnichenko pilnvērtīgi bauda iespējas un labumus, ko sniedz vīra bagātība. 2022. gada martā Aleksandra Melnichenko aizstāja savu vīru kā faktiskā īpašniece uzņēmumā Firstline Trust, ko pārvalda Linetrust PTC Ltd – uzņēmums, kas pārstāv EuroChem Group galīgo īpašnieku.
  Tādējādi viņa ir saistīta ar ietekmīgu uzņēmēju, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. | 3.6.2022. |
| 1348. | Georgiy Sergeevich STAROSTIN
  (Георгий Сергеевич СТАРОСТИН) | Dzimšanas datums: 1.12.1986.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 771380617804 (Krievija) | Kapteinis Georgiy Starostin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Starostin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1349. | Sergey Vladimirovich ILIN
  (Сергей Владимирович ИЛЬИН) | Dzimšanas datums:14.11.1987.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis | Kapteinis Sergey Ilin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Sergey Ilin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1350. | Yuriy Aleksandrovich NIKONOV
  (Юрий Александрович НИКОНОВ) | Dzimšanas datums: 9.5.1984.
  Dzimšanas vieta: Baku, bijusī PSRS (tagad Azerbaidžāna)
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 271201003620, 016154160136 (Krievija) | Kapteinis Yuriy Nikonov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Yuriy Nikonov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1351. | Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA
  (Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА) | Dzimšanas datums: 10.3.1991.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: virsleitnants
  Dzimums: sieviete
  Nodokļu ID Nr. 312609219100 (Krievija) | Leitnante Ekaterina Chugunova ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbiniece. Šajā amatā viņa ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnante Ekaterina Chugunova ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1352. | Igor Alekseevich GROZA
  (Игорь Алексеевич ГРОЗА) | Dzimšanas datums: 2.6.1996.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: virsleitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 261205020910 (Krievija) | Leitnants Igor Groza ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Igor Groza ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1353. | Ivan Dmitrievich POPOV
  (Иван Дмитриевич ПОПОВ) | Dzimšanas datums: 17.8.1998.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: majors
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 280403816493 (Krievija) | Majors Ivan Popov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Ivan Popov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1354. | Matvey Andreevich LIYBAVIN
  (Матвей Андреевич ЛЫБАВИН) | Dzimšanas datums: 2.9.1992.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: majors
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 732610491457 (Krievija) | Majors Matvey Liybavin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Matvey Liybavin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1355. | Roman Aleksandrovich KUROCHKIN
  (Роман Александрович КУРОЧКИН) | Dzimšanas datums: 25.2.1985.
  Dzimšanas vieta: Chernyakhovsk, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: majors
  Dzimums: vīrietis | Majors Roman Kurochkin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Roman Kurochkin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1356. | Dmitri Yuryevich TIKHONOV
  (Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ) | Dzimšanas datums: 26.1.1993.
  Dzimšanas vieta: Lipetsk, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: vecākais leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 482305758073 (Krievija) | Vecākais leitnants Dmitri Tikhonov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Dmitri Tikhonov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1357. | Nikolay Vladimirovich TARASOV
  (Николай Владимирович ТАРАСОВ) | Dzimšanas datums: 29.8.1985.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: vecākais leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 503811568315 (Krievija) | Vecākais leitnants Nikolay Tarasov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Nikolay Tarasov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1358. | Anton Olegovich SHATUN
  (Антон Олегович ШАТУН) | Dzimšanas datums: 12.2.1990.
  Dzimšanas vieta: Gudauta, Gruzija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 610209429700 (Krievija) | Kapteinis Anton Shatun ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Anton Shatun ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1359. | Alexey Petrovich BETEKHTIN
  (Алексей Петрович БЕТЕХТИН) | Dzimšanas datums: 7.12.1987.
  Dzimšanas vieta: Vladivostok, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis | Kapteinis Alexey Betekhtin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Alexey Betekhtin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1361. | Artyom Aleksandrovich CHERNOV
  (Артём Александрович ЧЕРНОВ) | Dzimšanas datums: 13.10.1988.
  Dzimšanas vieta: Kovrov, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 770482092946 (Krievija) | Kapteinis Artyom Chernov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Artyom Chernov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1362. | Stanislav Aleksandrovich MINKOV
  (Станислав Александрович МИНКОВ) | Dzimšanas datums: 16.6.1984.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis | Kapteinis Stanislav Minkov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Stanislav Minkov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1363. | Alexey Sergeevich VOLKOV
  (Алексей Сергеевич ВОЛКОВ) | Dzimšanas datums: 27.6.1997.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 784202352764 (Krievija) | Leitnants Alexey Volkov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Alexey Volkov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1364. | Andrey Anatolievitch IVANYUTIN
  (Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН) | Dzimšanas datums: 3.9.1980.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: majors
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 503114955109 (Krievija) | Majors Andrey Ivanyutin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Andrey Ivanyutin ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1366. | Pavel Aleksandrovich VASILYEV
  (Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ) | Dzimšanas datums: 19.3.1990.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: vecākais leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 532007713046 (Krievija) | Vecākais leitnants Pavel Vasilyev ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Pavel Vasilyev ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1367. | Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV
  (Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ) | Dzimšanas datums: 29.1.1985.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 770474370653 (Krievija) | Kapteinis Alexey Mikhaylov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Alexey Mikhaylov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1368. | Elvira Yunusovna OBUKHOVA
  (Эльвира Юнусовна ОБУХОВА) | Dzimšanas datums: 14.6.1988.
  Dzimšanas vieta: Perm, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: sieviete
  Nodokļu ID Nr. 590613130708 (Krievija) | Kapteine Elvira Obukhova ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbiniece. Šajā amatā viņa ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteine Elvira Obukhova ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1369. | Pavel Borisovich OBUKHOV
  (Павел Борисович ОБУХОВ) | Dzimšanas datums: 7.2.1983.
  Dzimšanas vieta: Podolsk, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 503614915506 (Krievija) | Kapteinis Pavel Obukhov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Pavel Obukhov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1370. | Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN
  (Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН) | Dzimšanas datums: 1.10.1986.
  Dzimšanas vieta: St. Petersburg, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: kapteinis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 780625739170 (Krievija) | Kapteinis Vitaly Yaskelaynen ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Vitaly Yaskelaynen ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1371. | Alexandr Arsenovich GREGORYAN
  (Александр Арсенович ГРЕГОРЯН) | Dzimšanas datums: 22.5.1998.
  Dzimšanas vieta: Tver, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 695010890820 (Krievija) | Leitnants Alexandr Gregoryan ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Alexandr Gregoryan ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1372. | Artyom Andreevich VEDENOV
  (Артём Андреевич ВЕДЕНОВ) | Dzimšanas datums: 10.2.1989.
  Dzimšanas vieta: Kostroma, Krievijas Federācija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: leitnants
  Dzimums: vīrietis | Leitnants Artyom Vedenov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Artyom Vedenov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1373. | Nikita Evgenievich POPLAVSKIY
  (Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ) | Dzimšanas datums: 15.3.1998.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: leitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 504602606022 (Krievija) | Leitnants Nikita Poplavskiy ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Nikita Poplavskiy ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1374. | Vladimir Sergeevich PETROV
  (Владимир Сергеевич ПЕТРОВ) | Dzimšanas datums: 23.2.1998.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: virsleitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 521406165185 (Krievija) | Leitnants Vladimir Petrov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Vladimir Petrov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1375. | Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK
  (Евгений Григорьевич КАПШУК) | Dzimšanas datums: 15.7.1974.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: pulkvedis
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 773128151404 (Krievija) | Pulkvedis Evgeniy Kapshuk ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvedis Evgeniy Kapshuk ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1376. | Anton Yurievich TIMOSHINOV
  (Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ) | Dzimšanas datums: 29.1.1986.
  Dzimšanas vieta: nav datu
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: pulkvežleitnants
  Dzimums: vīrietis | Pulkvežleitnants Anton Timoshinov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvežleitnants Anton Timoshinov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1377. | Igor Borisovich BAGNYUK
  (Игорь Борисович БАГНЮК) | Dzimšanas datums: 30.4.1982.
  Dzimšanas vieta: Riga, Latvija
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: pulkvežleitnants
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 770470599386 (Krievija) | Pulkvežleitnants Igor Bagnyuk ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvežleitnants Igor Bagnyuk ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022. |
| 1378. | Robert Petrovich BARANOV
  (Роберт Петрович БАРАНОВ) | Dzimšanas datums: 20.3.1975.
  Dzimšanas vieta: Yalchiki vai Nizhny Tagil, bijusī PSRS (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievijas
  Dienesta pakāpe: ģenerālmajors
  Dzimums: vīrietis
  Nodokļu ID Nr. 012190931739, 502239120417 (Krievija) | Ģenerālmajors Robert Baranov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra direktors. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi ģenerālmajors Robert Baranov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība. | 16.12.2022.” |

Personas

Vārds

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

“92.

Arkady Romanovich ROTENBERG

Arkadii Romanovich ROTENBERG

(Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ)

Dzimums: vīrietis

Dzimšanas datums: 15.12.1951.

Dzimšanas vieta: Leningrad, bijusī PSRS (tagad St. Petersburg, Krievijas Federācija)

Arkady Rotenberg ir ievērojams Krievijas uzņēmējs, kuram ir ciešas personiskās saites ar prezidentu Putin. Kopš 2014. gada marta Rotenberg vai viņa uzņēmumi ir saņēmuši tiesības slēgt valsts līgumus par kopējo summu vairāk nekā 7 miljardi USD. Rotenberg 2015. gadā bija pēc vērtības sarindotu valdības līgumu ikgadējā saraksta pirmajā pozīcijā, tā kā Krievijas valdība viņam bija piešķīrusi tiesības slēgt līgumus 555 miljardu RUB apmērā. Daudzos no šiem gadījumiem līgumu slēgšanas tiesības tika piešķirtas bez oficiālas konkursa procedūras. 2015. gada 30. janvārī premjerministrs Dmitry Medvedev parakstīja dekrētu, ar kuru Rotenberg uzņēmumam Stroygazmontazh tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu par Kerčas tilta būvniecību no Krievijas uz nelikumīgi anektēto “Krimas Autonomo Republiku”.

Ar šiem līgumiem viņš ir guvis finansiālu labumu no Krievijas lēmumu pieņēmējiem, kas ir atbildīgi par Krimas aneksiju vai Ukrainas austrumdaļas destabilizāciju.

Viņam piederēja uzņēmums Stroygazmontazh, kuram tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu par Kerčas tilta būvniecību no Krievijas uz nelikumīgi anektēto “Krimas Autonomo Republiku”, tādējādi konsolidējot tās integrāciju Krievijas Federācijā, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti. Arī 2017. gada janvārī Stroygazmontazh tika piešķirtas tiesības slēgt valsts līgumu 17 miljardu RUB vērtībā par dzelzceļa līnijas būvniecību uz Kerčas tilta, kas vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti.

Īpašnieks diviem uzņēmumiem – Mostotrest un Stroygazmontazh-Most, kuri izraudzīti to darbību veikšanai, ar kurām tiek grauta Ukrainas suverenitāte (šā pielikuma 43. un 46. vienība). Rotenberg 2019. gadā pārdeva gāzes vada būvniecības uzņēmumu Stroygazmontazh.

Par piedalīšanos Kerčas tilta būvniecībā 2020. gada martā viņam piešķīra valsts ordeni “Krievijas Federācijas darba varonis”.

Viņš ir izdevniecības Prosvescheniye Valdes priekšsēdētājs; šī izdevniecība īstenoja projektu “To the Children of Russia: Address – Crimea” – sabiedrisko attiecību kampaņu, kuras mērķis bija pārliecināt bērnus Krimā, ka viņi tagad ir Krievijas pilsoņi, kas dzīvo Krievijā, un līdz ar to atbalsta Krievijas valdības politiku integrēt Krimu Krievijā.

Arkady Rotenberg2021. gada 30. janvārī apgalvoja, ka viņš ir Gelendzhik esošās tā sauktās “Putina pils” labuma guvējs, kas minēta Alexei Navalny Korupcijas apkarošanas fonda izmeklēšanā.

15.3.2015.

720.

Alexander Semenovich VINOKUROV

(Александр Семёнович ВИНОКУРОВ)

Dzimšanas datums: 12.10.1982.

Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija

Amats: uzņēmējs, Maraton Group vadošais partneris un priekšsēdētājs; Magnit Direktoru padomes loceklis

Valstspiederība: Krievijas

Dzimums: vīrietis

Alexander Semenovich Vinokurov ir Krievijas uzņēmējs, kam ir uzņēmējdarbības intereses pārtikas mazumtirdzniecības, zāļu, lauksaimniecības un infrastruktūras jomā. Viņš ieņem vadošus amatus investīciju uzņēmumā Maraton Group un lielākajā Krievijas pārtikas mazumtirdzniecības uzņēmumā Magnit. Viņam arī pieder akcijas Demetra Holding, kas ir viens no lielākajiem Krievijas graudu tirgotājiem, kurš nodarbojas ar graudu eksportu, savukārt Krievija ir pasaulē lielākā kviešu eksportētāja. Viņš ir precējies ar Krievijas Federācijas ārlietu ministra Sergey Lavrov meitu Ekaterina Sergeevna Vinokurova. Viņa tēvs ir Semen Vinokurov, kurš bija valsts unitārā uzņēmuma “Capital Pharmacies” vadītājs un kuru uzskata par vienu no galvenajiem uzņēmējiem Krievijas farmācijas nozarē. Tāpēc Alexander Vinokurov ir cieši saistīts ar Krievijas Federāciju un ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas kara pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Alexander Semenovich Vinokurov kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju. To apstiprina arī Alexander Vinokurov ciešās personīgās saites ar ārlietu ministru Sergey Lavrov, kurš ir atbildīgs par Krievijas agresijas karu pret Ukrainu un politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta minētās valsts teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

9.3.2022.

723.

Dmitry Arkadievich MAZEPIN

(Дмитрий Аркадьевич МАЗЕПИН)

Dzimšanas datums: 18.4.1968.

Dzimšanas vieta: Minsk, bijusī Baltkrievijas PSR (tagad Baltkrievija)

Amats: bijušais JSC UCC Uralchem izpilddirektors

Valstspiederība: Krievijas

Dzimums: vīrietis

Dmitry Arkadievich Mazepin ir minerālo mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmuma Uralchem nozīmīgs īpašnieks un bijušais izpilddirektors, kā arī Uralkali lielākais akcionārs. Uralchem Group ir Krievijas uzņēmums, kas ražo plašu klāstu ķīmisko produktu, tostarp minerālos mēslošanas līdzekļus un amonija nitrātu. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju tas ir lielākais amonija nitrāta ražotājs, kā arī otrais lielākais amoniju un slāpekli saturošu mēslošanas līdzekļu ražotājs Krievijā. Krievijas valsts ir atzinusi gan Uralchem, gan Uralkali par “stratēģiskiem aktīviem”. Tādējādi Dmitry Arkadievich Mazepin ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Dmitry Arkadievich Mazepin kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

2021. gada decembrī Dmitry Mazepin savus Kiprā bāzētos uzņēmumus Uralchem Holding un CI-Chemical Invest, kas kontrolē Uralchem, pārreģistrēja uz Krievijas jurisdikciju Kaļiņingradas apgabala Oktyabrsky salas īpašajā administratīvajā apriņķī.

9.3.2022.

728.

Vadim Nikolaevich MOSHKOVICH

(Вадим Николаевич МОШКОВИЧ)

Dzimšanas datums: 6.4.1967.

Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija

Amats: bijušais Rusagro Group Direktoru padomes priekšsēdētājs

Valstspiederība: Krievijas, Kipras

Dzimums: vīrietis

Vadim Nikolaevich Moshkovich ir Krievijas uzņēmējs, kam ir uzņēmējdarbības intereses lauksaimniecības un nekustamā īpašuma attīstības jomā. Vadim Moshkovich 2004. gadā nodibināja Rusagro Group, kas ir nozīmīgs cūkgaļas, tauku un cukura ražošanas uzņēmums, kurš 2021. gadā ieņēma 1. vietu Krievijā lauksaimniecības uzņēmumu sarakstā. Tādējādi Vadim Moshkovich ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai.

2022. gada 24. februārī, pēc Krievijas agresijas pret Ukrainu pirmajiem posmiem, Vadim Moshkovich kopā ar citiem 36 uzņēmējiem tikās ar prezidentu Vladimir Putin un citiem Krievijas valdības locekļiem, lai apspriestu turpmāko rīcības gaitu pēc Rietumvalstu sankcijām. Tas, ka viņš tika uzaicināts piedalīties šajā sanāksmē, liecina, ka viņš ir Vladimir Putin tuvāko aprindu loceklis un ka viņš atbalsta vai īsteno darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, kā arī stabilitāte un drošība Ukrainā. Tas arī liecina par to, ka viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

9.3.2022.

879.

Roman Arkadyevich ABRAMOVICH

(Роман Аркадьевич АБРАМОВИЧ)

Amats: Vladimir Putin tuvs oligarhs; nozīmīgs Evraz akcionārs; bijušais Chukotka gubernators

Dzimšanas datums: 24.10.1966.

Dzimšanas vieta: Saratov, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dzimums: vīrietis

Adrese: 1 Lipovaya Aleya, Nemchinovo, Odinstvo district, Moscow, Krievija

Saistītās personas: Vladimir Putin

Roman Abramovich ir Krievijas oligarhs, kuram ir ilglaicīgas un ciešas saites ar Vladimir Putin. Viņam ir bijusi privileģēta piekļuve prezidentam un ļoti labas attiecības ar viņu. Šī saikne ar Krievijas vadītāju ir palīdzējusi viņam uzkrāt ievērojamu bagātību. Viņš ir nozīmīgs akcionārs tērauda ražošanas grupā Evraz, kas ir viens no lielākajiem Krievijas nodokļu maksātājiem.

Tādējādi viņš ir guvis labumu no Krievijas lēmumu pieņēmējiem, kuri ir atbildīgi par Krimas aneksiju vai Ukrainas destabilizāciju. Viņš ir arī viens no vadošajiem Krievijas uzņēmējiem, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

15.3.2022.

1172.

Aleksandra MELNICHENKO

jeb Sandra NIKOLIĆ

(serbiski: Александра МЕЉНИЧЕНКО)

Dzimšanas datums: 21.4.1977.

Dzimšanas vieta: Belgrade, Serbija

Saistītā persona: Andrey Igorevich Melnichenko (vīrs)

Valstspiederība: Serbijas, Horvātijas

Dzimums: sieviete

Pases numurs: Horvātijas pase Nr. 094949450 (derīguma termiņš: 23.12.2023.).

Aleksandra Melnichenko ir sieva Krievijas rūpniekam Andrey Igorevich Melnichenko, kurš 2022. gada 9. martā nodeva viņai faktiskās īpašumtiesības nozīmīgajā mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmumā EuroChem Group un ogļrūpniecības uzņēmumā SUEK un no tām izrietošos labumus.

Aleksandra Melnichenko pilnvērtīgi bauda iespējas un labumus, ko sniedz vīra bagātība. 2022. gada martā Aleksandra Melnichenko aizstāja savu vīru kā faktiskā īpašniece uzņēmumā Firstline Trust, ko pārvalda Linetrust PTC Ltd – uzņēmums, kas pārstāv EuroChem Group galīgo īpašnieku.

Tādējādi viņa ir saistīta ar ietekmīgu uzņēmēju, kurš ir iesaistīts ekonomikas nozarēs, kas nodrošina būtisku ieņēmumu avotu Krievijas Federācijas valdībai, kura ir atbildīga par Krimas aneksiju un Ukrainas destabilizāciju.

3.6.2022.

1348.

Georgiy Sergeevich STAROSTIN

(Георгий Сергеевич СТАРОСТИН)

Dzimšanas datums: 1.12.1986.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 771380617804 (Krievija)

Kapteinis Georgiy Starostin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Starostin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1349.

Sergey Vladimirovich ILIN

(Сергей Владимирович ИЛЬИН)

Dzimšanas datums:14.11.1987.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Kapteinis Sergey Ilin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Sergey Ilin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1350.

Yuriy Aleksandrovich NIKONOV

(Юрий Александрович НИКОНОВ)

Dzimšanas datums: 9.5.1984.

Dzimšanas vieta: Baku, bijusī PSRS (tagad Azerbaidžāna)

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 271201003620, 016154160136 (Krievija)

Kapteinis Yuriy Nikonov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Yuriy Nikonov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1351.

Ekaterina Viktorovna CHUGUNOVA

(Екатерина Викторовна ЧУГУНОВА)

Dzimšanas datums: 10.3.1991.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: virsleitnants

Dzimums: sieviete

Nodokļu ID Nr. 312609219100 (Krievija)

Leitnante Ekaterina Chugunova ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbiniece. Šajā amatā viņa ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnante Ekaterina Chugunova ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1352.

Igor Alekseevich GROZA

(Игорь Алексеевич ГРОЗА)

Dzimšanas datums: 2.6.1996.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: virsleitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 261205020910 (Krievija)

Leitnants Igor Groza ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Igor Groza ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1353.

Ivan Dmitrievich POPOV

(Иван Дмитриевич ПОПОВ)

Dzimšanas datums: 17.8.1998.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: majors

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 280403816493 (Krievija)

Majors Ivan Popov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Ivan Popov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1354.

Matvey Andreevich LIYBAVIN

(Матвей Андреевич ЛЫБАВИН)

Dzimšanas datums: 2.9.1992.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: majors

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 732610491457 (Krievija)

Majors Matvey Liybavin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Matvey Liybavin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1355.

Roman Aleksandrovich KUROCHKIN

(Роман Александрович КУРОЧКИН)

Dzimšanas datums: 25.2.1985.

Dzimšanas vieta: Chernyakhovsk, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: majors

Dzimums: vīrietis

Majors Roman Kurochkin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Roman Kurochkin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1356.

Dmitri Yuryevich TIKHONOV

(Дмитрий Юрьевич ТИХОНОВ)

Dzimšanas datums: 26.1.1993.

Dzimšanas vieta: Lipetsk, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: vecākais leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 482305758073 (Krievija)

Vecākais leitnants Dmitri Tikhonov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Dmitri Tikhonov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1357.

Nikolay Vladimirovich TARASOV

(Николай Владимирович ТАРАСОВ)

Dzimšanas datums: 29.8.1985.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: vecākais leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 503811568315 (Krievija)

Vecākais leitnants Nikolay Tarasov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Nikolay Tarasov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1358.

Anton Olegovich SHATUN

(Антон Олегович ШАТУН)

Dzimšanas datums: 12.2.1990.

Dzimšanas vieta: Gudauta, Gruzija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 610209429700 (Krievija)

Kapteinis Anton Shatun ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Anton Shatun ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1359.

Alexey Petrovich BETEKHTIN

(Алексей Петрович БЕТЕХТИН)

Dzimšanas datums: 7.12.1987.

Dzimšanas vieta: Vladivostok, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Kapteinis Alexey Betekhtin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Alexey Betekhtin ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1361.

Artyom Aleksandrovich CHERNOV

(Артём Александрович ЧЕРНОВ)

Dzimšanas datums: 13.10.1988.

Dzimšanas vieta: Kovrov, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 770482092946 (Krievija)

Kapteinis Artyom Chernov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Artyom Chernov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1362.

Stanislav Aleksandrovich MINKOV

(Станислав Александрович МИНКОВ)

Dzimšanas datums: 16.6.1984.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Kapteinis Stanislav Minkov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Stanislav Minkov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1363.

Alexey Sergeevich VOLKOV

(Алексей Сергеевич ВОЛКОВ)

Dzimšanas datums: 27.6.1997.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 784202352764 (Krievija)

Leitnants Alexey Volkov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Alexey Volkov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1364.

Andrey Anatolievitch IVANYUTIN

(Андрей Анатольевич ИВАНЮТИН)

Dzimšanas datums: 3.9.1980.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: majors

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 503114955109 (Krievija)

Majors Andrey Ivanyutin ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi majors Andrey Ivanyutin ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1366.

Pavel Aleksandrovich VASILYEV

(Павел Александрович ВАСИЛЬЕВ)

Dzimšanas datums: 19.3.1990.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: vecākais leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 532007713046 (Krievija)

Vecākais leitnants Pavel Vasilyev ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi vecākais leitnants Pavel Vasilyev ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1367.

Alexey Nikolaevich MIKHAYLOV

(Алексей Николаевич МИХАЙЛОВ)

Dzimšanas datums: 29.1.1985.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 770474370653 (Krievija)

Kapteinis Alexey Mikhaylov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Alexey Mikhaylov ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1368.

Elvira Yunusovna OBUKHOVA

(Эльвира Юнусовна ОБУХОВА)

Dzimšanas datums: 14.6.1988.

Dzimšanas vieta: Perm, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: sieviete

Nodokļu ID Nr. 590613130708 (Krievija)

Kapteine Elvira Obukhova ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbiniece. Šajā amatā viņa ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteine Elvira Obukhova ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1369.

Pavel Borisovich OBUKHOV

(Павел Борисович ОБУХОВ)

Dzimšanas datums: 7.2.1983.

Dzimšanas vieta: Podolsk, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 503614915506 (Krievija)

Kapteinis Pavel Obukhov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Pavel Obukhov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1370.

Vitaly Viktorovich YASKELAYNEN

(Виталий Викторович ЯСКЕЛАЙНЕН)

Dzimšanas datums: 1.10.1986.

Dzimšanas vieta: St. Petersburg, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: kapteinis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 780625739170 (Krievija)

Kapteinis Vitaly Yaskelaynen ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi kapteinis Vitaly Yaskelaynen ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1371.

Alexandr Arsenovich GREGORYAN

(Александр Арсенович ГРЕГОРЯН)

Dzimšanas datums: 22.5.1998.

Dzimšanas vieta: Tver, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 695010890820 (Krievija)

Leitnants Alexandr Gregoryan ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Alexandr Gregoryan ir fiziska persona, kura ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1372.

Artyom Andreevich VEDENOV

(Артём Андреевич ВЕДЕНОВ)

Dzimšanas datums: 10.2.1989.

Dzimšanas vieta: Kostroma, Krievijas Federācija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: leitnants

Dzimums: vīrietis

Leitnants Artyom Vedenov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Artyom Vedenov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1373.

Nikita Evgenievich POPLAVSKIY

(Никита Евгеньевич ПОПЛАВСКИЙ)

Dzimšanas datums: 15.3.1998.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: leitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 504602606022 (Krievija)

Leitnants Nikita Poplavskiy ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Nikita Poplavskiy ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1374.

Vladimir Sergeevich PETROV

(Владимир Сергеевич ПЕТРОВ)

Dzimšanas datums: 23.2.1998.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: virsleitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 521406165185 (Krievija)

Leitnants Vladimir Petrov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas darbinieks. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi leitnants Vladimir Petrov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1375.

Evgeniy Grigorievitch KAPSHUK

(Евгений Григорьевич КАПШУК)

Dzimšanas datums: 15.7.1974.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: pulkvedis

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 773128151404 (Krievija)

Pulkvedis Evgeniy Kapshuk ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvedis Evgeniy Kapshuk ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1376.

Anton Yurievich TIMOSHINOV

(Антон Юрьевич ТИМОШИНОВ)

Dzimšanas datums: 29.1.1986.

Dzimšanas vieta: nav datu

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: pulkvežleitnants

Dzimums: vīrietis

Pulkvežleitnants Anton Timoshinov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvežleitnants Anton Timoshinov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1377.

Igor Borisovich BAGNYUK

(Игорь Борисович БАГНЮК)

Dzimšanas datums: 30.4.1982.

Dzimšanas vieta: Riga, Latvija

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: pulkvežleitnants

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 770470599386 (Krievija)

Pulkvežleitnants Igor Bagnyuk ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra Raķešu pirmsplānošanas nodaļas komandieris. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi pulkvežleitnants Igor Bagnyuk ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.

1378.

Robert Petrovich BARANOV

(Роберт Петрович БАРАНОВ)

Dzimšanas datums: 20.3.1975.

Dzimšanas vieta: Yalchiki vai Nizhny Tagil, bijusī PSRS (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievijas

Dienesta pakāpe: ģenerālmajors

Dzimums: vīrietis

Nodokļu ID Nr. 012190931739, 502239120417 (Krievija)

Ģenerālmajors Robert Baranov ir Krievijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba (GVC) Galvenā datošanas centra direktors. Šajā amatā viņš ir viena no galvenajām personām saistībā ar Krievijas raķešu uzbrukumiem Ukrainai, tostarp civilajiem mērķiem, no 2022. gada aprīļa līdz oktobrim, 2022. gada oktobrī vien nogalinot vairāk nekā 30 cilvēkus un ievainojot vairāk nekā 100 cilvēkus. Tādējādi ģenerālmajors Robert Baranov ir fiziska persona, kas ir atbildīga par tādām darbībām vai politiku vai atbalsta vai īsteno tādas darbības vai politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

16.12.2022.”

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 101/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 101/84

---

ES UN GRUZIJAS SANITĀRĀS UN FITOSANITĀRĀS APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2023

(2023. gada 6. marts),

ar ko groza Asociācijas nolīguma XI-B pielikumu [2023/812]

ES UN GRUZIJAS SANITĀRĀ UN FITOSANITĀRĀ APAKŠKOMITEJA,

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, un jo īpaši tā 55. un 65. pantu,

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, (“nolīgums”) (1) stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, (“nolīgums”) (1) stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

| (2) | Saskaņā ar nolīguma 55. panta 1. punktu Gruzijai ir pakāpeniski jātuvina tās sanitārās un fitosanitārās, dzīvnieku labturības jomas un citi likumdošanas pasākumi Savienības tiesību aktiem, kā izklāstīts nolīguma XI-B pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar nolīguma 55. panta 1. punktu Gruzijai ir pakāpeniski jātuvina tās sanitārās un fitosanitārās, dzīvnieku labturības jomas un citi likumdošanas pasākumi Savienības tiesību aktiem, kā izklāstīts nolīguma XI-B pielikumā.

| (3) | Ar nolīguma 65. pantu tika izveidota Sanitārā un fitosanitārā apakškomiteja (“SFS apakškomiteja”), kurai ir jāizskata visi jautājumi saistībā ar nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 4. nodaļu (Sanitārie un fitosanitārie pasākumi), tostarp tās īstenošanu, un kurai ir tiesības pārskatīt un grozīt nolīguma XI-B pielikumu. |
| --- | --- |

(3)

Ar nolīguma 65. pantu tika izveidota Sanitārā un fitosanitārā apakškomiteja (“SFS apakškomiteja”), kurai ir jāizskata visi jautājumi saistībā ar nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 4. nodaļu (Sanitārie un fitosanitārie pasākumi), tostarp tās īstenošanu, un kurai ir tiesības pārskatīt un grozīt nolīguma XI-B pielikumu.

| (4) | Kopš ES-Gruzijas sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas Lēmuma Nr. 1/2017 (2) pieņemšanas vairāki nolīguma XI-B pielikumā uzskaitīti Savienības tiesību akti ir tikuši atcelti un daži no minētajiem atceltajiem Savienības tiesību aktiem ir aizstāti ar jauniem Savienības tiesību aktiem, savukārt citi Savienības tiesību akti ir zaudējuši savu juridisko spēku. Turklāt nolīguma puses uzskata, ka noteikts skaits Savienības tiesību aktu neattiecas uz Gruziju, jo tie ir piemērojami tikai dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Kopš ES-Gruzijas sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas Lēmuma Nr. 1/2017 (2) pieņemšanas vairāki nolīguma XI-B pielikumā uzskaitīti Savienības tiesību akti ir tikuši atcelti un daži no minētajiem atceltajiem Savienības tiesību aktiem ir aizstāti ar jauniem Savienības tiesību aktiem, savukārt citi Savienības tiesību akti ir zaudējuši savu juridisko spēku. Turklāt nolīguma puses uzskata, ka noteikts skaits Savienības tiesību aktu neattiecas uz Gruziju, jo tie ir piemērojami tikai dalībvalstīm.

| (5) | Tādēļ nolīguma XI-B pielikums ir jāgroza, lai atspoguļotu tajā uzskaitīto Savienības acquis attīstību un to aizstātu. Ir lietderīgi arī paredzēt laikposmu, kurā Gruzijai ir jātuvina tās tiesību akti jaunajiem Savienības tiesību aktiem. Attiecīgi nolīgumā būtu jānorāda jauni termiņi attiecībā uz Gruzijas tiesību aktu tuvināšanu Savienības tiesību aktiem, kas uzskaitīti nolīguma XI-B pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ nolīguma XI-B pielikums ir jāgroza, lai atspoguļotu tajā uzskaitīto Savienības acquis attīstību un to aizstātu. Ir lietderīgi arī paredzēt laikposmu, kurā Gruzijai ir jātuvina tās tiesību akti jaunajiem Savienības tiesību aktiem. Attiecīgi nolīgumā būtu jānorāda jauni termiņi attiecībā uz Gruzijas tiesību aktu tuvināšanu Savienības tiesību aktiem, kas uzskaitīti nolīguma XI-B pielikumā.

| (6) | Ir lietderīgi, ka SFS apakškomiteja pieņem lēmumu grozīt nolīguma XI-B pielikumu, lai iekļautu tajā sarakstu, kurš izklāstīts šā lēmuma pielikumā, |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi, ka SFS apakškomiteja pieņem lēmumu grozīt nolīguma XI-B pielikumu, lai iekļautu tajā sarakstu, kurš izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo XI-B pielikumu Asociācijas nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, groza, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā, un aizstāj ar šo pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Tbilisi, 2023. gada 6. martā

Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas vārdā –

līdzpriekšsēdētāji

Koen VAN DYCK

Nino Tandilashvili

sekretāri

Jan BLOEMENDAL

Lasha INAURI

---

(1)  
  OV L 261, 30.8.2014., 4. lpp.

1

(2)  ES un Gruzijas Sanitāro un fitosanitāro pasākumu apakškomitejas lēmums Nr. 1/2017 (2017. gada 7. marts), ar ko groza Asociācijas nolīguma XI-B pielikumu (OV L 98, 11.4.2017., 22. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

GROZĪJUMI ASOCIĀCIJAS NOLĪGUMA XI-B PIELIKUMĀ

Asociācijas nolīguma XI-B pielikumu ar šo groza un formulē šādi:

“XI-B PIELIKUMS

SARAKSTS AR SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTIEM, KURIEM GRUZIJAI JĀTUVINA SAVI TIESĪBU AKTI

Saskaņā ar šā nolīguma 55. panta 1. punktu Gruzija tuvina savus tiesību aktus tālāk norādītajiem Savienības tiesību aktiem, ievērojot norādītos termiņus.

| | Savienības tiesību akti | Tiesību aktu tuvināšanas termiņš |
| --- | --- | --- |
| | 1. sadaļa. Veterinārija | |
| 1. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97. | 2015 |
| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai. | 2016 |
| 3. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002. | 2017 |
| 4. | Komisijas Regula (ES) Nr. 142/2011 (2011. gada 25. februāris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai. | 2017 |
| 5. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/99/EK (2003. gada 17. novembris) par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK. | 2017 |
| 6. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 470/2009 (2009. gada 6. maijs), ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004. | 2018 |
| 7. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2160/2003 (2003. gada 17. novembris) par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli. | 2019 |
| 8. | Komisijas Regula (EK) Nr. 1177/2006 (2006. gada 1. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par īpašu kontroles metožu izmantošanu dalībvalstu programmās par salmonellas apkarošanu mājputnos. | 2019 |
| 9. | Komisijas Direktīva 2006/130/EK (2006. gada 11. decembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK attiecībā uz kritēriju noteikšanu dažu produktīvajiem dzīvniekiem domāto veterināro zāļu atbrīvošanai no veterinārārsta receptes prasības. | 2019 |
| 10. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 183/2005 (2005. gada 12. janvāris), ar ko paredz barības higiēnas prasības. | 2019 |
| 11. | Komisijas Regula (EK) Nr. 141/2007 (2007. gada 14. februāris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 183/2005 noteikto apstiprināšanas prasību barības nozares uzņēmumiem, kuri izgatavo vai laiž tirgū barības piedevas, kas pieder pie kategorijas “Kokcidiostati un histomonostati”. | 2019 |
| 12. | Komisijas Direktīva 82/475/EEK (1982. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka barības sastāvdaļu kategorijas, kuras var izmantot lolojumdzīvnieku barības maisījumu marķēšanai. | 2020 |
| 13. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par barības laišanu tirgū un lietošanu un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 un atceļ Padomes Direktīvu 79/373/EEK, Komisijas Direktīvu 80/511/EEK, Padomes Direktīvas 82/471/EEK, 83/228/EEK, 93/74/EEK, 93/113/EK un 96/25/EK un Komisijas Lēmumu 2004/217/EK. | 2020 |
| 14. | Komisijas Ieteikums 2011/25/ES (2011. gada 14. janvāris), ar ko izveido pamatnostādnes, lai nošķirtu barības sastāvdaļas, barības piedevas, biocīdos produktus un veterinārās zāles. | 2020 |
| 15. | Komisijas Regula (ES) Nr. 68/2013 (2013. gada 16. janvāris), ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru. | 2020 |
| 16. | Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (2009. gada 27. janvāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei. | 2021 |
| 17. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām. | 2021 |
| 18. | Komisijas Regula (EK) Nr. 429/2008 (2008. gada 25. aprīlis), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 attiecībā uz pieteikumu sagatavošanu un noformēšanu un barības piedevu novērtēšanu un apstiprināšanu. | 2021 |
| 19. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1375 (2015. gada 10. augusts), ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām trihinellas pārbaudēm gaļā. | 2021 |
| 20. | Padomes Direktīva 98/58/EK (1998. gada 20. jūlijs) par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību. | 2022 |
| 21. | Padomes Direktīva 2008/119/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai. | 2022 |
| 22. | Padomes Direktīva 2008/120/EK (2008. gada 18. decembris), ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai. | 2022 |
| 23. | Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2009 (2009. gada 24. septembris) par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā. | 2022 |
| 24. | Komisijas Direktīva 2002/4/EK (2002. gada 30. janvāris) par tādu uzņēmumu reģistrāciju, kas tur dējējvistas un uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 1999/74/EK. | 2022 |
| 25. | Padomes Direktīva 2007/43/EK (2007. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu aizsardzībai. | 2022 |
| 26. | Padomes Regula (EK) Nr. 1255/97 (1997. gada 25. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas kritērijus pārbaudes punktiem, kā arī groza pārvadājuma plānu, kas minēts Direktīvas 91/628/EEK pielikumā. | 2022 |
| 27. | Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97. | 2022 |
| 28. | Padomes Direktīva 1999/74/EK (1999. gada 19. jūlijs), ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai. | 2023 |
| 29. | Komisijas Regula (ES) Nr. 101/2013 (2013. gada 4. februāris) par pienskābes izmantošanu, lai samazinātu mikrobioloģisko virsmas piesārņojumu uz liellopu liemeņiem. | 2023 |
| 30. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/4 (2018. gada 11. decembris) par ārstnieciskās barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 183/2005 un atceļ Padomes Direktīvu 90/167/EEK. | 2023 |
| 31. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/32/EK (2002. gada 7. maijs) par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā. | 2023 |
| 32. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/160 (2022. gada 4. februāris), ar ko noteic vienotu minimālo biežumu noteiktām oficiālām kontrolēm, kurās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 verificē atbilstību Savienības dzīvnieku veselības prasībām, un atceļ Regulas (EK) Nr. 1082/2003 un (EK) Nr. 1505/2006. | 2023 |
| 33. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429. | 2024 |
| 34. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/6 (2018. gada 11. decembris) par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK. | 2024 |
| 35. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/671 (2022. gada 4. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 papildina attiecībā uz īpašiem noteikumiem par oficiālajām kontrolēm, ko kompetentās iestādes veic attiecībā uz dzīvniekiem, dzīvnieku izcelsmes produktiem un reproduktīvajiem produktiem, par turpmākām darbībām, kas kompetentajai iestādei jāveic gadījumos, kur nav ievēroti liellopu, aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas noteikumi vai noteikti liellopi caur Savienību tranzītā tiek vesti neatbilstīgi, un ar ko atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 494/98. | 2024 |
| 36. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/687 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429. | 2025 |
| 37. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”). | 2025 |
| 38. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK. | 2025 |
| 39. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2035 (2019. gada 28. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikumiem, kurus piemēro sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatoriem, un attiecībā uz konkrētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429. | 2026 |
| 40. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/620 (2021. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 piemērošanu saistībā ar statusa “brīvs no slimības” un “neveic vakcināciju” apstiprināšanu noteiktām dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem attiecībā uz noteiktām sarakstā norādītām slimībām, kā arī apstiprina šo sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmas. | 2026 |
| 41. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/689 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu un jaunradušos slimību uzraudzību, izskaušanas programmām un statusu “brīvs no slimības” papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429. | 2026 |
| 42. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus. | 2027 |
| 43. | Padomes Direktīva 90/428/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un par piedalīšanās nosacījumiem sacensībās. | 2027 |
| 44. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2236 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti ūdensdzīvnieku un noteiktu no tiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 1251/2008. | 2027 |
| 45. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/262 (2015. gada 17. februāris), ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/427/EEK un 2009/156/EK nosaka zirgu dzimtas dzīvnieku identifikācijas metožu noteikumus. | 2027 |
| 46. | Komisijas Regula (ES) 2020/354 (2020. gada 4. marts), ar ko izveido tādas barības paredzēto lietojumu sarakstu, kura paredzēta īpašiem barošanas mērķiem, un atceļ Direktīvu 2008/38/EK. | 2028 |
| 47. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1012 (2016. gada 8. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (“Dzīvnieku audzēšanas regula”). | 2028 |
| | 2. sadaļa. Pārtikas nekaitīgums | |
| 48. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu. | 2015 |
| 49. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu. | 2015 |
| 50. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. | 2015 |
| 51. | Komisijas Regula (EK) Nr. 2073/2005 (2005. gada 15. novembris) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem. | 2015 |
| 52. | Komisijas Regula (EK) Nr. 2074/2005 (2005. gada 5. decembris), ar ko nosaka ieviešanas pasākumus noteiktiem produktiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 un oficiālās kontroles organizēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 854/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes (EK) Nr. 882/2004, izņēmumus Regulai (EK) Nr. 852/2004 un groza Regulu (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004. | 2015 |
| 53. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 931/2011 (2011. gada 19. septembris) par izsekojamības prasībām, kas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 noteiktas dzīvnieku izcelsmes pārtikai. | 2015 |
| 54. | Komisijas Lēmums 97/747/EK (1997. gada 27. oktobris), ar ko nosaka, cik daudz un cik bieži ņem paraugus, kas paredzēti ar Padomes Direktīvu 96/23/EK, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos. | 2015 |
| 55. | Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu. | 2015 |
| 56. | Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā. | 2015 |
| 57. | Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos. | 2015 |
| 58. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK. | 2016 |
| 59. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu. | 2016 |
| 60. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1924/2006 (2006. gada 20. decembris) par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem. | 2016 |
| 61. | Komisijas Regula (ES) Nr. 1047/2012 (2012. gada 8. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 attiecībā uz uzturvērtības norāžu sarakstu. | 2016 |
| 62. | Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/63/ES (2013. gada 24. janvāris), ar ko pieņem pamatnostādnes par to, kā īstenojami īpaši nosacījumi attiecībā uz veselīguma norādēm, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1924/2006 10. pantā. | 2016 |
| 63. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām. | 2016 |
| 64. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1925/2006 (2006. gada 20. decembris) par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai. | 2016 |
| 65. | Komisijas Regula (EK) Nr. 1170/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1925/2006 attiecībā uz sarakstiem ar vitamīniem un minerālvielām, kā arī to veidiem, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem, tostarp uztura bagātinātājiem. | 2016 |
| 66. | Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos. | 2016 |
| 67. | Komisijas Regula (EK) Nr. 401/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos. | 2016 |
| 68. | Komisijas Regula (EK) Nr. 333/2007 (2007. gada 28. marts), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikroelementu un pārstrādes procesā radušos piesārņotāju koncentrācijas kontrolei pārtikas produktos. | 2016 |
| 69. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/91/ES (2011. gada 13. decembris) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju. | 2017 |
| 70. | Padomes Lēmums 92/608/EEK (1992. gada 14. novembris), ar ko nosaka tiešam patēriņam cilvēku pārtikā paredzēta termiski apstrādāta piena analīzes un pārbaudes metodes. | 2017 |
| 71. | Komisijas Regula (EK) Nr. 645/2000 (2000. gada 28. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, kuri vajadzīgi, lai pareizi darbotos daži Padomes Direktīvas 86/362/EEK 7. panta un Padomes Direktīvas 90/642/EEK 4. panta noteikumi, kas saistīti ar kontroles pasākumiem attiecībā uz pesticīdu atlieku maksimāli I pieļaujamiem daudzumiem labībā, uz tās, augu izcelsmes produktos un uz tiem, to skaitā attiecīgi augļos un dārzeņos un uz tiem. | 2017 |
| 72. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 307/2012 (2012. gada 11. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus par to, kā piemērojams 8. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai. | 2017 |
| 73. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 609/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009. | 2017 |
| 74. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1935/2004 (2004. gada 27. oktobris) par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu. | 2018 |
| 75. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK. | 2018 |
| 76. | Komisijas Ieteikums 2004/787/EK (2004. gada 4. oktobris) par paraugu ņemšanas un noteikšanas tehnisko vadlīniju izstrādi ģenētiski modificētiem organismiem un materiāliem, kas iegūti no ģenētiski modificētiem organismiem vai atrodas produktos Regulas (EK) Nr. 1830/2003 nozīmē. | 2018 |
| 77. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību. | 2018 |
| 78. | Komisijas Regula (ES) Nr. 231/2012 (2012. gada 9. marts), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā uzskaitīto pārtikas piedevu specifikācijas. | 2019 |
| 79. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001. | 2019 |
| 80. | Komisijas Ieteikums 97/618/EK (1997. gada 29. jūlijs) par zinātniskajiem aspektiem un informācijas sniegšanu, kas vajadzīga pieteikumu noformēšanai, lai laistu tirgū jaunus pārtikas produktus un jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas, kā arī sākotnējo novērtējuma ziņojumu sagatavošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97. | 2019 |
| 81. | Komisijas Regula (EK) Nr. 2023/2006 (2006. gada 22. decembris) par materiālu un izstrādājumu, kam paredzēta saskare ar pārtiku, labu ražošanas praksi. | 2019 |
| 82. | Komisijas Regula (EK) Nr. 641/2004 (2004. gada 6. aprīlis) par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 īstenošanas noteikumiem attiecībā uz jaunas ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem, paziņošanu par esošajiem produktiem un tāda ģenētiski modificēta materiāla nejaušu vai tehniski nenovēršamu klātbūtni, par ko saņemts labvēlīgs riska novērtējums. | 2019 |
| 83. | Komisijas Ieteikums 2013/165/ES (2013. gada 27. marts) par T-2 un HT-2 toksīnu klātbūtni labībā un graudaugu produktos. | 2019 |
| 84. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97. | 2020 |
| 85. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK. | 2020 |
| 86. | Komisijas Regula (ES) Nr. 873/2012 (2012. gada 1. oktobris) par pārejas pasākumiem attiecībā uz Savienības sarakstu ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā. | 2020 |
| 87. | Padomes Direktīva 78/142/EEK (1978. gada 30. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem un izstrādājumiem, kuri satur vinilhlorīda monomēru un kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem. | 2020 |
| 88. | Komisijas Direktīva 92/2/EEK (1992. gada 13. janvāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas kārtību un Kopienas analīžu metodi, veicot cilvēku patēriņam paredzētu paātrināti sasaldētu pārtikas produktu temperatūras oficiālu kontroli. | 2020 |
| 89. | Padomes Direktīva 89/108/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz cilvēku patēriņam paredzētiem ātri sasaldētiem pārtikas produktiem. | 2020 |
| 90. | Komisijas Regula (EK) Nr. 37/2005 (2005. gada 12. janvāris) par temperatūras kontroli lietošanai pārtikā paredzētu ātri sasaldētu pārtikas produktu transporta līdzekļos, tirdzniecības bāzēs un noliktavās. | 2020 |
| 91. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 872/2012 (2012. gada 1. oktobris), ar ko pieņem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2232/96 paredzēto aromatizējošo vielu sarakstu, iekļauj to Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1565/2000 un Komisijas Lēmumu 1999/217/EK. | 2021 |
| 92. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem. | 2021 |
| 93. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1321/2013 (2013. gada 10. decembris), ar ko izveido Savienības sarakstu ar atļautiem kūpināšanas aromatizētāju pirmapstrādes produktiem, kurus izmanto pārtikas produktos vai uz tiem un/vai gatavo kūpināšanas aromatizētāju ražošanā. | 2021 |
| 94. | Komisijas Direktīva 93/11/EEK (1993. gada 15. marts) par to, kā no elastomēra vai gumijas pupiem un knupjiem atbrīvojas N-nitrozoamīni un N-nitrozējamas vielas. | 2021 |
| 95. | Komisijas Regula (EK) Nr. 1895/2005 (2005. gada 18. novembris) par dažu epoksiatvasinājumu lietošanas ierobežojumiem materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem. | 2021 |
| 96. | Komisijas Regula (EK) Nr. 1882/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes, lai oficiāli kontrolētu nitrātu daudzumu dažos pārtikas produktos. | 2021 |
| 97. | Komisijas Lēmums 86/474/EEK (1986. gada 11. septembris) par pārbaužu uz vietas īstenošanu attiecībā uz liellopu un cūku, kā arī svaigas gaļas importu no ārpus Kopienas valstīm. | 2022 |
| 98. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem. | 2022 |
| 99. | Komisijas Regula (ES) Nr. 10/2011 (2011. gada 14. janvāris) par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku. | 2022 |
| 100. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (2009. gada 18. jūnijs) par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību. | 2022 |
| 101. | Komisijas Direktīva 2003/40/EK (2003. gada 16. maijs), ar ko izveido dabīgo minerālūdeņu sastāvdaļu sarakstu, nosaka to koncentrācijas robežvērtības un marķēšanas prasības un paredz nosacījumus ar ozonu bagātināta gaisa izmantošanai dabīgo minerālūdeņu un avota ūdens apstrādei. | 2022 |
| 102. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/41/EK (2009. gada 6. maijs) par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu. | 2022 |
| 103. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1337/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai. | 2022 |
| 104. | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/300 (2019. gada 19. februāris), ar ko izveido vispārēju krīzes vadības plānu pārtikas un barības nekaitīguma sfērā. | 2022 |
| 105. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1793 (2019. gada 22. oktobris) par to oficiālo kontroļu pagaidu pastiprināšanu un ārkārtas pasākumiem, kas attiecas uz noteiktu preču ievešanu Savienībā no konkrētām trešām valstīm, un ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 un (EK) Nr. 178/2002 un atceļ Komisijas Regulas (EK) Nr. 669/2009, (ES) Nr. 884/2014, (ES) 2015/175, (ES) 2017/186 un (ES) 2018/1660. | 2022 |
| 106. | Komisijas Regula (ES) Nr. 115/2010 (2010. gada 9. februāris), ar ko nosaka aktivēta alumīnija oksīda lietošanas noteikumus dabīgā minerālūdens un avota ūdens attīrīšanai no fluorīdiem. | 2023 |
| 107. | Komisijas Lēmums 2000/608/EK (2000. gada 27. septembris) par riska novērtējuma metodiskām norādēm, kas paredzētas III pielikumā Direktīvai 90/219/EEK par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu. | 2023 |
| 108. | Komisijas Regula (ES) 2019/1871 (2019. gada 7. novembris) par darbību izraisošām atsauces vērtībām attiecībā uz neatļautām farmakoloģiski aktīvām vielām dzīvnieku izcelsmes pārtikā un ar ko atceļ Lēmumu 2005/34/EK. | 2023 |
| 109. | Padomes Direktīva 82/711/EEK (1982. gada 18. oktobris), ar ko nosaka pamatnoteikumus, kuri ir nepieciešami, lai pārbaudītu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļu migrāciju, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem. | 2023 |
| 110. | Padomes Direktīva 84/500/EEK (1984. gada 15. oktobris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz keramikas izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem. | 2023 |
| 111. | Komisijas Direktīva 96/8/EK (1996. gada 26. februāris) par pārtikas produktiem, ko paredzēts izmantot svara samazināšanas diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību. | 2023 |
| 112. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/808 (2021. gada 22. marts) par produktīviem dzīvniekiem izmantotu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu, kā arī par paraugu ņemšanas metodēm un ar ko atceļ Lēmumus 2002/657/EK un 98/179/EK. | 2023 |
| 113. | Komisijas Regula (ES) Nr. 210/2013 (2013. gada 11. marts) par dīgstus ražojošu uzņēmumu apstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004. | 2024 |
| 114. | Komisijas Regula (ES) Nr. 579/2014 (2014. gada 28. maijs), ar ko piešķir atkāpi no dažiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma noteikumiem attiecībā uz šķidro tauku un eļļu pārvadāšanu pa jūru. | 2024 |
| 115. | Komisijas Regula (ES) Nr. 432/2012 (2012. gada 16. maijs), ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību. | 2024 |
| 116. | Padomes Direktīva 85/572/EEK (1985. gada 19. decembris), ar ko nosaka sarakstu, kur uzskaitīti aizstājēji, kas izmantojami, lai pārbaudītu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļu migrāciju, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem. | 2024 |
| 117. | Komisijas Regula (EK) Nr. 124/2009 (2009. gada 10. februāris), ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība. | 2024 |
| 118. | Komisijas Direktīva 2007/42/EK (2007. gada 29. jūnijs) par reģenerētas celulozes plēves materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem. | 2024 |
| 119. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula). | 2024 |
| 120. | Komisijas Ieteikums 2013/711/ES (2013. gada 3. decembris) par dioksīnu, furānu un polihlorbifenilu (PHB) klātbūtnes samazināšanu dzīvnieku barībā un pārtikā. | 2025 |
| 121. | Komisijas Ieteikums 2006/794/EK (2006. gada 16. novembris) par dioksīnu, dioksīnu tipa PCB un no dioksīniem atšķirīga tipa PCB fona līmeņu uzraudzību pārtikas produktos. | 2025 |
| 122. | Komisijas Regula (ES) 2017/644 (2017. gada 5. aprīlis), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes dioksīnu un dioksīniem līdzīgu polihlorbifenilu (PCB) un PCB, kuri nav līdzīgi dioksīniem, koncentrācijas kontrolei konkrētos pārtikas produktos un atceļ Regulu (ES) Nr. 589/2014. | 2025 |
| 123. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 (2013. gada 3. aprīlis) par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem. | 2025 |
| 124. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1715 (2019. gada 30. septembris), ar ko nosaka noteikumus par oficiālo kontroļu informācijas pārvaldības sistēmas un tās sistēmas komponentu darbību (“IMSOC regula”). | 2025 |
| 125. | Komisijas Ieteikums 2003/598/EK (2003. gada 11. augusts) par patulīna piesārņojuma novēršanu un samazināšanu ābolu sulā un ābolu sulas sastāvdaļās, ko pievieno citiem dzērieniem. | 2026 |
| 126. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/2/EK (1999. gada 22. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas ir apstrādātas ar jonizējošo radiāciju. | 2026 |
| 127. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/3/EK (1999. gada 22. februāris) par Kopienas pārtikas produktu un sastāvdaļu, ko apstrādā ar jonizējošo starojumu, saraksta izveidi. | 2026 |
| 128. | Komisijas Regula (ES) Nr. 907/2013 (2013. gada 20. septembris), ar ko paredz noteikumus attiecībā uz pieteikumiem par nepatentētu aprakstu (nosaukumu) izmantošanu. | 2026 |
| 129. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/32/EK (2009. gada 23. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā. | 2026 |
| 130. | Komisijas Regula (EK) Nr. 450/2009 (2009. gada 29. maijs) par aktīvajiem un viedajiem materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem. | 2026 |
| 131. | Komisijas Regula (ES) Nr. 284/2011 (2011. gada 22. marts), ar ko paredz īpašus nosacījumus un sīki izstrādātas procedūras, lai importētu poliamīda un melamīna plastmasas virtuves piederumus, kuru izcelsmes vai nosūtīšanas vieta ir Ķīnas Tautas Republika un Honkongas īpašās pārvaldes apgabals Ķīnā. | 2026 |
| 132. | Komisijas Regula (EK) Nr. 282/2008 (2008. gada 27. marts) par pārstrādātiem plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2023/2006. | 2026 |
| 133. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 321/2011 (2011. gada 1. aprīlis), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 10/2011 attiecībā uz bisfenola A izmantošanas ierobežojumiem zīdaiņu ēdināšanai paredzētās plastmasas pudelītēs. | 2026 |
| | 3. sadaļa. Augu aizsardzība | |
| 134. | Komisijas Ieteikums 2014/63/ES (2014. gada 6. februāris) par pasākumiem Diabrotica virgifera virgifera Le Conte kontrolei Savienības apgabalos, kuros ir apstiprināta tā klātbūtne. | 2015 |
| 135. | Komisijas Direktīva 2004/105/EK (2004. gada 15. oktobris), ar ko nosaka paraugus oficiālajiem fitosanitārajiem sertifikātiem vai reeksporta fitosanitārajiem sertifikātiem, ko pievieno augiem, augu produktiem vai citiem priekšmetiem no trešām valstīm, kuri uzskaitīti Padomes Direktīvā 2000/29/EK. | 2015 |
| 136. | Komisijas Direktīva 92/90/EEK (1992. gada 3. novembris), ar ko nosaka augu, augu produktu vai citu objektu ražotāju un ievedēju pienākumus un ar ko nosaka informāciju, kura vajadzīga, lai tos reģistrētu. | 2016 |
| 137. | Komisijas Regula (EK) Nr. 1756/2004 (2004. gada 11. oktobris), ar ko paredz sīki izstrādātus nosacījumus attiecībā uz vajadzīgajiem pierādījumiem un kritērijiem, pēc kuriem nosaka, kādā veidā un cik lielā mērā samazināt augu veselības pārbaudes augiem, augu produktiem vai citiem izstrādājumiem, kas uzskaitīti Padomes Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma B daļā. | 2018 |
| 138. | Komisijas Direktīva 92/70/EEK (1992. gada 30. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz apsekojumiem, kas jāveic Kopienas aizsargājamo zonu atzīšanas nolūkā. | 2018 |
| 139. | Komisijas Direktīva 93/51/EEK (1993. gada 24. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus noteiktu augu, augu izcelsmes produktu vai citu objektu pārvadājumiem aizsargājamā zonā un tādu augu, augu produktu vai citu objektu pārvadājumiem, kuru izcelsme ir šādā aizsargājamā zonā un kurus tajā pārvadā. | 2018 |
| 140. | Padomes Direktīva 68/193/EEK (1968. gada 9. aprīlis) par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību. | 2018 |
| 141. | Padomes Direktīva 2008/72/EK (2008. gada 15. jūlijs) par tāda dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas. | 2018 |
| 142. | Komisijas Regula (ES) Nr. 283/2013 (2013. gada 1. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām. | 2018 |
| 143. | Komisijas Direktīva 2002/63/EK (2002. gada 11. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK. | 2018 |
| 144. | Padomes Direktīva 66/401/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par lopbarības augu sēklu tirdzniecību. | 2019 |
| 145. | Padomes Direktīva 66/402/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par graudaugu sēklu tirdzniecību. | 2019 |
| 146. | Padomes Direktīva 2008/90/EK (2008. gada 29. septembris) par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai. | 2019 |
| 147. | Padomes Direktīva 98/56/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību. | 2019 |
| 148. | Padomes Direktīva 2002/54/EK (2002. gada 13. jūnijs) par biešu sēklu tirdzniecību. | 2019 |
| 149. | Padomes Direktīva 2002/55/EK (2002. gada 13. jūnijs) par dārzeņu sēklu tirdzniecību. | 2019 |
| 150. | Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/138/ES (2012. gada 1. marts) par ārkārtas pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Anoplophora chinensis (Forster) ievešanu un izplatīšanos Savienībā. | 2020 |
| 151. | Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/270/ES (2012. gada 16. maijs) ttiecībā uz ārkārtas pasākumiem, lai novērstu Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix papa sp. n. , Epitrix subcrinita (Lec.) un Epitrix tuberis (Gentner) ievešanu un izplatīšanos Savienībā. | 2020 |
| 152. | Padomes Direktīva 2002/56/EK (2002. gada 13. jūnijs) par sēklas kartupeļu tirdzniecību. | 2020 |
| 153. | Padomes Direktīva 2002/57/EK (2002. gada 13. jūnijs) par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību. | 2020 |
| 154. | Komisijas Lēmums 81/675/EEK (1981. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka, ka īpašas noslēgšanas sistēmas ir “vienreizējas lietošanas sistēmas” Padomes Direktīvu 66/400/EEK, 66/401/EEK, 66/402/EEK, 69/208/EEK un 70/458/EEK nozīmē. | 2020 |
| 155. | Komisijas Regula (EK) Nr. 217/2006 (2006. gada 8. februāris), ar ko paredz piemērošanas noteikumus Padomes Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK un 2002/57/EK attiecībā uz dalībvalstu pilnvarošanu uz laiku atļaut tirgot sēklas, kuras neatbilst minimālās dīgtspējas prasībām. | 2020 |
| 156. | Komisijas Regula (ES) Nr. 284/2013 (2013. gada 1. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū nosaka datu prasības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem. | 2020 |
| 157. | Komisijas Regula (ES) Nr. 547/2011 (2011. gada 8. jūnijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu marķēšanas prasībām. | 2020 |
| 158. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/128/EK (2009. gada 21. oktobris), ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai. | 2020 |
| 159. | Komisijas Regula (ES) Nr. 546/2011 (2011. gada 10. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu attiecībā uz vienotajiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai. | 2021 |
| 160. | Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/535/ES (2012. gada 26. septembris) par ārkārtas pasākumiem, lai novērstu Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematodes) izplatīšanos Savienībā. | 2022 |
| 161. | Komisijas Lēmums 80/755/EEK (1980. gada 17. jūlijs) par atļaujām attiecībā uz paredzētās informācijas neizdzēšamu drukājumu uz graudaugu sēklu iepakojumiem. | 2022 |
| 162. | Komisijas Direktīva 2004/29/EK (2004. gada 4. marts), ar ko nosaka vīnogulāju šķirņu pārbaudāmās īpašības un minimālos pārbaužu nosacījumus. | 2022 |
| 163. | Komisijas Direktīva 93/61/EEK (1993. gada 2. jūlijs), kas nosaka grafiku, kurā norādīti izpildāmie nosacījumi attiecībā uz dārzeņu pavairošanas un stādāmo materiālu, kas nav sēklas, ievērojot Padomes Direktīvu 92/33/EEK. | 2022 |
| 164. | Komisijas Direktīva 93/62/EEK (1993. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas pasākumus, kuri attiecas uz piegādātāju un uzņēmumu pārraudzību un kontroli, ievērojot Padomes Direktīvu 92/33/EEK par tāda dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas. | 2022 |
| 165. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu. | 2022 |
| 166. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 541/2011 (2011. gada 1. jūnijs), ar ko groza Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz apstiprināto darbīgo vielu sarakstu. | 2022 |
| 167. | Komisijas Lēmums 2004/371/EK (2004. gada 20. aprīlis) par nosacījumiem attiecībā uz rupjās lopbarības augiem paredzēto sēklu maisījumu laišanu tirgū. | 2023 |
| 168. | Komisijas Direktīva 2008/124/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko ierobežo dažu lopbarības augu sugu sēklu, eļļas augu un šķiedraugu sugu sēklu tirdzniecību, atļaujot tirgot tikai tās sēklas, kas ir oficiāli sertificētas kā bāzes sēklas vai sertificētas sēklas. | 2023 |
| 169. | Komisijas Direktīva 2010/60/ES (2010. gada 30. augusts), ar ko paredz atsevišķas atkāpes tādu lopbarības augu sēklu maisījumu tirdzniecībai, ko paredzēts izmantot dabas vides saglabāšanai. | 2023 |
| 170. | Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/97/ES (2014. gada 15. oktobris), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz piegādātāju un šķirņu reģistrāciju un kopējo šķirņu sarakstu. | 2023 |
| 171. | Komisijas Direktīva 93/49/EEK (1993. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka sarakstu ar nosacījumiem, kas jāievēro attiecībā uz dekoratīvo augu pavairošanas materiālu un dekoratīvajiem augiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/682/EEK. | 2023 |
| 172. | Komisijas Direktīva 1999/66/EK (1999. gada 28. jūnijs), kurā izklāstītas prasības attiecībā uz etiķetēm vai citiem dokumentiem, ko piegādātājs izstrādājis atbilstīgi Padomes Direktīvai 98/56/EK. | 2023 |
| 173. | Komisijas Direktīva 1999/68/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka papildnoteikumus attiecībā uz dekoratīvo augu šķirņu sarakstiem, kas glabājas pie piegādātājiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/56/EK. | 2023 |
| 174. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK. | 2023 |
| 175. | Komisijas Regula (EK) Nr. 2301/2002 (2002. gada 20. decembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 1999/105/EK piemērošanai attiecībā uz nelielu sēklu daudzumu definēšanu. | 2024 |
| 176. | Komisijas Direktīva 2003/90/EK (2003. gada 6. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. pantā attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un obligātajiem konkrētu lauksaimniecības augu sugu pārbaudes nosacījumiem. | 2024 |
| 177. | Komisijas Lēmums 2004/842/EK (2004. gada 1. decembris) par īstenošanas noteikumiem, ar ko dalībvalstis var atļaut laist tirgū tādu šķirņu sēklas, par kurām ir iesniegts pieteikums iekļaušanai valsts lauksaimniecības augu šķirņu vai dārzeņu šķirņu katalogā. | 2024 |
| 178. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/384 (2021. gada 3. marts) par lauksaimniecības augu un dārzeņu šķirņu nosaukumu piemērotību un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 637/2009. | 2024 |
| 179. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 208/2013 (2013. gada 11. marts) par izsekojamības prasībām attiecībā uz dīgstiem un sēklām, no kurām paredzēts ražot dīgstus. | 2024 |
| 180. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1740 (2020. gada 20. novembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009, un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012. | 2025 |
| 181. | Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/697/ES (2012. gada 8. novembris) par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Pomacea (Perry) ģints ievešanu un izplatību Savienībā. | 2025 |
| 182. | Komisijas Direktīva 93/50/EEK (1993. gada 24. jūnijs), ar ko precizēti daži augi, kuri nav uzskaitīti Padomes Direktīvas 77/93/EEK A daļas V pielikumā un kuru audzētāji vai šādu augu audzēšanas zonās izvietotās noliktavas, izplatīšanas centri ir uzskaitīti oficiālajā reģistrā. | 2025 |
| 183. | Komisijas Direktīva 2003/91/EK (2003. gada 6. oktobris), kurā izklāstīti īstenošanas noteikumi, ar ko piemēro 7. pantu Padomes Direktīvā 2002/55/EK attiecībā uz raksturīgajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver pārbaudē, un obligātajiem nosacījumiem dažādu dārzeņu sugu šķirņu pārbaudei. | 2025 |
| 184. | Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/20/ES (2014. gada 6. februāris), ar ko nosaka Savienības kategorijas bāzes un sertificētiem sēklas kartupeļiem un šīm kategorijām piemērojamos nosacījumus un apzīmējumus. | 2025 |
| 185. | Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/21/ES (2014. gada 6. februāris), ar ko nosaka minimālos nosacījumus un Savienības kategorijas attiecībā uz pirmsbāzes sēklas kartupeļiem. | 2025 |
| 186. | Komisijas Lēmums 97/125/EK (1997. gada 24. janvāris), ar ko atļauj veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu uzdruku uz eļļas augu un šķiedraugu sēklu iesaiņojumiem un groza Lēmumu 87/309/EEK, ar kuru atļauj veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu uzdruku uz dažu lopbarības augu sugu sēklu iesaiņojumiem. | 2025 |
| 187. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1770 (2020. gada 26. novembris) par stādāmu augu veidiem un sugām, uz ko neattiecina izņēmumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 prasības par izsekojamības kodu augu pasēs, un ar ko atceļ Komisijas Direktīvu 92/105/EEK. | 2025 |
| 188. | Komisijas Lēmums 2004/266/EK (2004. gada 17. marts), ar ko atļauj veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu uzdruku uz lopbarības augu sugu sēklu iesaiņojumiem. | 2026 |
| 189. | Komisijas Direktīva 2008/62/EK (2008. gada 20. jūnijs), ar ko paredz atsevišķas atkāpes saistībā ar to lauksaimniecības savvaļas sugu un šķirņu atzīšanu, kuras ir dabiskā veidā pielāgotas vietējiem un reģionālajiem apstākļiem un ko apdraud ģenētiska erozija, un minēto savvaļas sugu un šķirņu sēklu un sēklas kartupeļu tirdzniecību. | 2026 |
| 190. | Komisijas Direktīva 2009/145/EK (2009. gada 26. novembris), ar ko paredz dažas atkāpes attiecībā uz tādu dārzeņu savvaļas sugu un šķirņu atzīšanu, kas ir tradicionāli audzētas noteiktos apvidos un reģionos un ko apdraud ģenētiskā erozija, un tādu dārzeņu šķirņu atzīšanu, kam nav būtiskas vērtības attiecībā uz komerciālu augkopību, bet kas ir izveidotas audzēšanai noteiktos apstākļos un šo savvaļas sugu un šķirņu sēklu tirdzniecībai. | 2026 |
| 191. | Padomes Regula (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību. | 2026 |
| 192. | Komisijas Regula (EK) Nr. 1768/95 (1995. gada 24. jūlijs), ar ko īsteno noteikumus par izņēmumu lauksaimniecībā, kas paredzēts 14. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību. | 2026 |
| 193. | Komisijas Regula (EK) Nr. 874/2009 (2009. gada 17. septembris) par noteikumiem, kas jāievēro, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz lietu izskatīšanas procesiem Kopienas Augu šķirņu birojā. | 2026 |
| 194. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1201 (2020. gada 14. augusts) par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā. | 2026 |
| 195. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK. | 2027 |
| 196. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2123 (2019. gada 10. oktobris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par to, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem identitātes un fiziskās kontrolpārbaudes noteiktām precēm var veikt kontrolpunktos un dokumentu kontrolpārbaudes – attālināti no robežkontroles punktiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625. | 2027 |
| 197. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1014 (2019. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par minimālajām prasībām robežkontroles punktiem, ieskaitot pārbaudes centrus, un par to, kāds formāts, kategorijas un saīsinājumi jāizmanto robežkontroles punktu un kontroles punktu sarakstos. | 2027 |
| 198. | Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/98/ES (2014. gada 15. oktobris), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz konkrētām prasībām, kuras noteiktas tās I pielikumā minētajām augļaugu ģintīm un sugām, konkrētām prasībām, kas jāievēro piegādātājiem, un sīki izstrādātiem noteikumiem par oficiālajām pārbaudēm. | 2027 |
| 199. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/829 (2019. gada 14. marts), ar ko, atļaujot dalībvalstīm oficiālas testēšanas, zinātnes vai izglītības mērķu, izmēģinājumu, šķirņu veidošanas vai selekcijas sakarā paredzēt pagaidu atkāpes, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem. | 2027 |
| 200. | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2285 (2021. gada 14. decembris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2019/2072 groza attiecībā uz kaitīgo organismu iekļaušanu sarakstā, aizliegumiem un prasībām, kas piemērojamas augu, augu produktu un citu objektu ievešanai un pārvietošanai Savienībā, un atceļ Lēmumus 98/109/EK un 2002/757/EK un Īstenošanas regulas (ES) 2020/885 un (ES) 2020/1292. | 2027 |

Savienības tiesību akti

Tiesību aktu tuvināšanas termiņš

1. sadaļa. Veterinārija

1.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97.

2015

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai.

2016

3.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002.

2017

4.

Komisijas Regula (ES) Nr. 142/2011 (2011. gada 25. februāris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai.

2017

5.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/99/EK (2003. gada 17. novembris) par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK.

2017

6.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 470/2009 (2009. gada 6. maijs), ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004.

2018

7.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2160/2003 (2003. gada 17. novembris) par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli.

2019

8.

Komisijas Regula (EK) Nr. 1177/2006 (2006. gada 1. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2160/2003 par īpašu kontroles metožu izmantošanu dalībvalstu programmās par salmonellas apkarošanu mājputnos.

2019

9.

Komisijas Direktīva 2006/130/EK (2006. gada 11. decembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK attiecībā uz kritēriju noteikšanu dažu produktīvajiem dzīvniekiem domāto veterināro zāļu atbrīvošanai no veterinārārsta receptes prasības.

2019

10.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 183/2005 (2005. gada 12. janvāris), ar ko paredz barības higiēnas prasības.

2019

11.

Komisijas Regula (EK) Nr. 141/2007 (2007. gada 14. februāris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 183/2005 noteikto apstiprināšanas prasību barības nozares uzņēmumiem, kuri izgatavo vai laiž tirgū barības piedevas, kas pieder pie kategorijas “Kokcidiostati un histomonostati”.

2019

12.

Komisijas Direktīva 82/475/EEK (1982. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka barības sastāvdaļu kategorijas, kuras var izmantot lolojumdzīvnieku barības maisījumu marķēšanai.

2020

13.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par barības laišanu tirgū un lietošanu un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 un atceļ Padomes Direktīvu 79/373/EEK, Komisijas Direktīvu 80/511/EEK, Padomes Direktīvas 82/471/EEK, 83/228/EEK, 93/74/EEK, 93/113/EK un 96/25/EK un Komisijas Lēmumu 2004/217/EK.

2020

14.

Komisijas Ieteikums 2011/25/ES (2011. gada 14. janvāris), ar ko izveido pamatnostādnes, lai nošķirtu barības sastāvdaļas, barības piedevas, biocīdos produktus un veterinārās zāles.

2020

15.

Komisijas Regula (ES) Nr. 68/2013 (2013. gada 16. janvāris), ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru.

2020

16.

Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (2009. gada 27. janvāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei.

2021

17.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām.

2021

18.

Komisijas Regula (EK) Nr. 429/2008 (2008. gada 25. aprīlis), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 attiecībā uz pieteikumu sagatavošanu un noformēšanu un barības piedevu novērtēšanu un apstiprināšanu.

2021

19.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1375 (2015. gada 10. augusts), ar ko nosaka īpašus noteikumus oficiālām trihinellas pārbaudēm gaļā.

2021

20.

Padomes Direktīva 98/58/EK (1998. gada 20. jūlijs) par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību.

2022

21.

Padomes Direktīva 2008/119/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai.

2022

22.

Padomes Direktīva 2008/120/EK (2008. gada 18. decembris), ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai.

2022

23.

Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2009 (2009. gada 24. septembris) par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā.

2022

24.

Komisijas Direktīva 2002/4/EK (2002. gada 30. janvāris) par tādu uzņēmumu reģistrāciju, kas tur dējējvistas un uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 1999/74/EK.

2022

25.

Padomes Direktīva 2007/43/EK (2007. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu aizsardzībai.

2022

26.

Padomes Regula (EK) Nr. 1255/97 (1997. gada 25. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas kritērijus pārbaudes punktiem, kā arī groza pārvadājuma plānu, kas minēts Direktīvas 91/628/EEK pielikumā.

2022

27.

Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97.

2022

28.

Padomes Direktīva 1999/74/EK (1999. gada 19. jūlijs), ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai.

2023

29.

Komisijas Regula (ES) Nr. 101/2013 (2013. gada 4. februāris) par pienskābes izmantošanu, lai samazinātu mikrobioloģisko virsmas piesārņojumu uz liellopu liemeņiem.

2023

30.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/4 (2018. gada 11. decembris) par ārstnieciskās barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 183/2005 un atceļ Padomes Direktīvu 90/167/EEK.

2023

31.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/32/EK (2002. gada 7. maijs) par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā.

2023

32.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/160 (2022. gada 4. februāris), ar ko noteic vienotu minimālo biežumu noteiktām oficiālām kontrolēm, kurās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 verificē atbilstību Savienības dzīvnieku veselības prasībām, un atceļ Regulas (EK) Nr. 1082/2003 un (EK) Nr. 1505/2006.

2023

33.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429.

2024

34.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/6 (2018. gada 11. decembris) par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK.

2024

35.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/671 (2022. gada 4. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 papildina attiecībā uz īpašiem noteikumiem par oficiālajām kontrolēm, ko kompetentās iestādes veic attiecībā uz dzīvniekiem, dzīvnieku izcelsmes produktiem un reproduktīvajiem produktiem, par turpmākām darbībām, kas kompetentajai iestādei jāveic gadījumos, kur nav ievēroti liellopu, aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas noteikumi vai noteikti liellopi caur Savienību tranzītā tiek vesti neatbilstīgi, un ar ko atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 494/98.

2024

36.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/687 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429.

2025

37.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”).

2025

38.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK.

2025

39.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2035 (2019. gada 28. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikumiem, kurus piemēro sauszemes dzīvnieku turēšanas objektiem un inkubatoriem, un attiecībā uz konkrētu sauszemes dzīvnieku un inkubējamu olu izsekojamību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429.

2026

40.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/620 (2021. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka noteikumus par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 piemērošanu saistībā ar statusa “brīvs no slimības” un “neveic vakcināciju” apstiprināšanu noteiktām dalībvalstīm vai to zonām vai nodalījumiem attiecībā uz noteiktām sarakstā norādītām slimībām, kā arī apstiprina šo sarakstā norādīto slimību izskaušanas programmas.

2026

41.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/689 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu un jaunradušos slimību uzraudzību, izskaušanas programmām un statusu “brīvs no slimības” papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429.

2026

42.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus.

2027

43.

Padomes Direktīva 90/428/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un par piedalīšanās nosacījumiem sacensībās.

2027

44.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2236 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti ūdensdzīvnieku un noteiktu no tiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 1251/2008.

2027

45.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/262 (2015. gada 17. februāris), ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/427/EEK un 2009/156/EK nosaka zirgu dzimtas dzīvnieku identifikācijas metožu noteikumus.

2027

46.

Komisijas Regula (ES) 2020/354 (2020. gada 4. marts), ar ko izveido tādas barības paredzēto lietojumu sarakstu, kura paredzēta īpašiem barošanas mērķiem, un atceļ Direktīvu 2008/38/EK.

2028

47.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1012 (2016. gada 8. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (“Dzīvnieku audzēšanas regula”).

2028

2. sadaļa. Pārtikas nekaitīgums

48.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu.

2015

49.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu.

2015

50.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku.

2015

51.

Komisijas Regula (EK) Nr. 2073/2005 (2005. gada 15. novembris) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem.

2015

52.

Komisijas Regula (EK) Nr. 2074/2005 (2005. gada 5. decembris), ar ko nosaka ieviešanas pasākumus noteiktiem produktiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 un oficiālās kontroles organizēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 854/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes (EK) Nr. 882/2004, izņēmumus Regulai (EK) Nr. 852/2004 un groza Regulu (EK) Nr. 853/2004 un (EK) Nr. 854/2004.

2015

53.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 931/2011 (2011. gada 19. septembris) par izsekojamības prasībām, kas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 noteiktas dzīvnieku izcelsmes pārtikai.

2015

54.

Komisijas Lēmums 97/747/EK (1997. gada 27. oktobris), ar ko nosaka, cik daudz un cik bieži ņem paraugus, kas paredzēti ar Padomes Direktīvu 96/23/EK, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos.

2015

55.

Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu.

2015

56.

Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā.

2015

57.

Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos.

2015

58.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK.

2016

59.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu.

2016

60.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1924/2006 (2006. gada 20. decembris) par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem.

2016

61.

Komisijas Regula (ES) Nr. 1047/2012 (2012. gada 8. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 attiecībā uz uzturvērtības norāžu sarakstu.

2016

62.

Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/63/ES (2013. gada 24. janvāris), ar ko pieņem pamatnostādnes par to, kā īstenojami īpaši nosacījumi attiecībā uz veselīguma norādēm, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1924/2006 10. pantā.

2016

63.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām.

2016

64.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1925/2006 (2006. gada 20. decembris) par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai.

2016

65.

Komisijas Regula (EK) Nr. 1170/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1925/2006 attiecībā uz sarakstiem ar vitamīniem un minerālvielām, kā arī to veidiem, ko drīkst pievienot pārtikas produktiem, tostarp uztura bagātinātājiem.

2016

66.

Komisijas Regula (ES) Nr. 37/2010 (2009. gada 22. decembris) par farmakoloģiski aktīvajām vielām un to klasifikāciju pēc to atlieku maksimāli pieļaujamā satura dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos.

2016

67.

Komisijas Regula (EK) Nr. 401/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos.

2016

68.

Komisijas Regula (EK) Nr. 333/2007 (2007. gada 28. marts), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikroelementu un pārstrādes procesā radušos piesārņotāju koncentrācijas kontrolei pārtikas produktos.

2016

69.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/91/ES (2011. gada 13. decembris) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju.

2017

70.

Padomes Lēmums 92/608/EEK (1992. gada 14. novembris), ar ko nosaka tiešam patēriņam cilvēku pārtikā paredzēta termiski apstrādāta piena analīzes un pārbaudes metodes.

2017

71.

Komisijas Regula (EK) Nr. 645/2000 (2000. gada 28. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, kuri vajadzīgi, lai pareizi darbotos daži Padomes Direktīvas 86/362/EEK 7. panta un Padomes Direktīvas 90/642/EEK 4. panta noteikumi, kas saistīti ar kontroles pasākumiem attiecībā uz pesticīdu atlieku maksimāli I pieļaujamiem daudzumiem labībā, uz tās, augu izcelsmes produktos un uz tiem, to skaitā attiecīgi augļos un dārzeņos un uz tiem.

2017

72.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 307/2012 (2012. gada 11. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus par to, kā piemērojams 8. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai.

2017

73.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 609/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009.

2017

74.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1935/2004 (2004. gada 27. oktobris) par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu.

2018

75.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1830/2003 (2003. gada 22. septembris), kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK.

2018

76.

Komisijas Ieteikums 2004/787/EK (2004. gada 4. oktobris) par paraugu ņemšanas un noteikšanas tehnisko vadlīniju izstrādi ģenētiski modificētiem organismiem un materiāliem, kas iegūti no ģenētiski modificētiem organismiem vai atrodas produktos Regulas (EK) Nr. 1830/2003 nozīmē.

2018

77.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.

2018

78.

Komisijas Regula (ES) Nr. 231/2012 (2012. gada 9. marts), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II un III pielikumā uzskaitīto pārtikas piedevu specifikācijas.

2019

79.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001.

2019

80.

Komisijas Ieteikums 97/618/EK (1997. gada 29. jūlijs) par zinātniskajiem aspektiem un informācijas sniegšanu, kas vajadzīga pieteikumu noformēšanai, lai laistu tirgū jaunus pārtikas produktus un jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas, kā arī sākotnējo novērtējuma ziņojumu sagatavošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97.

2019

81.

Komisijas Regula (EK) Nr. 2023/2006 (2006. gada 22. decembris) par materiālu un izstrādājumu, kam paredzēta saskare ar pārtiku, labu ražošanas praksi.

2019

82.

Komisijas Regula (EK) Nr. 641/2004 (2004. gada 6. aprīlis) par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 īstenošanas noteikumiem attiecībā uz jaunas ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem, paziņošanu par esošajiem produktiem un tāda ģenētiski modificēta materiāla nejaušu vai tehniski nenovēršamu klātbūtni, par ko saņemts labvēlīgs riska novērtējums.

2019

83.

Komisijas Ieteikums 2013/165/ES (2013. gada 27. marts) par T-2 un HT-2 toksīnu klātbūtni labībā un graudaugu produktos.

2019

84.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1332/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas fermentiem un par grozījumiem Padomes Direktīvā 83/417/EEK, Padomes Regulā (EK) Nr. 1493/1999, Direktīvā 2000/13/EK, Padomes Direktīvā 2001/112/EK un Regulā (EK) Nr. 258/97.

2020

85.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK.

2020

86.

Komisijas Regula (ES) Nr. 873/2012 (2012. gada 1. oktobris) par pārejas pasākumiem attiecībā uz Savienības sarakstu ar aromatizētājiem un izejmateriāliem, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā.

2020

87.

Padomes Direktīva 78/142/EEK (1978. gada 30. janvāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz materiāliem un izstrādājumiem, kuri satur vinilhlorīda monomēru un kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.

2020

88.

Komisijas Direktīva 92/2/EEK (1992. gada 13. janvāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas kārtību un Kopienas analīžu metodi, veicot cilvēku patēriņam paredzētu paātrināti sasaldētu pārtikas produktu temperatūras oficiālu kontroli.

2020

89.

Padomes Direktīva 89/108/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz cilvēku patēriņam paredzētiem ātri sasaldētiem pārtikas produktiem.

2020

90.

Komisijas Regula (EK) Nr. 37/2005 (2005. gada 12. janvāris) par temperatūras kontroli lietošanai pārtikā paredzētu ātri sasaldētu pārtikas produktu transporta līdzekļos, tirdzniecības bāzēs un noliktavās.

2020

91.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 872/2012 (2012. gada 1. oktobris), ar ko pieņem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2232/96 paredzēto aromatizējošo vielu sarakstu, iekļauj to Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1334/2008 I pielikumā un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 1565/2000 un Komisijas Lēmumu 1999/217/EK.

2021

92.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem.

2021

93.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1321/2013 (2013. gada 10. decembris), ar ko izveido Savienības sarakstu ar atļautiem kūpināšanas aromatizētāju pirmapstrādes produktiem, kurus izmanto pārtikas produktos vai uz tiem un/vai gatavo kūpināšanas aromatizētāju ražošanā.

2021

94.

Komisijas Direktīva 93/11/EEK (1993. gada 15. marts) par to, kā no elastomēra vai gumijas pupiem un knupjiem atbrīvojas N-nitrozoamīni un N-nitrozējamas vielas.

2021

95.

Komisijas Regula (EK) Nr. 1895/2005 (2005. gada 18. novembris) par dažu epoksiatvasinājumu lietošanas ierobežojumiem materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.

2021

96.

Komisijas Regula (EK) Nr. 1882/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes, lai oficiāli kontrolētu nitrātu daudzumu dažos pārtikas produktos.

2021

97.

Komisijas Lēmums 86/474/EEK (1986. gada 11. septembris) par pārbaužu uz vietas īstenošanu attiecībā uz liellopu un cūku, kā arī svaigas gaļas importu no ārpus Kopienas valstīm.

2022

98.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem.

2022

99.

Komisijas Regula (ES) Nr. 10/2011 (2011. gada 14. janvāris) par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku.

2022

100.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (2009. gada 18. jūnijs) par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību.

2022

101.

Komisijas Direktīva 2003/40/EK (2003. gada 16. maijs), ar ko izveido dabīgo minerālūdeņu sastāvdaļu sarakstu, nosaka to koncentrācijas robežvērtības un marķēšanas prasības un paredz nosacījumus ar ozonu bagātināta gaisa izmantošanai dabīgo minerālūdeņu un avota ūdens apstrādei.

2022

102.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/41/EK (2009. gada 6. maijs) par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu.

2022

103.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1337/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai.

2022

104.

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/300 (2019. gada 19. februāris), ar ko izveido vispārēju krīzes vadības plānu pārtikas un barības nekaitīguma sfērā.

2022

105.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1793 (2019. gada 22. oktobris) par to oficiālo kontroļu pagaidu pastiprināšanu un ārkārtas pasākumiem, kas attiecas uz noteiktu preču ievešanu Savienībā no konkrētām trešām valstīm, un ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 un (EK) Nr. 178/2002 un atceļ Komisijas Regulas (EK) Nr. 669/2009, (ES) Nr. 884/2014, (ES) 2015/175, (ES) 2017/186 un (ES) 2018/1660.

2022

106.

Komisijas Regula (ES) Nr. 115/2010 (2010. gada 9. februāris), ar ko nosaka aktivēta alumīnija oksīda lietošanas noteikumus dabīgā minerālūdens un avota ūdens attīrīšanai no fluorīdiem.

2023

107.

Komisijas Lēmums 2000/608/EK (2000. gada 27. septembris) par riska novērtējuma metodiskām norādēm, kas paredzētas III pielikumā Direktīvai 90/219/EEK par ģenētiski modificētu mikroorganismu ierobežotu izmantošanu.

2023

108.

Komisijas Regula (ES) 2019/1871 (2019. gada 7. novembris) par darbību izraisošām atsauces vērtībām attiecībā uz neatļautām farmakoloģiski aktīvām vielām dzīvnieku izcelsmes pārtikā un ar ko atceļ Lēmumu 2005/34/EK.

2023

109.

Padomes Direktīva 82/711/EEK (1982. gada 18. oktobris), ar ko nosaka pamatnoteikumus, kuri ir nepieciešami, lai pārbaudītu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļu migrāciju, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.

2023

110.

Padomes Direktīva 84/500/EEK (1984. gada 15. oktobris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz keramikas izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.

2023

111.

Komisijas Direktīva 96/8/EK (1996. gada 26. februāris) par pārtikas produktiem, ko paredzēts izmantot svara samazināšanas diētām ar samazinātu enerģētisko vērtību.

2023

112.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/808 (2021. gada 22. marts) par produktīviem dzīvniekiem izmantotu farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu, kā arī par paraugu ņemšanas metodēm un ar ko atceļ Lēmumus 2002/657/EK un 98/179/EK.

2023

113.

Komisijas Regula (ES) Nr. 210/2013 (2013. gada 11. marts) par dīgstus ražojošu uzņēmumu apstiprināšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004.

2024

114.

Komisijas Regula (ES) Nr. 579/2014 (2014. gada 28. maijs), ar ko piešķir atkāpi no dažiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma noteikumiem attiecībā uz šķidro tauku un eļļu pārvadāšanu pa jūru.

2024

115.

Komisijas Regula (ES) Nr. 432/2012 (2012. gada 16. maijs), ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību.

2024

116.

Padomes Direktīva 85/572/EEK (1985. gada 19. decembris), ar ko nosaka sarakstu, kur uzskaitīti aizstājēji, kas izmantojami, lai pārbaudītu tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu sastāvdaļu migrāciju, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.

2024

117.

Komisijas Regula (EK) Nr. 124/2009 (2009. gada 10. februāris), ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība.

2024

118.

Komisijas Direktīva 2007/42/EK (2007. gada 29. jūnijs) par reģenerētas celulozes plēves materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.

2024

119.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula).

2024

120.

Komisijas Ieteikums 2013/711/ES (2013. gada 3. decembris) par dioksīnu, furānu un polihlorbifenilu (PHB) klātbūtnes samazināšanu dzīvnieku barībā un pārtikā.

2025

121.

Komisijas Ieteikums 2006/794/EK (2006. gada 16. novembris) par dioksīnu, dioksīnu tipa PCB un no dioksīniem atšķirīga tipa PCB fona līmeņu uzraudzību pārtikas produktos.

2025

122.

Komisijas Regula (ES) 2017/644 (2017. gada 5. aprīlis), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes dioksīnu un dioksīniem līdzīgu polihlorbifenilu (PCB) un PCB, kuri nav līdzīgi dioksīniem, koncentrācijas kontrolei konkrētos pārtikas produktos un atceļ Regulu (ES) Nr. 589/2014.

2025

123.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 (2013. gada 3. aprīlis) par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem.

2025

124.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1715 (2019. gada 30. septembris), ar ko nosaka noteikumus par oficiālo kontroļu informācijas pārvaldības sistēmas un tās sistēmas komponentu darbību (“IMSOC regula”).

2025

125.

Komisijas Ieteikums 2003/598/EK (2003. gada 11. augusts) par patulīna piesārņojuma novēršanu un samazināšanu ābolu sulā un ābolu sulas sastāvdaļās, ko pievieno citiem dzērieniem.

2026

126.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/2/EK (1999. gada 22. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas ir apstrādātas ar jonizējošo radiāciju.

2026

127.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/3/EK (1999. gada 22. februāris) par Kopienas pārtikas produktu un sastāvdaļu, ko apstrādā ar jonizējošo starojumu, saraksta izveidi.

2026

128.

Komisijas Regula (ES) Nr. 907/2013 (2013. gada 20. septembris), ar ko paredz noteikumus attiecībā uz pieteikumiem par nepatentētu aprakstu (nosaukumu) izmantošanu.

2026

129.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/32/EK (2009. gada 23. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā.

2026

130.

Komisijas Regula (EK) Nr. 450/2009 (2009. gada 29. maijs) par aktīvajiem un viedajiem materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem.

2026

131.

Komisijas Regula (ES) Nr. 284/2011 (2011. gada 22. marts), ar ko paredz īpašus nosacījumus un sīki izstrādātas procedūras, lai importētu poliamīda un melamīna plastmasas virtuves piederumus, kuru izcelsmes vai nosūtīšanas vieta ir Ķīnas Tautas Republika un Honkongas īpašās pārvaldes apgabals Ķīnā.

2026

132.

Komisijas Regula (EK) Nr. 282/2008 (2008. gada 27. marts) par pārstrādātiem plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2023/2006.

2026

133.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 321/2011 (2011. gada 1. aprīlis), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 10/2011 attiecībā uz bisfenola A izmantošanas ierobežojumiem zīdaiņu ēdināšanai paredzētās plastmasas pudelītēs.

2026

3. sadaļa. Augu aizsardzība

134.

Komisijas Ieteikums 2014/63/ES (2014. gada 6. februāris) par pasākumiem Diabrotica virgifera virgifera Le Conte kontrolei Savienības apgabalos, kuros ir apstiprināta tā klātbūtne.

2015

135.

Komisijas Direktīva 2004/105/EK (2004. gada 15. oktobris), ar ko nosaka paraugus oficiālajiem fitosanitārajiem sertifikātiem vai reeksporta fitosanitārajiem sertifikātiem, ko pievieno augiem, augu produktiem vai citiem priekšmetiem no trešām valstīm, kuri uzskaitīti Padomes Direktīvā 2000/29/EK.

2015

136.

Komisijas Direktīva 92/90/EEK (1992. gada 3. novembris), ar ko nosaka augu, augu produktu vai citu objektu ražotāju un ievedēju pienākumus un ar ko nosaka informāciju, kura vajadzīga, lai tos reģistrētu.

2016

137.

Komisijas Regula (EK) Nr. 1756/2004 (2004. gada 11. oktobris), ar ko paredz sīki izstrādātus nosacījumus attiecībā uz vajadzīgajiem pierādījumiem un kritērijiem, pēc kuriem nosaka, kādā veidā un cik lielā mērā samazināt augu veselības pārbaudes augiem, augu produktiem vai citiem izstrādājumiem, kas uzskaitīti Padomes Direktīvas 2000/29/EK V pielikuma B daļā.

2018

138.

Komisijas Direktīva 92/70/EEK (1992. gada 30. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz apsekojumiem, kas jāveic Kopienas aizsargājamo zonu atzīšanas nolūkā.

2018

139.

Komisijas Direktīva 93/51/EEK (1993. gada 24. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus noteiktu augu, augu izcelsmes produktu vai citu objektu pārvadājumiem aizsargājamā zonā un tādu augu, augu produktu vai citu objektu pārvadājumiem, kuru izcelsme ir šādā aizsargājamā zonā un kurus tajā pārvadā.

2018

140.

Padomes Direktīva 68/193/EEK (1968. gada 9. aprīlis) par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību.

2018

141.

Padomes Direktīva 2008/72/EK (2008. gada 15. jūlijs) par tāda dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas.

2018

142.

Komisijas Regula (ES) Nr. 283/2013 (2013. gada 1. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū nosaka datu prasības attiecībā uz darbīgajām vielām.

2018

143.

Komisijas Direktīva 2002/63/EK (2002. gada 11. jūlijs), ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK.

2018

144.

Padomes Direktīva 66/401/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par lopbarības augu sēklu tirdzniecību.

2019

145.

Padomes Direktīva 66/402/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par graudaugu sēklu tirdzniecību.

2019

146.

Padomes Direktīva 2008/90/EK (2008. gada 29. septembris) par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai.

2019

147.

Padomes Direktīva 98/56/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību.

2019

148.

Padomes Direktīva 2002/54/EK (2002. gada 13. jūnijs) par biešu sēklu tirdzniecību.

2019

149.

Padomes Direktīva 2002/55/EK (2002. gada 13. jūnijs) par dārzeņu sēklu tirdzniecību.

2019

150.

Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/138/ES (2012. gada 1. marts) par ārkārtas pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Anoplophora chinensis (Forster) ievešanu un izplatīšanos Savienībā.

2020

151.

Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/270/ES (2012. gada 16. maijs) ttiecībā uz ārkārtas pasākumiem, lai novērstu Epitrix cucumeris (Harris), Epitrix papa sp. n. , Epitrix subcrinita (Lec.) un Epitrix tuberis (Gentner) ievešanu un izplatīšanos Savienībā.

2020

152.

Padomes Direktīva 2002/56/EK (2002. gada 13. jūnijs) par sēklas kartupeļu tirdzniecību.

2020

153.

Padomes Direktīva 2002/57/EK (2002. gada 13. jūnijs) par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību.

2020

154.

Komisijas Lēmums 81/675/EEK (1981. gada 28. jūlijs), ar ko nosaka, ka īpašas noslēgšanas sistēmas ir “vienreizējas lietošanas sistēmas” Padomes Direktīvu 66/400/EEK, 66/401/EEK, 66/402/EEK, 69/208/EEK un 70/458/EEK nozīmē.

2020

155.

Komisijas Regula (EK) Nr. 217/2006 (2006. gada 8. februāris), ar ko paredz piemērošanas noteikumus Padomes Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK un 2002/57/EK attiecībā uz dalībvalstu pilnvarošanu uz laiku atļaut tirgot sēklas, kuras neatbilst minimālās dīgtspējas prasībām.

2020

156.

Komisijas Regula (ES) Nr. 284/2013 (2013. gada 1. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū nosaka datu prasības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem.

2020

157.

Komisijas Regula (ES) Nr. 547/2011 (2011. gada 8. jūnijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu marķēšanas prasībām.

2020

158.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/128/EK (2009. gada 21. oktobris), ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai.

2020

159.

Komisijas Regula (ES) Nr. 546/2011 (2011. gada 10. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu attiecībā uz vienotajiem principiem augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanai un atļauju piešķiršanai.

2021

160.

Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/535/ES (2012. gada 26. septembris) par ārkārtas pasākumiem, lai novērstu Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematodes) izplatīšanos Savienībā.

2022

161.

Komisijas Lēmums 80/755/EEK (1980. gada 17. jūlijs) par atļaujām attiecībā uz paredzētās informācijas neizdzēšamu drukājumu uz graudaugu sēklu iepakojumiem.

2022

162.

Komisijas Direktīva 2004/29/EK (2004. gada 4. marts), ar ko nosaka vīnogulāju šķirņu pārbaudāmās īpašības un minimālos pārbaužu nosacījumus.

2022

163.

Komisijas Direktīva 93/61/EEK (1993. gada 2. jūlijs), kas nosaka grafiku, kurā norādīti izpildāmie nosacījumi attiecībā uz dārzeņu pavairošanas un stādāmo materiālu, kas nav sēklas, ievērojot Padomes Direktīvu 92/33/EEK.

2022

164.

Komisijas Direktīva 93/62/EEK (1993. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas pasākumus, kuri attiecas uz piegādātāju un uzņēmumu pārraudzību un kontroli, ievērojot Padomes Direktīvu 92/33/EEK par tāda dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas.

2022

165.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu.

2022

166.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 541/2011 (2011. gada 1. jūnijs), ar ko groza Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz apstiprināto darbīgo vielu sarakstu.

2022

167.

Komisijas Lēmums 2004/371/EK (2004. gada 20. aprīlis) par nosacījumiem attiecībā uz rupjās lopbarības augiem paredzēto sēklu maisījumu laišanu tirgū.

2023

168.

Komisijas Direktīva 2008/124/EK (2008. gada 18. decembris), ar ko ierobežo dažu lopbarības augu sugu sēklu, eļļas augu un šķiedraugu sugu sēklu tirdzniecību, atļaujot tirgot tikai tās sēklas, kas ir oficiāli sertificētas kā bāzes sēklas vai sertificētas sēklas.

2023

169.

Komisijas Direktīva 2010/60/ES (2010. gada 30. augusts), ar ko paredz atsevišķas atkāpes tādu lopbarības augu sēklu maisījumu tirdzniecībai, ko paredzēts izmantot dabas vides saglabāšanai.

2023

170.

Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/97/ES (2014. gada 15. oktobris), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz piegādātāju un šķirņu reģistrāciju un kopējo šķirņu sarakstu.

2023

171.

Komisijas Direktīva 93/49/EEK (1993. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka sarakstu ar nosacījumiem, kas jāievēro attiecībā uz dekoratīvo augu pavairošanas materiālu un dekoratīvajiem augiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/682/EEK.

2023

172.

Komisijas Direktīva 1999/66/EK (1999. gada 28. jūnijs), kurā izklāstītas prasības attiecībā uz etiķetēm vai citiem dokumentiem, ko piegādātājs izstrādājis atbilstīgi Padomes Direktīvai 98/56/EK.

2023

173.

Komisijas Direktīva 1999/68/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka papildnoteikumus attiecībā uz dekoratīvo augu šķirņu sarakstiem, kas glabājas pie piegādātājiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 98/56/EK.

2023

174.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK.

2023

175.

Komisijas Regula (EK) Nr. 2301/2002 (2002. gada 20. decembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 1999/105/EK piemērošanai attiecībā uz nelielu sēklu daudzumu definēšanu.

2024

176.

Komisijas Direktīva 2003/90/EK (2003. gada 6. oktobris), ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Padomes Direktīvas 2002/53/EK 7. pantā attiecībā uz obligāti pārbaudāmajām pazīmēm un obligātajiem konkrētu lauksaimniecības augu sugu pārbaudes nosacījumiem.

2024

177.

Komisijas Lēmums 2004/842/EK (2004. gada 1. decembris) par īstenošanas noteikumiem, ar ko dalībvalstis var atļaut laist tirgū tādu šķirņu sēklas, par kurām ir iesniegts pieteikums iekļaušanai valsts lauksaimniecības augu šķirņu vai dārzeņu šķirņu katalogā.

2024

178.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/384 (2021. gada 3. marts) par lauksaimniecības augu un dārzeņu šķirņu nosaukumu piemērotību un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 637/2009.

2024

179.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 208/2013 (2013. gada 11. marts) par izsekojamības prasībām attiecībā uz dīgstiem un sēklām, no kurām paredzēts ražot dīgstus.

2024

180.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1740 (2020. gada 20. novembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009, un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012.

2025

181.

Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/697/ES (2012. gada 8. novembris) par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Pomacea (Perry) ģints ievešanu un izplatību Savienībā.

2025

182.

Komisijas Direktīva 93/50/EEK (1993. gada 24. jūnijs), ar ko precizēti daži augi, kuri nav uzskaitīti Padomes Direktīvas 77/93/EEK A daļas V pielikumā un kuru audzētāji vai šādu augu audzēšanas zonās izvietotās noliktavas, izplatīšanas centri ir uzskaitīti oficiālajā reģistrā.

2025

183.

Komisijas Direktīva 2003/91/EK (2003. gada 6. oktobris), kurā izklāstīti īstenošanas noteikumi, ar ko piemēro 7. pantu Padomes Direktīvā 2002/55/EK attiecībā uz raksturīgajām pazīmēm, kas obligāti jāaptver pārbaudē, un obligātajiem nosacījumiem dažādu dārzeņu sugu šķirņu pārbaudei.

2025

184.

Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/20/ES (2014. gada 6. februāris), ar ko nosaka Savienības kategorijas bāzes un sertificētiem sēklas kartupeļiem un šīm kategorijām piemērojamos nosacījumus un apzīmējumus.

2025

185.

Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/21/ES (2014. gada 6. februāris), ar ko nosaka minimālos nosacījumus un Savienības kategorijas attiecībā uz pirmsbāzes sēklas kartupeļiem.

2025

186.

Komisijas Lēmums 97/125/EK (1997. gada 24. janvāris), ar ko atļauj veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu uzdruku uz eļļas augu un šķiedraugu sēklu iesaiņojumiem un groza Lēmumu 87/309/EEK, ar kuru atļauj veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu uzdruku uz dažu lopbarības augu sugu sēklu iesaiņojumiem.

2025

187.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1770 (2020. gada 26. novembris) par stādāmu augu veidiem un sugām, uz ko neattiecina izņēmumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/2031 prasības par izsekojamības kodu augu pasēs, un ar ko atceļ Komisijas Direktīvu 92/105/EEK.

2025

188.

Komisijas Lēmums 2004/266/EK (2004. gada 17. marts), ar ko atļauj veikt noteiktas informācijas neizdzēšamu uzdruku uz lopbarības augu sugu sēklu iesaiņojumiem.

2026

189.

Komisijas Direktīva 2008/62/EK (2008. gada 20. jūnijs), ar ko paredz atsevišķas atkāpes saistībā ar to lauksaimniecības savvaļas sugu un šķirņu atzīšanu, kuras ir dabiskā veidā pielāgotas vietējiem un reģionālajiem apstākļiem un ko apdraud ģenētiska erozija, un minēto savvaļas sugu un šķirņu sēklu un sēklas kartupeļu tirdzniecību.

2026

190.

Komisijas Direktīva 2009/145/EK (2009. gada 26. novembris), ar ko paredz dažas atkāpes attiecībā uz tādu dārzeņu savvaļas sugu un šķirņu atzīšanu, kas ir tradicionāli audzētas noteiktos apvidos un reģionos un ko apdraud ģenētiskā erozija, un tādu dārzeņu šķirņu atzīšanu, kam nav būtiskas vērtības attiecībā uz komerciālu augkopību, bet kas ir izveidotas audzēšanai noteiktos apstākļos un šo savvaļas sugu un šķirņu sēklu tirdzniecībai.

2026

191.

Padomes Regula (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību.

2026

192.

Komisijas Regula (EK) Nr. 1768/95 (1995. gada 24. jūlijs), ar ko īsteno noteikumus par izņēmumu lauksaimniecībā, kas paredzēts 14. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību.

2026

193.

Komisijas Regula (EK) Nr. 874/2009 (2009. gada 17. septembris) par noteikumiem, kas jāievēro, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz lietu izskatīšanas procesiem Kopienas Augu šķirņu birojā.

2026

194.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1201 (2020. gada 14. augusts) par pasākumiem, kas veicami, lai novērstu Xylella fastidiosa (Wells et al.) ievešanu un izplatīšanos Savienībā.

2026

195.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2031 (2016. gada 26. oktobris) par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 un (ES) Nr. 1143/2014 un atceļ Padomes Direktīvas 69/464/EEK, 74/647/EEK, 93/85/EEK, 98/57/EK, 2000/29/EK, 2006/91/EK un 2007/33/EK.

2027

196.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/2123 (2019. gada 10. oktobris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par to, kādos gadījumos un ar kādiem nosacījumiem identitātes un fiziskās kontrolpārbaudes noteiktām precēm var veikt kontrolpunktos un dokumentu kontrolpārbaudes – attālināti no robežkontroles punktiem, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625.

2027

197.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1014 (2019. gada 12. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par minimālajām prasībām robežkontroles punktiem, ieskaitot pārbaudes centrus, un par to, kāds formāts, kategorijas un saīsinājumi jāizmanto robežkontroles punktu un kontroles punktu sarakstos.

2027

198.

Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/98/ES (2014. gada 15. oktobris), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/90/EK attiecībā uz konkrētām prasībām, kuras noteiktas tās I pielikumā minētajām augļaugu ģintīm un sugām, konkrētām prasībām, kas jāievēro piegādātājiem, un sīki izstrādātiem noteikumiem par oficiālajām pārbaudēm.

2027

199.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/829 (2019. gada 14. marts), ar ko, atļaujot dalībvalstīm oficiālas testēšanas, zinātnes vai izglītības mērķu, izmēģinājumu, šķirņu veidošanas vai selekcijas sakarā paredzēt pagaidu atkāpes, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/2031 par aizsardzības pasākumiem pret augiem kaitīgajiem organismiem.

2027

200.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2285 (2021. gada 14. decembris), ar ko Īstenošanas regulu (ES) 2019/2072 groza attiecībā uz kaitīgo organismu iekļaušanu sarakstā, aizliegumiem un prasībām, kas piemērojamas augu, augu produktu un citu objektu ievešanai un pārvietošanai Savienībā, un atceļ Lēmumus 98/109/EK un 2002/757/EK un Īstenošanas regulas (ES) 2020/885 un (ES) 2020/1292.

2027

---

Labojumi

| 14.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 101/101 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 101/101

---

Labojums Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2023/741 (2023. gada 5. aprīlis), ar ko neatjauno darbīgās vielas oksamila apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 98, 2023. gada 11. aprīlis
  )

| 2. | lappusē 17. apsvērumā: |
| --- | --- |

2.

lappusē 17. apsvērumā:

tekstu:

“Ja attiecībā uz oksamilu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu piešķir pagarinājuma periodu, minētajam periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2023. gada 30. septembrī.”

lasīt šādi:

“Ja attiecībā uz oksamilu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu piešķir pagarinājuma periodu, minētajam periodam būtu jābeidzas ne vēlāk kā 2023. gada 1. novembrī.”

| 3. | lappusē 3. pantā: |
| --- | --- |

3.

lappusē 3. pantā:

tekstu:

“Dalībvalstis ne vēlāk kā 2023. gada 30. jūnijā atsauc to augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri kā darbīgo vielu satur oksamilu.”

lasīt šādi:

“Dalībvalstis ne vēlāk kā 2023. gada 1. augustā atsauc to augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri kā darbīgo vielu satur oksamilu.”

| 3. | lappusē 4. pantā: |
| --- | --- |

3.

lappusē 4. pantā:

tekstu:

“Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, beidzas ne vēlāk kā 2023. gada 30. septembrī.”

lasīt šādi:

“Jebkurš pagarinājuma periods, ko dalībvalstis piešķīrušas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 46. pantu, beidzas ne vēlāk kā 2023. gada 1. novembrī.”

---