# Euroopa Liidu L 110/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 110 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik25. aprill 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 110

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik25. aprill 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/850, 19. aprill 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1806, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Kosovo) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/851, 19. aprill 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2 heite norme kooskõlas liidu suurendatud kliimaeesmärkidega (
  1
  ) | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/852, 19. aprill 2023, millega muudetakse otsust (EL) 2015/1814 seoses lubatud heitkoguse ühikute arvuga, mis lisatakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi kuni 2030. aastani (
  1
  ) | 21 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/850, 19. aprill 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1806, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Kosovo)

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/851, 19. aprill 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2 heite norme kooskõlas liidu suurendatud kliimaeesmärkidega (
  1
  )

2

1

5

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/852, 19. aprill 2023, millega muudetakse otsust (EL) 2015/1814 seoses lubatud heitkoguse ühikute arvuga, mis lisatakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi kuni 2030. aastani (
  1
  )

1

21

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/853, 24. aprill 2023, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 25 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/854, 24. aprill 2023, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 28 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/855, 24. aprill 2023, mis käsitleb Euroopa Liidu partnerlusmissiooni Moldovas (EUPM Moldova) | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/856, 18. aprill 2023, taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus Kõigi Euroopa pealinnade ja inimeste ühendamine kiirrongivõrgu kaudu (Connecting all European capitals and people through a high-speed train network) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/788
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 2617 all) | 37 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/853, 24. aprill 2023, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

25

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/854, 24. aprill 2023, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

28

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/855, 24. aprill 2023, mis käsitleb Euroopa Liidu partnerlusmissiooni Moldovas (EUPM Moldova)

30

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/856, 18. aprill 2023, taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus Kõigi Euroopa pealinnade ja inimeste ühendamine kiirrongivõrgu kaudu (Connecting all European capitals and people through a high-speed train network) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/788
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 2617 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 2617 all)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/850,

19. aprill 2023,

millega muudetakse määrust (EL) 2018/1806, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Kosovo (*1))

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1806 (2) on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Kõnealuse määruse I ja II lisas esitatud kolmandate riikide loetelude sisu peaks praegu ja edaspidi vastama kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumitele. Kolmandad riigid, kelle puhul on olukord seoses kõnealuste kriteeriumitega muutunud, tuleks asjakohasel juhul kanda ühest lisast teise. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1806 (2) on loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud. Kõnealuse määruse I ja II lisas esitatud kolmandate riikide loetelude sisu peaks praegu ja edaspidi vastama kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumitele. Kolmandad riigid, kelle puhul on olukord seoses kõnealuste kriteeriumitega muutunud, tuleks asjakohasel juhul kanda ühest lisast teise.

| (2) | Kriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta, et määrata kindlaks, hinnates igat üksikjuhtumit eraldi, kolmandad riigid, kelle kodanikelt nõutakse viisat, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud, on sätestatud määruse (EL) 2018/1806 artiklis 1. Need kriteeriumid on seotud ebaseadusliku sisserändega, avaliku korra ja julgeolekuga, majandusliku kasuga, eelkõige turismi ja väliskaubanduse aspektist, ning liidu välissuhetega asjaomaste kolmandate riikidega, arvestades eelkõige inimõigusi ja põhivabadusi, samuti piirkondlikku ühtekuuluvust ja vastastikkuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(2)

Kriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta, et määrata kindlaks, hinnates igat üksikjuhtumit eraldi, kolmandad riigid, kelle kodanikelt nõutakse viisat, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on viisanõudest vabastatud, on sätestatud määruse (EL) 2018/1806 artiklis 1. Need kriteeriumid on seotud ebaseadusliku sisserändega, avaliku korra ja julgeolekuga, majandusliku kasuga, eelkõige turismi ja väliskaubanduse aspektist, ning liidu välissuhetega asjaomaste kolmandate riikidega, arvestades eelkõige inimõigusi ja põhivabadusi, samuti piirkondlikku ühtekuuluvust ja vastastikkuse põhimõtet.

| (3) | Kosovo on täitnud viisanõude kaotamise tegevuskava nõuded. Määruse (EL) 2018/1806 artiklis 1 loetletud mitmesuguste kriteeriumide hindamise alusel, on asjakohane vabastada Kosovo väljastatud passide kasutajad viisanõudest liikmesriikide territooriumile reisimisel. Viisanõudest vabastamine tagab, et kogu Lääne-Balkani piirkonnas kohaldatakse sama viisarežiimi. |
| --- | --- |

(3)

Kosovo on täitnud viisanõude kaotamise tegevuskava nõuded. Määruse (EL) 2018/1806 artiklis 1 loetletud mitmesuguste kriteeriumide hindamise alusel, on asjakohane vabastada Kosovo väljastatud passide kasutajad viisanõudest liikmesriikide territooriumile reisimisel. Viisanõudest vabastamine tagab, et kogu Lääne-Balkani piirkonnas kohaldatakse sama viisarežiimi.

| (4) | Seega tuleks Kosovo kanda määruse (EL) 2018/1806 I lisa 2. osast üle II lisa 4. osasse. Vabastust viisanõudest tuleks kohaldada ainult nende biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle passi on Kosovo välja andnud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele. Kõnealust viisanõudest vabastamist ei peaks kohaldama enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (3) loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) töölerakendamise kuupäeva või enne 1. jaanuari 2024, olenevalt sellest, milline kuupäev on varasem. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks Kosovo kanda määruse (EL) 2018/1806 I lisa 2. osast üle II lisa 4. osasse. Vabastust viisanõudest tuleks kohaldada ainult nende biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle passi on Kosovo välja andnud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele. Kõnealust viisanõudest vabastamist ei peaks kohaldama enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1240 (3) loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) töölerakendamise kuupäeva või enne 1. jaanuari 2024, olenevalt sellest, milline kuupäev on varasem.

| (5) | Ilma et see piiraks liikmesriikide seisukohti Kosovo staatuse kohta, on oluline ajavahemikul, mis eelneb viisanõudest vabastamise kohaldamise tegelikule kuupäevale, asjakohastel juhtudel sõlmida tagasivõtulepingud või -kokkulepped liikmesriikidega, kellega sellist lepingut või kokkulepet veel sõlmitud ei ole. Kosovol tuleb kõnealuseid lepinguid või kokkuleppeid pärast sõlmimist täielikult täita, järgides samal ajal 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsioonis (mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga) sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(5)

Ilma et see piiraks liikmesriikide seisukohti Kosovo staatuse kohta, on oluline ajavahemikul, mis eelneb viisanõudest vabastamise kohaldamise tegelikule kuupäevale, asjakohastel juhtudel sõlmida tagasivõtulepingud või -kokkulepped liikmesriikidega, kellega sellist lepingut või kokkulepet veel sõlmitud ei ole. Kosovol tuleb kõnealuseid lepinguid või kokkuleppeid pärast sõlmimist täielikult täita, järgides samal ajal 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsioonis (mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga) sätestatud tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet.

| (6) | Kosovo on oma viisanõude kaotamise tegevuskava II peatüki kõigi teemarühmade puhul teinud märkimisväärseid edusamme. Selleks et tagada hästi hallatud ränne ja turvaline keskkond, peaks Kosovo viima oma viisapoliitika veelgi enam vastavusse liidu omaga. |
| --- | --- |

(6)

Kosovo on oma viisanõude kaotamise tegevuskava II peatüki kõigi teemarühmade puhul teinud märkimisväärseid edusamme. Selleks et tagada hästi hallatud ränne ja turvaline keskkond, peaks Kosovo viima oma viisapoliitika veelgi enam vastavusse liidu omaga.

| (7) | Viisanõudest vabastamine sõltub Kosovo viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete jätkuvast täitmisest. Komisjon jälgib hoolikalt kõnealuste nõuete täitmist ja viisapoliitika nõuetega vastavusse viimist määruse (EL) 2018/1806 kohase peatamise korra abil. Liit võib vastavalt kõnealusele korrale peatada viisanõudest vabastamise, kui selles sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Viisanõudest vabastamine sõltub Kosovo viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete jätkuvast täitmisest. Komisjon jälgib hoolikalt kõnealuste nõuete täitmist ja viisapoliitika nõuetega vastavusse viimist määruse (EL) 2018/1806 kohase peatamise korra abil. Liit võib vastavalt kõnealusele korrale peatada viisanõudest vabastamise, kui selles sätestatud tingimused on täidetud.

| (8) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ, (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ, (4) seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (9) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(9)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (5) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktis B osutatud valdkonda.

| (10) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(10)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (7) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (8) artikliga 3.

| (11) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3. |
| --- | --- |

(11)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (9) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (10) artikliga 3.

| (12) | Küprose ning Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1 ja 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

(12)

Küprose ning Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1 ja 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2018/1806 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa 2. osast jäetakse välja järgmine tekst:






  „— | Kosovo (nagu on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244)“. |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa 2. osast jäetakse välja järgmine tekst:

„—

Kosovo (nagu on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244)“.

| 2) | II lisa 4. osasse lisatakse järgmine tekst:

  „Kosovo (*2)
   (*3)
   (*4)“

  (*2)  Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta."


  (*3)  Vabastust viisanõudest kohaldatakse ainult nende biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle passi on Kosovo välja andnud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele."


  (*4)  Viisanõudest vabastamist kohaldatakse alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1240 (millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1)) loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) töölerakendamise kuupäevast või 1. jaanuarist 2024, olenevalt sellest, milline kuupäev on varasem.“
  " |
| --- | --- |

2)

II lisa 4. osasse lisatakse järgmine tekst:

„Kosovo (*2)
   (*3)
   (*4)“

(*2)  Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta."

(*3)  Vabastust viisanõudest kohaldatakse ainult nende biomeetrilise passi kasutajate suhtes, kelle passi on Kosovo välja andnud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetele."

(*4)  Viisanõudest vabastamist kohaldatakse alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrusega (EL) 2018/1240 (millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1)) loodud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) töölerakendamise kuupäevast või 1. jaanuarist 2024, olenevalt sellest, milline kuupäev on varasem.“
  "

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Strasbourg, 19. aprill 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(1)  Euroopa Parlamendi 28. märtsi 2019. aasta seisukoht (ELT C 108, 26.3.2021, lk 877) ja nõukogu 9. märtsi 2023. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 18. aprilli 2023.aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1806, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 303, 28.11.2018, lk 39).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226 (ELT L 236, 19.9.2018, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

4

acquis

(5)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

5

(6)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

6

acquis

(7)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

7

(8)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

8

acquis

(9)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

9

(10)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

10

acquis

---

| 25.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/5

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/851,

19. aprill 2023,

millega muudetakse määrust (EL) 2019/631, et karmistada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2 heite norme kooskõlas liidu suurendatud kliimaeesmärkidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. detsembri 2015. aasta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (4) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) jõustus 4. novembril 2016. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailmas keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 °C ning teha jõupingutusi selle nimel, et temperatuuri tõus piirduks üksnes 1,5 °C-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega. Kõnealust kohustust tugevdati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel 13. novembril 2021 vastu võetud Glasgow’ kliimapaktiga, milles Pariisi kokkuleppe osaliste kohtumisena toimiv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents tunnistab, et juhul, kui temperatuur tõuseb 2 °C asemel 1,5 °C, saab kliimamuutuste mõju olema palju väiksem, ning otsustas jätkata jõupingutusi selleks, et temperatuuri tõus piirduks 1,5 °C-ga. |
| --- | --- |

(1)

12. detsembri 2015. aasta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (4) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) jõustus 4. novembril 2016. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailmas keskmise temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 °C ning teha jõupingutusi selle nimel, et temperatuuri tõus piirduks üksnes 1,5 °C-ga võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega. Kõnealust kohustust tugevdati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel 13. novembril 2021 vastu võetud Glasgow’ kliimapaktiga, milles Pariisi kokkuleppe osaliste kohtumisena toimiv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents tunnistab, et juhul, kui temperatuur tõuseb 2 °C asemel 1,5 °C, saab kliimamuutuste mõju olema palju väiksem, ning otsustas jätkata jõupingutusi selleks, et temperatuuri tõus piirduks 1,5 °C-ga.

| (2) | Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“). Euroopa Parlament nõudis oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, (5) et üleminek kliimaneutraalsele ühiskonnale tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks, ning kuulutas oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (6) välja kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra. Tulenevalt COVID-19 pandeemia väga tõsisest mõjust liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule on Euroopa roheleppe vajalikkus ja väärtus üksnes kasvanud. |
| --- | --- |

(2)

Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“). Euroopa Parlament nõudis oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, (5) et üleminek kliimaneutraalsele ühiskonnale tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks, ning kuulutas oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (6) välja kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra. Tulenevalt COVID-19 pandeemia väga tõsisest mõjust liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule on Euroopa roheleppe vajalikkus ja väärtus üksnes kasvanud.

| (3) | Euroopa roheleppes on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada 2050. aastaks liidus kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, milles keskendutakse liidu muutmisele õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, millele on omased elujõulised tööstusharud, mis jäävad maailma liidriks oma asjakohases segmendis, ja üleilmsed innovatsiooni edendajad, ning millega tagatakse samal ajal hästi tasustatud kvaliteetsed töökohad liidus. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Sellega seoses tugevdab Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2022/591 (7) sätestatud ja 2030. aastani kehtiv kaheksas keskkonnaalane tegevusprogramm eesmärki kiirendada roheüleminekut kliimaneutraalsele, kestlikule, mittetoksilisele, ressursitõhusale, taastuvenergial põhinevale, vastupidavale ja konkurentsivõimelisele ringmajandusele õiglasel, võrdsel ja kaasaval viisil ning kaitsta, taastada ja parandada keskkonna seisundit toetades samal ajal Euroopa roheleppes esitatud meetmeid ja algatusi ning tuginedes nendele meetmetele. Samas mõjutab nimetatud üleminek naisi ja mehi erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Lisaks mõjutab üleminek erinevalt ka liidu piirkondi, eelkõige struktuurselt ebasoodsas olukorras olevaid, perifeerseid ja äärepoolseimaid piirkondi. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa roheleppes on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada 2050. aastaks liidus kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, milles keskendutakse liidu muutmisele õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, millele on omased elujõulised tööstusharud, mis jäävad maailma liidriks oma asjakohases segmendis, ja üleilmsed innovatsiooni edendajad, ning millega tagatakse samal ajal hästi tasustatud kvaliteetsed töökohad liidus. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Sellega seoses tugevdab Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses (EL) 2022/591 (7) sätestatud ja 2030. aastani kehtiv kaheksas keskkonnaalane tegevusprogramm eesmärki kiirendada roheüleminekut kliimaneutraalsele, kestlikule, mittetoksilisele, ressursitõhusale, taastuvenergial põhinevale, vastupidavale ja konkurentsivõimelisele ringmajandusele õiglasel, võrdsel ja kaasaval viisil ning kaitsta, taastada ja parandada keskkonna seisundit toetades samal ajal Euroopa roheleppes esitatud meetmeid ja algatusi ning tuginedes nendele meetmetele. Samas mõjutab nimetatud üleminek naisi ja mehi erinevalt ning avaldab eriti suurt mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Lisaks mõjutab üleminek erinevalt ka liidu piirkondi, eelkõige struktuurselt ebasoodsas olukorras olevaid, perifeerseid ja äärepoolseimaid piirkondi. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale.

| (4) | 17. detsembril 2020 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile esitatud ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud panusega on liit võtnud kohustuse vähendada 2030. aastaks liidu kasvuhoonegaaside netoheidet kogu majanduses tervikuna vähemalt 55 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega. |
| --- | --- |

(4)

17. detsembril 2020 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile esitatud ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud panusega on liit võtnud kohustuse vähendada 2030. aastaks liidu kasvuhoonegaaside netoheidet kogu majanduses tervikuna vähemalt 55 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (8) vastuvõtmisega on liit sätestanud oma eesmärgi vähendada hiljemalt 2050. aastaks netoheide nullini ja saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Kõnealuse määrusega kehtestatakse samuti siduv eesmärk vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast seotud koguste mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (8) vastuvõtmisega on liit sätestanud oma eesmärgi vähendada hiljemalt 2050. aastaks netoheide nullini ja saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Kõnealuse määrusega kehtestatakse samuti siduv eesmärk vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast seotud koguste mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega.

| (6) | Kõik majandussektorid, sealhulgas maanteetranspordisektor, peaksid heite vähendamisele kaasa aitama. Transpordisektor on ainus sektor, kus heide on pärast 1990. aastat suurenenud. See hõlmab kergsõidukite ja raskeveokitega maanteetransporti, mille arvele langeb kokku rohkem kui 70 % transpordi koguheitest. Kliimaneutraalsuse saavutamiseks tuleb transpordist pärinevat heidet vähendada 2050. aastaks 90 %. |
| --- | --- |

(6)

Kõik majandussektorid, sealhulgas maanteetranspordisektor, peaksid heite vähendamisele kaasa aitama. Transpordisektor on ainus sektor, kus heide on pärast 1990. aastat suurenenud. See hõlmab kergsõidukite ja raskeveokitega maanteetransporti, mille arvele langeb kokku rohkem kui 70 % transpordi koguheitest. Kliimaneutraalsuse saavutamiseks tuleb transpordist pärinevat heidet vähendada 2050. aastaks 90 %.

| (7) | Digi- ja roheüleminekus tuleks käsitleda ka sotsiaalse mõõtme tähtsust, et tagada taskukohane ja kättesaadav liikuvus kõigi jaoks, eriti pendeltöötajate jaoks, kellel puudub juurdepääs kvaliteetsele avalikule transporditeenusele või muudele liikuvuslahendustele. Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite rangemad CO2 heite normid kiirendavad eeldatavasti ka heiteta sõidukite kasutuselevõttu, muudavad need taskukohasemaks ning kiirendavad ühtlasi kasutatud autode turu CO2 heite vähendamist kõigis segmentides, tuues suuremat kasu väiksema ja keskmise sissetulekuga tarbijatele. Nende standardite vastuvõtmisel on tähtis võtta arvesse ka digi- ja roheülemineku märkimisväärseid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi ning vajadust tagada tööhõive ja säilitada liidu tööstuse konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(7)

Digi- ja roheüleminekus tuleks käsitleda ka sotsiaalse mõõtme tähtsust, et tagada taskukohane ja kättesaadav liikuvus kõigi jaoks, eriti pendeltöötajate jaoks, kellel puudub juurdepääs kvaliteetsele avalikule transporditeenusele või muudele liikuvuslahendustele. Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite rangemad CO2 heite normid kiirendavad eeldatavasti ka heiteta sõidukite kasutuselevõttu, muudavad need taskukohasemaks ning kiirendavad ühtlasi kasutatud autode turu CO2 heite vähendamist kõigis segmentides, tuues suuremat kasu väiksema ja keskmise sissetulekuga tarbijatele. Nende standardite vastuvõtmisel on tähtis võtta arvesse ka digi- ja roheülemineku märkimisväärseid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi ning vajadust tagada tööhõive ja säilitada liidu tööstuse konkurentsivõime.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed moodustavad osa ühtsest ja terviklikust raamistikust, mis on vajalik liidu kasvuhoonegaaside netoheite vähendamise üldeesmärgi saavutamiseks ning selleks, et vähendada liidu sõltuvust imporditud fossiilkütustest. On väga oluline, et komisjon teeks koostööd liikmesriikide ja tööstuse sidusrühmadega selle nimel, et kindlustada CO2 heiteta ja vähese CO2 heitega sõidukite jaoks vajalike kriitilise tähtsusega toorainete tarneahel. See toetab ka liidu tööstuse elujõulisust ja tugevdab liidu strateegilist autonoomiat. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed moodustavad osa ühtsest ja terviklikust raamistikust, mis on vajalik liidu kasvuhoonegaaside netoheite vähendamise üldeesmärgi saavutamiseks ning selleks, et vähendada liidu sõltuvust imporditud fossiilkütustest. On väga oluline, et komisjon teeks koostööd liikmesriikide ja tööstuse sidusrühmadega selle nimel, et kindlustada CO2 heiteta ja vähese CO2 heitega sõidukite jaoks vajalike kriitilise tähtsusega toorainete tarneahel. See toetab ka liidu tööstuse elujõulisust ja tugevdab liidu strateegilist autonoomiat.

| (9) | Selleks et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega, on vaja karmistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/631 (9) sätestatud vähendamisnõudeid nii sõiduautode kui ka väikeste tarbesõidukite puhul. Samuti tuleb ette näha selge tee heite edasiseks vähendamiseks pärast 2030. aastat, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk. Kui maanteetranspordis ei võeta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ambitsioonikaid meetmeid, tuleks heitkoguseid vähendada rohkem teistes sektorites, sealhulgas sektorites, kus CO2 heite vähendamine on keerulisem. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega, on vaja karmistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/631 (9) sätestatud vähendamisnõudeid nii sõiduautode kui ka väikeste tarbesõidukite puhul. Samuti tuleb ette näha selge tee heite edasiseks vähendamiseks pärast 2030. aastat, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärk. Kui maanteetranspordis ei võeta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ambitsioonikaid meetmeid, tuleks heitkoguseid vähendada rohkem teistes sektorites, sealhulgas sektorites, kus CO2 heite vähendamine on keerulisem.

| (10) | Rangemad CO2 heite vähendamise nõuded peaksid innustama heiteta sõidukite kasutuselevõttu liidu turul, tuues samal ajal kasu tarbijatele ja kodanikele õhukvaliteedi, energiajulgeoleku ja -tõhususe suurendamise ja sellega seotud energiasäästu seisukohast ning tagades jätkuva innovatsiooni autotööstuse väärtusahelas. Ülemaailmses kontekstis peab liidu autotööstuse väärtusahel käimasolevas üleminekus heitevabale liikuvusele olema juhtival kohal. Rangemad CO2 heite vähendamise normid on kogu sõidukipargile kehtestatud sihttasemete saavutamise seisukohast tehnoloogianeutraalsed. Heiteta sõidukipargi sihttaseme saavutamiseks on nüüd ja edaspidigi olemas mitmesugused tehnoloogialahendused. Heiteta sõidukite hulka kuuluvad praegu akutoitega elektrisõidukid ning kütuseelemendiga ja muud vesinikkütusega töötavad sõidukid, ning innovatiivsete tehnoloogialahenduste väljatöötamine jätkub. Heiteta ja vähese heitega sõidukid, mille hulka kuuluvad ka tõhusad pistikühendusega hübriidsõidukid, võivad üleminekuprotsessis jätkuvalt rolli mängida. Sellega seoses on tähtis tagada täpsed ja täielikud andmed pistikühendusega hübriidsõidukite heitenäitajate kohta. |
| --- | --- |

(10)

Rangemad CO2 heite vähendamise nõuded peaksid innustama heiteta sõidukite kasutuselevõttu liidu turul, tuues samal ajal kasu tarbijatele ja kodanikele õhukvaliteedi, energiajulgeoleku ja -tõhususe suurendamise ja sellega seotud energiasäästu seisukohast ning tagades jätkuva innovatsiooni autotööstuse väärtusahelas. Ülemaailmses kontekstis peab liidu autotööstuse väärtusahel käimasolevas üleminekus heitevabale liikuvusele olema juhtival kohal. Rangemad CO2 heite vähendamise normid on kogu sõidukipargile kehtestatud sihttasemete saavutamise seisukohast tehnoloogianeutraalsed. Heiteta sõidukipargi sihttaseme saavutamiseks on nüüd ja edaspidigi olemas mitmesugused tehnoloogialahendused. Heiteta sõidukite hulka kuuluvad praegu akutoitega elektrisõidukid ning kütuseelemendiga ja muud vesinikkütusega töötavad sõidukid, ning innovatiivsete tehnoloogialahenduste väljatöötamine jätkub. Heiteta ja vähese heitega sõidukid, mille hulka kuuluvad ka tõhusad pistikühendusega hübriidsõidukid, võivad üleminekuprotsessis jätkuvalt rolli mängida. Sellega seoses on tähtis tagada täpsed ja täielikud andmed pistikühendusega hübriidsõidukite heitenäitajate kohta.

| (11) | Pärast sidusrühmadega konsulteerimist esitab komisjon ettepaneku, mis käsitleb täielikult CO2-neutraalsel kütusel töötavate sõidukite registreerimist pärast 2035. aastat, kooskõlas liidu õigusega, väljaspool sõidukipargi standardite kohaldamisala ja kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga. |
| --- | --- |

(11)

Pärast sidusrühmadega konsulteerimist esitab komisjon ettepaneku, mis käsitleb täielikult CO2-neutraalsel kütusel töötavate sõidukite registreerimist pärast 2035. aastat, kooskõlas liidu õigusega, väljaspool sõidukipargi standardite kohaldamisala ja kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse eesmärgiga.

| (12) | Eeltoodust lähtuvalt tuleks nii uutele sõiduautodele kui ka uutele väikestele tarbesõidukitele kehtestada uued rangemad CO2 heite vähendamise eesmärgid alates 2030. aastast. Need eesmärgid tuleks kehtestada tasemel, mis annab tugeva signaali liidu turul heiteta sõidukite kasutuselevõtu kiirendamiseks ja heitevabade tehnoloogialahenduste valdkonnas innovatsiooni kulutõhusaks stimuleerimiseks. |
| --- | --- |

(12)

Eeltoodust lähtuvalt tuleks nii uutele sõiduautodele kui ka uutele väikestele tarbesõidukitele kehtestada uued rangemad CO2 heite vähendamise eesmärgid alates 2030. aastast. Need eesmärgid tuleks kehtestada tasemel, mis annab tugeva signaali liidu turul heiteta sõidukite kasutuselevõtu kiirendamiseks ja heitevabade tehnoloogialahenduste valdkonnas innovatsiooni kulutõhusaks stimuleerimiseks.

| (13) | Innovatiivsed tehnoloogialahendused on liidus liikuvuse CO2 heite vähendamise eeltingimus ja seetõttu tuleks neid toetada. Liikuvuse ökosüsteemi innovatsiooni jaoks on juba olemas oluline rahastus liidu eri rahastamisvahendite, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (10) loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (11) loodud „InvestEU“, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (12) loodud innovatsioonifondi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (13) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu. Liit ja liikmesriigid peaksid jätkama oma pingutusi, et toetada avaliku ja erasektori investeeringuid Euroopa autotööstuse teadusuuringutesse ja innovatsiooni, sealhulgas algatuste kaudu, millega edendatakse autotööstuses koostoimet, mille näiteks on Euroopa akuliit. Koos selgete regulatiivsete signaalidega peaksid need jõupingutused toetama ja julgustama tootjaid tegema investeerimisotsuseid, säilitama Euroopa tehnoloogilise juhtpositsiooni selles sektoris, aitama arendada liidus tulevikutehnoloogiate tööstuslikku tipptaset ning tagama liidu tööstusbaasi pikaajalise kestlikkuse ja konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(13)

Innovatiivsed tehnoloogialahendused on liidus liikuvuse CO2 heite vähendamise eeltingimus ja seetõttu tuleks neid toetada. Liikuvuse ökosüsteemi innovatsiooni jaoks on juba olemas oluline rahastus liidu eri rahastamisvahendite, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (10) loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (11) loodud „InvestEU“, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (12) loodud innovatsioonifondi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (13) loodud taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu. Liit ja liikmesriigid peaksid jätkama oma pingutusi, et toetada avaliku ja erasektori investeeringuid Euroopa autotööstuse teadusuuringutesse ja innovatsiooni, sealhulgas algatuste kaudu, millega edendatakse autotööstuses koostoimet, mille näiteks on Euroopa akuliit. Koos selgete regulatiivsete signaalidega peaksid need jõupingutused toetama ja julgustama tootjaid tegema investeerimisotsuseid, säilitama Euroopa tehnoloogilise juhtpositsiooni selles sektoris, aitama arendada liidus tulevikutehnoloogiate tööstuslikku tipptaset ning tagama liidu tööstusbaasi pikaajalise kestlikkuse ja konkurentsivõime.

| (14) | CO2 heite sihttasemete muutmisega peaks kaasnema liidu tasandi strateegia, et käsitleda heiteta sõidukite tootmise laiendamisest ja nendega seotud tehnoloogialahenduste ulatuslikumast kasutuselevõtust tulenevaid küsimusi, võttes arvesse iga liikmesriigi eripärasid, ning vajadust sektori töötajate täiendus- ja ümberõppe ning majandustegevuse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise järele, säilitades samal ajal autotööstuse tööhõive tasemed liidus. Seejuures tuleks eelkõige arvesse võtta mõju, mida see üleminek avaldab autotööstuse tarneahelas osalevatele mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE), ning mõjutatud piirkondi ja kogukondi, mis võivad olla haavatavamad intensiivse autotööstuse kohalolu tõttu. Kui see on asjakohane, tuleks kaaluda liidu ja liikmesriikide tasandil rahalise toetuse andmist erainvesteeringute kaasamiseks, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (14) loodud Euroopa Sotsiaalfond+-i, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1056 (15) loodud Õiglase Ülemineku Fondi, innovatsioonifondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, taaste- ja vastupidavusrahastu ning nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093 (16) sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2094 (17) loodud Euroopa Liidu taasterahastu muude rahastamisvahendite kaudu, kooskõlas riigiabi eeskirjadega, ning muude olemasolevate finantsinstrumentide, näiteks Euroopa Investeerimispanga kaudu.
  Komisjoni 18. veebruari 2022. aasta teatis „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ võimaldab liikmesriikidel toetada ettevõtjaid tootmisprotsessidega seotud CO2 heite vähendamisel ja keskkonnahoidlikumate tehnoloogialahenduste kasutuselevõtmisel komisjoni 5. mai 2021. aasta teatise „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (edaspidi „ajakohastatud uus tööstusstrateegia“) kontekstis. Nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovitus (18) on oluline vahend, mille abil liikmesriigid saavad käsitleda kliimaneutraalsele majandusele õiglase ülemineku tööhõivealaseid ja sotsiaalseid aspekte. Seetõttu peaks komisjon uurima lisavõimalusi selle ülemineku toetamiseks ja eelkõige sellise autotööstuses toimuva ülemineku mis tahes tööhõivealase negatiivse mõju leevendamiseks. |
| --- | --- |

(14)

CO2 heite sihttasemete muutmisega peaks kaasnema liidu tasandi strateegia, et käsitleda heiteta sõidukite tootmise laiendamisest ja nendega seotud tehnoloogialahenduste ulatuslikumast kasutuselevõtust tulenevaid küsimusi, võttes arvesse iga liikmesriigi eripärasid, ning vajadust sektori töötajate täiendus- ja ümberõppe ning majandustegevuse mitmekesistamise ja ümberkorraldamise järele, säilitades samal ajal autotööstuse tööhõive tasemed liidus. Seejuures tuleks eelkõige arvesse võtta mõju, mida see üleminek avaldab autotööstuse tarneahelas osalevatele mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE), ning mõjutatud piirkondi ja kogukondi, mis võivad olla haavatavamad intensiivse autotööstuse kohalolu tõttu. Kui see on asjakohane, tuleks kaaluda liidu ja liikmesriikide tasandil rahalise toetuse andmist erainvesteeringute kaasamiseks, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (14) loodud Euroopa Sotsiaalfond+-i, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1056 (15) loodud Õiglase Ülemineku Fondi, innovatsioonifondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi, taaste- ja vastupidavusrahastu ning nõukogu määruses (EL, Euratom) 2020/2093 (16) sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2094 (17) loodud Euroopa Liidu taasterahastu muude rahastamisvahendite kaudu, kooskõlas riigiabi eeskirjadega, ning muude olemasolevate finantsinstrumentide, näiteks Euroopa Investeerimispanga kaudu.

Komisjoni 18. veebruari 2022. aasta teatis „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ võimaldab liikmesriikidel toetada ettevõtjaid tootmisprotsessidega seotud CO2 heite vähendamisel ja keskkonnahoidlikumate tehnoloogialahenduste kasutuselevõtmisel komisjoni 5. mai 2021. aasta teatise „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (edaspidi „ajakohastatud uus tööstusstrateegia“) kontekstis. Nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovitus (18) on oluline vahend, mille abil liikmesriigid saavad käsitleda kliimaneutraalsele majandusele õiglase ülemineku tööhõivealaseid ja sotsiaalseid aspekte. Seetõttu peaks komisjon uurima lisavõimalusi selle ülemineku toetamiseks ja eelkõige sellise autotööstuses toimuva ülemineku mis tahes tööhõivealase negatiivse mõju leevendamiseks.

| (15) | Et teha kindlaks autotööstuse tarneahelas õiglase ülemineku tagamise rahastamises esinevad puudujäägid ning pöörata erilist tähelepanu VKEdele ja piirkondadele, mida kliimaneutraalsele majandusele üleminek kõige rohkem mõjutab, peaks komisjon 31. detsembriks 2025, mis on esimese eduaruande esitamise kuupäev, ja tuginedes olemasolevatele algatustele, nagu liikuvuse ökosüsteemi üleminekuprotsess ja Regioonide Komitee algatus „Automotive Regions Alliance“, ning koostöös liikmesriikidega, piirkondlike ja kohalike asutustega ning kõigi asjaomaste sidusrühmadega esitama aruande, kus analüüsitakse selliseid rahastamise puudujääke. Vajaduse korral tuleks sellele aruandele lisada ettepanekud piisavate rahastamismeetmete kohta, millega saaks kindlakstehtud vajadusi rahuldada. |
| --- | --- |

(15)

Et teha kindlaks autotööstuse tarneahelas õiglase ülemineku tagamise rahastamises esinevad puudujäägid ning pöörata erilist tähelepanu VKEdele ja piirkondadele, mida kliimaneutraalsele majandusele üleminek kõige rohkem mõjutab, peaks komisjon 31. detsembriks 2025, mis on esimese eduaruande esitamise kuupäev, ja tuginedes olemasolevatele algatustele, nagu liikuvuse ökosüsteemi üleminekuprotsess ja Regioonide Komitee algatus „Automotive Regions Alliance“, ning koostöös liikmesriikidega, piirkondlike ja kohalike asutustega ning kõigi asjaomaste sidusrühmadega esitama aruande, kus analüüsitakse selliseid rahastamise puudujääke. Vajaduse korral tuleks sellele aruandele lisada ettepanekud piisavate rahastamismeetmete kohta, millega saaks kindlakstehtud vajadusi rahuldada.

| (16) | Ajakohastatud uue tööstusstrateegiaga nähakse ette rohe- ja digipöörde protsessi väljatöötamine koostöös tööstussektori, avaliku sektori asutuste, sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega. Sellega seoses tuleks autotööstuse väärtusahelas toimuva ülemineku jaoks täiesti läbipaistvalt välja töötada liikuvuse ökosüsteemi üleminekuprotsess, sealhulgas tagades, et jätkub sotsiaaldialoog, millesse on kaasatud tööstussektor ja selle sidusrühmad. Selle üleminekuprotsessi puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata autotööstuse tarneahelas tegutsevatele VKEdele ja sotsiaalpartneritega konsulteerimisele, sealhulgas liikmesriikide tasandil. Samuti peaks see tuginema komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatisele „Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava“, mis hõlmab selliseid algatusi nagu oskuste pakt, et kaasata erasektor ja muud sidusrühmad rohe- ja digipöördega seonduvasse Euroopa tööjõu täiendus- ja ümberõppesse. Samuti tuleks selle üleminekuprotsessi väljatöötamisel käsitleda asjakohaseid liidu ja liikmesriikide tasandi meetmeid ja stiimuleid, et edendada heiteta sõidukite taskukohasust. Liikuvuse ökosüsteemi terviklikus üleminekuprotsessis tehtud edusamme tuleks kajastada iga kahe aasta järel koostatavas komisjoni eduaruandes.
  Kõnealuses eduaruandes tuleks muu hulgas võtta arvesse heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtu edenemist, pöörates eelkõige tähelepanu väikeste tarbesõidukite segmendile, samuti liidu, liikmesriikide ja kohaliku tasandi meetmeid, millega hõlbustatakse liikmesriikide üleminekut heiteta kergsõidukitele, nende sõidukite hindade ja energiatõhususe arengut, alternatiivkütuste kasutuselevõttu ja edusamme avaliku ja erasektori laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtul, mis tuleb sätestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL (edaspidi „alternatiivkütuste taristu määrus“) ja uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/31/EL (19) innovatiivsete tehnoloogialahenduste potentsiaali kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisel, rahvusvahelist konkurentsivõimet, investeeringuid autotööstuse väärtusahelasse ning töötajate täiendus- ja ümberõpet ning tegevuse ümberkorraldamist, eelkõige VKEde puhul. Eduaruande koostamisel peaks tuginema ka vahearuannetele, mida liikmesriigid esitavad alternatiivkütuste taristu määruse alusel iga kahe aasta järel. Komisjon peaks eduaruande koostamisel konsulteerima sotsiaalpartneritega ja kajastama sotsiaaldialoogi tulemusi. Innovatsioon autotööstuse tarneahelas jätkub. Innovatiivsed tehnoloogialahendused, nagu sünteetiliste kütuste tootmine CO2 sidumisega õhust, võivad edasiarendamisel pakkuda väljavaateid taskukohaseks kliimaneutraalseks liikuvuseks. Seepärast peaks komisjon oma eduaruandes jälgima ka innovatsiooni arengut kõnealuses sektoris. |
| --- | --- |

(16)

Ajakohastatud uue tööstusstrateegiaga nähakse ette rohe- ja digipöörde protsessi väljatöötamine koostöös tööstussektori, avaliku sektori asutuste, sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega. Sellega seoses tuleks autotööstuse väärtusahelas toimuva ülemineku jaoks täiesti läbipaistvalt välja töötada liikuvuse ökosüsteemi üleminekuprotsess, sealhulgas tagades, et jätkub sotsiaaldialoog, millesse on kaasatud tööstussektor ja selle sidusrühmad. Selle üleminekuprotsessi puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata autotööstuse tarneahelas tegutsevatele VKEdele ja sotsiaalpartneritega konsulteerimisele, sealhulgas liikmesriikide tasandil. Samuti peaks see tuginema komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatisele „Jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetav Euroopa oskuste tegevuskava“, mis hõlmab selliseid algatusi nagu oskuste pakt, et kaasata erasektor ja muud sidusrühmad rohe- ja digipöördega seonduvasse Euroopa tööjõu täiendus- ja ümberõppesse. Samuti tuleks selle üleminekuprotsessi väljatöötamisel käsitleda asjakohaseid liidu ja liikmesriikide tasandi meetmeid ja stiimuleid, et edendada heiteta sõidukite taskukohasust. Liikuvuse ökosüsteemi terviklikus üleminekuprotsessis tehtud edusamme tuleks kajastada iga kahe aasta järel koostatavas komisjoni eduaruandes.

Kõnealuses eduaruandes tuleks muu hulgas võtta arvesse heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtu edenemist, pöörates eelkõige tähelepanu väikeste tarbesõidukite segmendile, samuti liidu, liikmesriikide ja kohaliku tasandi meetmeid, millega hõlbustatakse liikmesriikide üleminekut heiteta kergsõidukitele, nende sõidukite hindade ja energiatõhususe arengut, alternatiivkütuste kasutuselevõttu ja edusamme avaliku ja erasektori laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtul, mis tuleb sätestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL (edaspidi „alternatiivkütuste taristu määrus“) ja uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/31/EL (19) innovatiivsete tehnoloogialahenduste potentsiaali kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisel, rahvusvahelist konkurentsivõimet, investeeringuid autotööstuse väärtusahelasse ning töötajate täiendus- ja ümberõpet ning tegevuse ümberkorraldamist, eelkõige VKEde puhul. Eduaruande koostamisel peaks tuginema ka vahearuannetele, mida liikmesriigid esitavad alternatiivkütuste taristu määruse alusel iga kahe aasta järel. Komisjon peaks eduaruande koostamisel konsulteerima sotsiaalpartneritega ja kajastama sotsiaaldialoogi tulemusi. Innovatsioon autotööstuse tarneahelas jätkub. Innovatiivsed tehnoloogialahendused, nagu sünteetiliste kütuste tootmine CO2 sidumisega õhust, võivad edasiarendamisel pakkuda väljavaateid taskukohaseks kliimaneutraalseks liikuvuseks. Seepärast peaks komisjon oma eduaruandes jälgima ka innovatsiooni arengut kõnealuses sektoris.

| (17) | Et kaitsta keskkonda ja kodanike tervist kõikides liikmesriikides, on tähtis ka olemasoleva sõidukipargi CO2 heite vähendamine. Kasutatud sõidukite turg tekitab ohu, et CO2 heide ja õhusaaste kanduvad üle liidu majanduslikult vähem arenenud piirkondadesse. Selleks et kiirendada olemasoleva sõidukipargi heitkoguste vähendamist ja heitevabale transpordile üleminekut, on ülimalt oluline soodustada sisepõlemismootoriga sõidukite ümberehitamist akuga või kütuseelementidel töötava elektriajamiga sõidukiteks, sealhulgas hinnates, millisel viisil saaks hõlbustada selliste lahenduste kasutuselevõttu liikmesriikides. |
| --- | --- |

(17)

Et kaitsta keskkonda ja kodanike tervist kõikides liikmesriikides, on tähtis ka olemasoleva sõidukipargi CO2 heite vähendamine. Kasutatud sõidukite turg tekitab ohu, et CO2 heide ja õhusaaste kanduvad üle liidu majanduslikult vähem arenenud piirkondadesse. Selleks et kiirendada olemasoleva sõidukipargi heitkoguste vähendamist ja heitevabale transpordile üleminekut, on ülimalt oluline soodustada sisepõlemismootoriga sõidukite ümberehitamist akuga või kütuseelementidel töötava elektriajamiga sõidukiteks, sealhulgas hinnates, millisel viisil saaks hõlbustada selliste lahenduste kasutuselevõttu liikmesriikides.

| (18) | Nagu märgitakse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatises „Kava REPowerEU“, on transpordisektoris energia säästmise ja energiatõhususe suurendamiseks ning heiteta sõidukitele ülemineku kiirendamiseks oluline suurendada heiteta sõidukite osakaalu avaliku ja erasektori sõidukiparkides, mis ületavad teatavat sõidukite arvu. Sel eesmärgil sisaldab komisjoni 18. oktoobri 2022. aasta teatis „Euroopa Komisjoni 2023. aasta tööprogramm“ algatust ettevõtete sõidukipargi keskkonnahoidlikumaks muutmiseks. Kõnealuse algatuse ettepaneku tegemisel peaks komisjon tagama võrdsete tingimuste säilitamise ja vältima siseturu killustumist. |
| --- | --- |

(18)

Nagu märgitakse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatises „Kava REPowerEU“, on transpordisektoris energia säästmise ja energiatõhususe suurendamiseks ning heiteta sõidukitele ülemineku kiirendamiseks oluline suurendada heiteta sõidukite osakaalu avaliku ja erasektori sõidukiparkides, mis ületavad teatavat sõidukite arvu. Sel eesmärgil sisaldab komisjoni 18. oktoobri 2022. aasta teatis „Euroopa Komisjoni 2023. aasta tööprogramm“ algatust ettevõtete sõidukipargi keskkonnahoidlikumaks muutmiseks. Kõnealuse algatuse ettepaneku tegemisel peaks komisjon tagama võrdsete tingimuste säilitamise ja vältima siseturu killustumist.

| (19) | Et edendada vähem energiat tarbivate sõidukite kasutuselevõttu, peaks komisjon uurima liidu turule lastavate uute heiteta sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite jaoks energiatõhususe alampiiride kehtestamise mõjusid. |
| --- | --- |

(19)

Et edendada vähem energiat tarbivate sõidukite kasutuselevõttu, peaks komisjon uurima liidu turule lastavate uute heiteta sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite jaoks energiatõhususe alampiiride kehtestamise mõjusid.

| (20) | Kogu ELi sõidukiparki hõlmavaid eesmärke tuleb täiendada vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtmisega, mis tuleb kehtestada alternatiivkütuste taristu määrusega ja uuesti sõnastatud direktiiviga 2010/31/EL. Sellega seoses on äärmiselt tähtis, et jätkataks ja suurendataks investeeringute tegemist vajaliku taristu kasutuselevõtmisesse. Samal ajal on äärmiselt oluline tagada taastuvenergia kiire kasutuselevõtt, nagu seda nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (20). |
| --- | --- |

(20)

Kogu ELi sõidukiparki hõlmavaid eesmärke tuleb täiendada vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtmisega, mis tuleb kehtestada alternatiivkütuste taristu määrusega ja uuesti sõnastatud direktiiviga 2010/31/EL. Sellega seoses on äärmiselt tähtis, et jätkataks ja suurendataks investeeringute tegemist vajaliku taristu kasutuselevõtmisesse. Samal ajal on äärmiselt oluline tagada taastuvenergia kiire kasutuselevõtt, nagu seda nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (20).

| (21) | Tootjatele tuleks võimaldada piisavat paindlikkust oma sõidukipargi järkjärgulisel kohandamisel, et tagada üleminek heiteta sõidukitele kulutõhusal viisil, mis toetab nende konkurentsivõimet ja valmistab ette pinnast edasisteks uuendusteks. Seepärast on asjakohane jätkata sihttasemete vähendamist viieaastaste etappide kaupa. |
| --- | --- |

(21)

Tootjatele tuleks võimaldada piisavat paindlikkust oma sõidukipargi järkjärgulisel kohandamisel, et tagada üleminek heiteta sõidukitele kulutõhusal viisil, mis toetab nende konkurentsivõimet ja valmistab ette pinnast edasisteks uuendusteks. Seepärast on asjakohane jätkata sihttasemete vähendamist viieaastaste etappide kaupa.

| (22) | Tulenevalt ELi sõidukipargi heite sihttasemete karmistamisest alates 2030. aastast peavad tootjad tooma liidu turule oluliselt rohkem heiteta sõidukeid. Seepärast ei täidaks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism enam oma algset eesmärki ja ohustaks määruse (EL) 2019/631 tulemuslikkust. Seega tuleks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism alates 1. jaanuarist 2030 kaotada. Enne seda kuupäeva ja seega kogu käesoleva kümnendi vältel võimaldab heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism jätkuvalt toetada selliste sõidukite kasutuselevõttu, mille heide on 0–50 g CO2/km; sealhulgas hõlmab see akutoitega elektrisõidukeid, vesinikkütuseelemendiga elektrisõidukeid ja tõhusaid pistikühendusega hübriidsõidukeid. Heiteta ja vähese heitega sõidukite võrdlusnäitajad tuleks siiski läbi vaadata, et võtta arvesse kiiremat heiteta sõidukite kasutuselevõttu liidu turul. Pärast 1. jaanuari 2030 võetakse pistikühendusega hübriidsõidukeid jätkuvalt arvesse tootjatele kohustuslike ELi sõidukipargi sihttasemete järgimise hindamisel. |
| --- | --- |

(22)

Tulenevalt ELi sõidukipargi heite sihttasemete karmistamisest alates 2030. aastast peavad tootjad tooma liidu turule oluliselt rohkem heiteta sõidukeid. Seepärast ei täidaks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism enam oma algset eesmärki ja ohustaks määruse (EL) 2019/631 tulemuslikkust. Seega tuleks heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism alates 1. jaanuarist 2030 kaotada. Enne seda kuupäeva ja seega kogu käesoleva kümnendi vältel võimaldab heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu stimuleeriv mehhanism jätkuvalt toetada selliste sõidukite kasutuselevõttu, mille heide on 0–50 g CO2/km; sealhulgas hõlmab see akutoitega elektrisõidukeid, vesinikkütuseelemendiga elektrisõidukeid ja tõhusaid pistikühendusega hübriidsõidukeid. Heiteta ja vähese heitega sõidukite võrdlusnäitajad tuleks siiski läbi vaadata, et võtta arvesse kiiremat heiteta sõidukite kasutuselevõttu liidu turul. Pärast 1. jaanuari 2030 võetakse pistikühendusega hübriidsõidukeid jätkuvalt arvesse tootjatele kohustuslike ELi sõidukipargi sihttasemete järgimise hindamisel.

| (23) | Ökoinnovatsiooni soodustuse puhul, mida tootja saab taotleda, kehtib praegu ülempiir 7 g CO2/km. Seda ülempiiri tuleks korrigeerida allapoole kooskõlas sihttasemetega, tagamaks, et nimetatud ülempiiri tase oleks proportsioonis tootjate keskmise CO2 eriheitega. |
| --- | --- |

(23)

Ökoinnovatsiooni soodustuse puhul, mida tootja saab taotleda, kehtib praegu ülempiir 7 g CO2/km. Seda ülempiiri tuleks korrigeerida allapoole kooskõlas sihttasemetega, tagamaks, et nimetatud ülempiiri tase oleks proportsioonis tootjate keskmise CO2 eriheitega.

| (24) | CO2 heite normide rakendamine on tihedalt seotud tüübikinnitust käsitleva õigusakti rakendamisega. Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (21) kehtetuks tunnistamist ja asendamist 1. septembril 2020 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/858 (22) on kõnealuse kahe õigusnormide kogumi vahelise jätkuva kooskõla tagamiseks asjakohane veelgi ühtlustada määruses (EL) 2019/631 sätestatud määratlusi ja ajakohastada viited tüübikinnitust käsitlevale raamõigusaktile. |
| --- | --- |

(24)

CO2 heite normide rakendamine on tihedalt seotud tüübikinnitust käsitleva õigusakti rakendamisega. Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (21) kehtetuks tunnistamist ja asendamist 1. septembril 2020 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/858 (22) on kõnealuse kahe õigusnormide kogumi vahelise jätkuva kooskõla tagamiseks asjakohane veelgi ühtlustada määruses (EL) 2019/631 sätestatud määratlusi ja ajakohastada viited tüübikinnitust käsitlevale raamõigusaktile.

| (25) | Heite vähendamise jõupingutused, mida tuleb teha ELi sõidukipargi sihttasemete järgimiseks, jaotatakse tootjate vahel heite piirnormi kõvera abil lähtuvalt ELi uute sõidukite ja tootja uute sõidukite keskmisest massist. Kuigi kõnealuse mehhanismi säilitamine on asjakohane, on vaja ära hoida olukorda, kus ELi sõidukipargi karmistatud sihttasemete tõttu muutub tootja eriheite sihttase negatiivseks. Seepärast on vaja täpsustada, et sellises olukorras tuleks eriheite sihttasemeks kehtestada 0 g CO2/km. |
| --- | --- |

(25)

Heite vähendamise jõupingutused, mida tuleb teha ELi sõidukipargi sihttasemete järgimiseks, jaotatakse tootjate vahel heite piirnormi kõvera abil lähtuvalt ELi uute sõidukite ja tootja uute sõidukite keskmisest massist. Kuigi kõnealuse mehhanismi säilitamine on asjakohane, on vaja ära hoida olukorda, kus ELi sõidukipargi karmistatud sihttasemete tõttu muutub tootja eriheite sihttase negatiivseks. Seepärast on vaja täpsustada, et sellises olukorras tuleks eriheite sihttasemeks kehtestada 0 g CO2/km.

| (26) | Eriheite sihttasemete ja tootja keskmise CO2 eriheite arvutamiseks kasutatavad väärtused põhinevad tüübikinnitusdokumentides ja asjaomaste sõidukite vastavustunnistustes esitatud andmetel. CO2 heite normide tulemuslikkuse tagamiseks on oluline, et kõnealustel eesmärkidel kasutatavad andmed oleksid õiged. Kui andmetes leitakse siiski vigu, ei pruugi tüübikinnitust käsitleva õigusakti alusel olla võimalik parandada juba välja antud tüübikinnitusdokumenti või vastavustunnistust, kui andmetes viidatakse tüübikinnitusele, mis enam ei kehti. Sellises olukorras peaks komisjonil olema õigus taotleda asjaomaselt tüübikinnitusasutuselt või asjakohasel juhul tootjalt parandusteatise väljastamist, mille alusel saab korrigeerida väärtusi, mida kasutatakse sihttasemete järgimist kajastavate tootja tulemuste kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(26)

Eriheite sihttasemete ja tootja keskmise CO2 eriheite arvutamiseks kasutatavad väärtused põhinevad tüübikinnitusdokumentides ja asjaomaste sõidukite vastavustunnistustes esitatud andmetel. CO2 heite normide tulemuslikkuse tagamiseks on oluline, et kõnealustel eesmärkidel kasutatavad andmed oleksid õiged. Kui andmetes leitakse siiski vigu, ei pruugi tüübikinnitust käsitleva õigusakti alusel olla võimalik parandada juba välja antud tüübikinnitusdokumenti või vastavustunnistust, kui andmetes viidatakse tüübikinnitusele, mis enam ei kehti. Sellises olukorras peaks komisjonil olema õigus taotleda asjaomaselt tüübikinnitusasutuselt või asjakohasel juhul tootjalt parandusteatise väljastamist, mille alusel saab korrigeerida väärtusi, mida kasutatakse sihttasemete järgimist kajastavate tootja tulemuste kindlakstegemiseks.

| (27) | M2-kategooria sõidukite (bussid) ja N2-kategooria sõidukite (keskmise suurusega veoautod) kohta andmete esitamine kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 (23) kohaldamisalasse ning seepärast on asjakohane kõnealune aruandluskohustus määrusest (EL) 2019/631 välja jätta. |
| --- | --- |

(27)

M2-kategooria sõidukite (bussid) ja N2-kategooria sõidukite (keskmise suurusega veoautod) kohta andmete esitamine kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/956 (23) kohaldamisalasse ning seepärast on asjakohane kõnealune aruandluskohustus määrusest (EL) 2019/631 välja jätta.

| (28) | Tulenevalt kasvuhoonegaaside heite vähendamise rangemast üldeesmärgist ja hoidmaks ära võimalikku turgu moonutavat mõju, tuleks kõigi liidu turul tegutsevate tootjate suhtes kohaldatavad vähendamisnõuded ühtlustada ning teha erand vaid nendele tootjatele, kelle toodetud uusi sõidukeid on kalendriaastas registreeritud alla 1 000. Sellest tulenevalt peaks alates 1. jaanuarist 2036 lõppema võimalus, et tootjad, kelle toodetud uusi sõiduautosid on liidus registreeritud 1 000–10 000 või kelle toodetud uusi väikeseid tarbesõidukeid on liidus registreeritud 1 000–22 000 kalendriaasta kohta, saavad taotleda erandit eriheite sihttasemeid käsitlevatest nõuetest. |
| --- | --- |

(28)

Tulenevalt kasvuhoonegaaside heite vähendamise rangemast üldeesmärgist ja hoidmaks ära võimalikku turgu moonutavat mõju, tuleks kõigi liidu turul tegutsevate tootjate suhtes kohaldatavad vähendamisnõuded ühtlustada ning teha erand vaid nendele tootjatele, kelle toodetud uusi sõidukeid on kalendriaastas registreeritud alla 1 000. Sellest tulenevalt peaks alates 1. jaanuarist 2036 lõppema võimalus, et tootjad, kelle toodetud uusi sõiduautosid on liidus registreeritud 1 000–10 000 või kelle toodetud uusi väikeseid tarbesõidukeid on liidus registreeritud 1 000–22 000 kalendriaasta kohta, saavad taotleda erandit eriheite sihttasemeid käsitlevatest nõuetest.

| (29) | Selleks et tagada õigusselgus ja kooskõla senise tavaga, on asjakohane täpsustada, et M0 ja TM0 väärtusi tuleks korrigeerida delegeeritud õigusaktidega, millega muudetakse määruse (EL) 2019/631 I lisa, selle asemel et kõnealust määrust delegeeritud õigusaktidega täiendada. |
| --- | --- |

(29)

Selleks et tagada õigusselgus ja kooskõla senise tavaga, on asjakohane täpsustada, et M0 ja TM0 väärtusi tuleks korrigeerida delegeeritud õigusaktidega, millega muudetakse määruse (EL) 2019/631 I lisa, selle asemel et kõnealust määrust delegeeritud õigusaktidega täiendada.

| (30) | Määruse (EL) 2019/631 alusel 2030. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks seatud vähendamise sihttasemete saavutamiseks tehtud edusammud tuleks läbi vaadata 2026. aastal. Kõnealusel läbivaatamisel tuleks käsitleda kõiki neid aspekte, mida käsitletakse iga kahe aasta järel esitatavates aruannetes. |
| --- | --- |

(30)

Määruse (EL) 2019/631 alusel 2030. aastaks ja sellele järgnevateks aastateks seatud vähendamise sihttasemete saavutamiseks tehtud edusammud tuleks läbi vaadata 2026. aastal. Kõnealusel läbivaatamisel tuleks käsitleda kõiki neid aspekte, mida käsitletakse iga kahe aasta järel esitatavates aruannetes.

| (31) | Mitu liikmesriiki on teatanud oma kavast kiirendada heiteta sõidukite kasutuselevõttu, kehtestades turule lastavatele CO2 heidet tekitavatele uutele sõiduautodele ja uutele väikestele tarbesõidukitele järkjärguliselt kasutuselt kõrvaldamise tähtpäeva, mis saabub enne 2035. aastat. Komisjon peaks selgitama välja, millised on sellise ülemineku hõlbustamise võimalused ja kaaluma lisameetmete võtmise vajadust kooskõlas selliste kavadega. |
| --- | --- |

(31)

Mitu liikmesriiki on teatanud oma kavast kiirendada heiteta sõidukite kasutuselevõttu, kehtestades turule lastavatele CO2 heidet tekitavatele uutele sõiduautodele ja uutele väikestele tarbesõidukitele järkjärguliselt kasutuselt kõrvaldamise tähtpäeva, mis saabub enne 2035. aastat. Komisjon peaks selgitama välja, millised on sellise ülemineku hõlbustamise võimalused ja kaaluma lisameetmete võtmise vajadust kooskõlas selliste kavadega.

| (32) | Määruse (EL) 2019/631 artikli 15 lõikes 5 sätestatud nõuete kohaselt hinnati võimalust suunata ülemäärase heite maksust saadav tulu sihtotstarbelisse fondi või asjaomasesse programmi ja jõuti järeldusele, et see suurendaks märkimisväärselt halduskoormust, kuid ei tooks üleminekuprotsessis autotööstusele otsest kasu. Seepärast tuleks ülemäärase heite maksust saadavat tulu jätkuvalt kajastada tuluna liidu üldeelarves, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/631 artikli 8 lõikes 4. |
| --- | --- |

(32)

Määruse (EL) 2019/631 artikli 15 lõikes 5 sätestatud nõuete kohaselt hinnati võimalust suunata ülemäärase heite maksust saadav tulu sihtotstarbelisse fondi või asjaomasesse programmi ja jõuti järeldusele, et see suurendaks märkimisväärselt halduskoormust, kuid ei tooks üleminekuprotsessis autotööstusele otsest kasu. Seepärast tuleks ülemäärase heite maksust saadavat tulu jätkuvalt kajastada tuluna liidu üldeelarves, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/631 artikli 8 lõikes 4.

| (33) | Kergsõidukite kogu olelusringi jooksul tekkivat CO2 heidet on tähtis hinnata liidu tasandil. Selleks peaks komisjon töötama välja metoodika liidu turule lastud kergsõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite hindamiseks ja vastavate andmete järjepidevaks esitamiseks. |
| --- | --- |

(33)

Kergsõidukite kogu olelusringi jooksul tekkivat CO2 heidet on tähtis hinnata liidu tasandil. Selleks peaks komisjon töötama välja metoodika liidu turule lastud kergsõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite hindamiseks ja vastavate andmete järjepidevaks esitamiseks.

| (34) | Selleks et kehtestada ühtne liidu metoodika sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite hindamiseks ja selle heite kohta järjepidevaks andmete esitamiseks ning tagada võimalus mitmeastmelise tüübikinnitusega väikeste tarbesõidukite CO2 heite eest vastutavate tootjate eriheite sihttasemete arvutamist korrigeerida, et võtta arvesse muutusi selliste sõidukite CO2 heite ja massi kindlakstegemise korras, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, täiendades määrust (EL) 2019/631, et kehtestada selline ühtne liidu metoodika ja vajaduse korral kõnealuse määruse I lisa B osas esitatud arvutusvalemeid vastavalt. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (24) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(34)

Selleks et kehtestada ühtne liidu metoodika sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite hindamiseks ja selle heite kohta järjepidevaks andmete esitamiseks ning tagada võimalus mitmeastmelise tüübikinnitusega väikeste tarbesõidukite CO2 heite eest vastutavate tootjate eriheite sihttasemete arvutamist korrigeerida, et võtta arvesse muutusi selliste sõidukite CO2 heite ja massi kindlakstegemise korras, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, täiendades määrust (EL) 2019/631, et kehtestada selline ühtne liidu metoodika ja vajaduse korral kõnealuse määruse I lisa B osas esitatud arvutusvalemeid vastavalt. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (24) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (35) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt CO2 heite vähendamise nõuete karmistamist nii uutele sõiduautodele kui ka uutele väikestele tarbesõidukitele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(35)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt CO2 heite vähendamise nõuete karmistamist nii uutele sõiduautodele kui ka uutele väikestele tarbesõidukitele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (36) | Seepärast tuleks määrust (EL) 2019/631 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(36)

Seepärast tuleks määrust (EL) 2019/631 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2019/631 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis a asendatakse protsendimäär „37,5 %“ protsendimääraga „55 %“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

punktis a asendatakse protsendimäär „37,5 %“ protsendimääraga „55 %“;

| ii) | punktis b asendatakse protsendimäär „31 %“ protsendimääraga „50 %“; |
| --- | --- |

ii)

punktis b asendatakse protsendimäär „31 %“ protsendimääraga „50 %“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   Alates 1. jaanuarist 2035 kehtivad ELi sõidukipargi suhtes järgmised sihttasemed:






  a) | ELi uute sõiduautode pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa A osa punkti 6.1.3 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 100 %; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Alates 1. jaanuarist 2035 kehtivad ELi sõidukipargi suhtes järgmised sihttasemed:

a)

ELi uute sõiduautode pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa A osa punkti 6.1.3 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 100 %;

| b) | ELi uute väikeste tarbesõidukite pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa B osa punkti 6.1.3 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 100 %.“ |
| --- | --- |

b)

ELi uute väikeste tarbesõidukite pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa B osa punkti 6.1.3 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 100 %.“

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029 on heiteta ja vähese heitega sõidukite võrdlusnäitaja 25 % registreeritud uute sõiduautode pargist ning 17 % uute väikeste tarbesõidukite pargist ning seda näitajat kohaldatakse I lisa vastavalt A või B osa punkti 6.3 kohaselt.“
  ; |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029 on heiteta ja vähese heitega sõidukite võrdlusnäitaja 25 % registreeritud uute sõiduautode pargist ning 17 % uute väikeste tarbesõidukite pargist ning seda näitajat kohaldatakse I lisa vastavalt A või B osa punkti 6.3 kohaselt.“

| d) | lõige 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

lõige 7 jäetakse välja.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis a asendatakse viide „direktiivi 2007/46/EÜ II lisas“ viitega „määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punktis a asendatakse viide „direktiivi 2007/46/EÜ II lisas“ viitega „määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i“;

| ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis i määratletud N1-kategooria sõidukid, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaldamisalasse („väikesed tarbesõidukid“) ning mis registreeritakse liidus esmakordselt ja mida ei ole varem väljaspool liitu registreeritud („uued väikesed tarbesõidukid“); N-kategooria heiteta mootorsõidukid tuletatud massiga vastavalt üle 2 610 kg või üle 2 840 kg loetakse alates 1. jaanuarist 2025 käesoleva määruse kohaldamisel ning ilma määruse (EL) 2018/858 ja määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaldamist piiramata väikesteks tarbesõidukiteks, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, kui nende tuletatud mass ületab maksimummäära üksnes energiasalvestussüsteemi massi tõttu.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis i määratletud N1-kategooria sõidukid, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaldamisalasse („väikesed tarbesõidukid“) ning mis registreeritakse liidus esmakordselt ja mida ei ole varem väljaspool liitu registreeritud („uued väikesed tarbesõidukid“); N-kategooria heiteta mootorsõidukid tuletatud massiga vastavalt üle 2 610 kg või üle 2 840 kg loetakse alates 1. jaanuarist 2025 käesoleva määruse kohaldamisel ning ilma määruse (EL) 2018/858 ja määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaldamist piiramata väikesteks tarbesõidukiteks, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, kui nende tuletatud mass ületab maksimummäära üksnes energiasalvestussüsteemi massi tõttu.“;

1

| b) | lõikes 3 asendatakse viide „direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktis 5“ viitega „määruse (EL) 2018/858 I lisa A osa punktis 5“. |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse viide „direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktis 5“ viitega „määruse (EL) 2018/858 I lisa A osa punktis 5“.

| 3) | Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   „Käesolevas määruses kasutatakse määruses (EL) 2018/858 sätestatud mõisteid. Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:“
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   „Käesolevas määruses kasutatakse määruses (EL) 2018/858 sätestatud mõisteid. Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:“

| b) | punktid b–g ning i ja n jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punktid b–g ning i ja n jäetakse välja.

| 4) | Artikli 4 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Kui I lisa A või B osa punkti 6.3 kohaselt kindlaks tehtud eriheite sihttase on negatiivne, loetakse punkti c esimese lõigu kohaldamisel eriheite sihttasemeks 0 g/km.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 4 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Kui I lisa A või B osa punkti 6.3 kohaselt kindlaks tehtud eriheite sihttase on negatiivne, loetakse punkti c esimese lõigu kohaldamisel eriheite sihttasemeks 0 g/km.“

| 5) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt.






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „6a.   Kui komisjon leiab, et lõike 2 kohaselt liikmesriikide esitatud esialgsed andmed või lõike 5 kohaselt tootjate esitatud andmed põhinevad tüübikinnitusdokumentides või vastavustunnistustes esitatud ebaõigetel andmetel, teavitab komisjon sellest tüübikinnitusasutust või asjakohasel juhul tootjat ning taotleb tüübikinnitusasutuselt või asjakohasel juhul tootjalt parandatud andmeid sisaldava parandusteatise väljastamist. Parandusteatis edastatakse komisjonile ja parandatud andmeid kasutatakse lõike 4 kohaste esialgsete arvutuste muutmiseks.“
  ; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt.

a)

lisatakse järgmine lõige:

„6a.   Kui komisjon leiab, et lõike 2 kohaselt liikmesriikide esitatud esialgsed andmed või lõike 5 kohaselt tootjate esitatud andmed põhinevad tüübikinnitusdokumentides või vastavustunnistustes esitatud ebaõigetel andmetel, teavitab komisjon sellest tüübikinnitusasutust või asjakohasel juhul tootjat ning taotleb tüübikinnitusasutuselt või asjakohasel juhul tootjalt parandatud andmeid sisaldava parandusteatise väljastamist. Parandusteatis edastatakse komisjonile ja parandatud andmeid kasutatakse lõike 4 kohaste esialgsete arvutuste muutmiseks.“

| b) | lõiked 10 ja 11 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 10 ja 11 jäetakse välja.

| 6) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 7a
  Olelusringi jooksul tekkiv CO2 heide

  1.   Komisjon avaldab 31. detsembriks 2025 aruande, milles esitatakse metoodika liidu turule lastud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite hindamiseks ja selle kohta järjepidevaks andmete esitamiseks. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  2.   Käesoleva määruse täiendamiseks võtab komisjon kooskõlas artikliga 17 31. detsembriks 2025 vastu delegeeritud õigusaktid, sätestades ühtse liidu metoodika sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite hindamiseks ja selle heite kohta järjepidevaks andmete esitamiseks.


  3.   Alates 1. juunist 2026 võivad tootjad soovi korral esitada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite andmed komisjonile, kasutades lõikes 2 osutatud metoodikat.“ |
| --- | --- |

6)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7a

Olelusringi jooksul tekkiv CO2 heide

1.   Komisjon avaldab 31. detsembriks 2025 aruande, milles esitatakse metoodika liidu turule lastud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite hindamiseks ja selle kohta järjepidevaks andmete esitamiseks. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   Käesoleva määruse täiendamiseks võtab komisjon kooskõlas artikliga 17 31. detsembriks 2025 vastu delegeeritud õigusaktid, sätestades ühtse liidu metoodika sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite hindamiseks ja selle heite kohta järjepidevaks andmete esitamiseks.

3.   Alates 1. juunist 2026 võivad tootjad soovi korral esitada uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkiva CO2 heite andmed komisjonile, kasutades lõikes 2 osutatud metoodikat.“

| 7) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega.

  „Lõike 1 alusel taotletud erandi võib teha eriheite sihttasemest, mida kohaldatakse 2035. kalendriaasta lõpuni.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega.

„Lõike 1 alusel taotletud erandi võib teha eriheite sihttasemest, mida kohaldatakse 2035. kalendriaasta lõpuni.“;

| b) | lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega.

  „4.   Tootja, kes valmistab koos oma seotud ettevõtjatega kalendriaasta jooksul 10 000 – 300 000 uut liidus registreeritud sõiduautot, võib kuni 2028. aastani (kaasa arvatud) esitada I lisa A osa punktide 1–4 ja 6.3 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme osas erandi tegemise taotluse.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega.

„4.   Tootja, kes valmistab koos oma seotud ettevõtjatega kalendriaasta jooksul 10 000 – 300 000 uut liidus registreeritud sõiduautot, võib kuni 2028. aastani (kaasa arvatud) esitada I lisa A osa punktide 1–4 ja 6.3 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme osas erandi tegemise taotluse.“

| 8) | Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega.

  „1.   Tarnija või tootja taotluse alusel vaadatakse innovatiivsete tehnoloogialahendustega või innovatiivsete tehnoloogialahenduste ühendamisega (nn innovatiivsed tehnoloogiapaketid) saavutatud CO2 heite vähenemine läbi.
  Neid tehnoloogialahendusi võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi.
  Nende tehnoloogialahenduste kogupanus tootja keskmise CO2 eriheite vähendamisse võib olla kuni:






  — | 7 g CO2/km kuni 2024. aastani; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega.

„1.   Tarnija või tootja taotluse alusel vaadatakse innovatiivsete tehnoloogialahendustega või innovatiivsete tehnoloogialahenduste ühendamisega (nn innovatiivsed tehnoloogiapaketid) saavutatud CO2 heite vähenemine läbi.

Neid tehnoloogialahendusi võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi.

Nende tehnoloogialahenduste kogupanus tootja keskmise CO2 eriheite vähendamisse võib olla kuni:

—

7 g CO2/km kuni 2024. aastani;

| — | 6 g CO2/km 2025. aastast kuni 2029. aastani; |
| --- | --- |

—

6 g CO2/km 2025. aastast kuni 2029. aastani;

| — | 4 g CO2/km 2030. aastast kuni 2034. aastani (kaasa arvatud). |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km 2030. aastast kuni 2034. aastani (kaasa arvatud).

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et korrigeerida tehnoloogia arengut arvestades käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud ülempiiri väärtusi allapoole alates 2025. aastast, tagades samal ajal, et nimetatud ülempiir oleks proportsioonis tootjate keskmise CO2 eriheitega.“

| 9) | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega.

  „3.   Selleks, et vältida näitajate ja tegelike heitkoguste erinevuse suurenemist, hindab komisjon hiljemalt 1. juunil 2023, kuidas oleks tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise andmeid, mis on kogutud vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2021/392, (*1) võimalik kasutada selle tagamiseks, et määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt määratud sõidukite CO2 heite ja kütusekulu või energiatarbimise näitajad jääksid iga tootja puhul aja jooksul tegelikele heitkogustele vastavaks.
  Komisjon jälgib esimeses lõigus osutatud erinevuse muutumisest ja annab sellest kord aastas aru alates 2021. aastast ja esitab kohe, kui piisavalt andmeid on saanud kättesaadavaks, kuid mitte hiljem kui 31. detsembriks 2026 aruande, milles esitatakse metoodika tootja keskmise CO2 eriheite korrigeerimise mehhanismi jaoks alates 2030. aastast, kasutades selleks rakendusmääruse (EL) 2021/392 kohaselt kogutud tegelikke andmeid, ning hinnatakse kõnealuse mehhanismi teostatavust.
  Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, lisades sellele asjakohasel juhul ettepanekud järelmeetmeteks, näiteks seadusandlikud ettepanekud kõnealuse mehhanismi loomiseks.


  (*1)  Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/392, milles käsitletakse sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite andmete seiret ja esitamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärused (EL) nr 1014/2010, (EL) nr 293/2012, (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 (ELT L 77, 5.3.2021, lk 8).“
  " |
| --- | --- |

9)

Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega.

„3.   Selleks, et vältida näitajate ja tegelike heitkoguste erinevuse suurenemist, hindab komisjon hiljemalt 1. juunil 2023, kuidas oleks tegeliku kütusekulu ja energiatarbimise andmeid, mis on kogutud vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2021/392, (*1) võimalik kasutada selle tagamiseks, et määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt määratud sõidukite CO2 heite ja kütusekulu või energiatarbimise näitajad jääksid iga tootja puhul aja jooksul tegelikele heitkogustele vastavaks.

Komisjon jälgib esimeses lõigus osutatud erinevuse muutumisest ja annab sellest kord aastas aru alates 2021. aastast ja esitab kohe, kui piisavalt andmeid on saanud kättesaadavaks, kuid mitte hiljem kui 31. detsembriks 2026 aruande, milles esitatakse metoodika tootja keskmise CO2 eriheite korrigeerimise mehhanismi jaoks alates 2030. aastast, kasutades selleks rakendusmääruse (EL) 2021/392 kohaselt kogutud tegelikke andmeid, ning hinnatakse kõnealuse mehhanismi teostatavust.

Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule, lisades sellele asjakohasel juhul ettepanekud järelmeetmeteks, näiteks seadusandlikud ettepanekud kõnealuse mehhanismi loomiseks.

(*1)  Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/392, milles käsitletakse sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite andmete seiret ja esitamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärused (EL) nr 1014/2010, (EL) nr 293/2012, (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 (ELT L 77, 5.3.2021, lk 8).“
  "

*1

2

| 10) | Artikli 13 lõikele 3 lisatakse järgmine lause.

  „Kui tüübikinnitusdokumendis sisalduvaid andmeid ei saa määruse (EL) 2018/858 kohaselt parandada, väljastab vastutav tüübikinnitusasutus parandatud andmetega parandusteatise ning edastab selle komisjonile ja asjaomastele isikutele.“ |
| --- | --- |

10)

Artikli 13 lõikele 3 lisatakse järgmine lause.

„Kui tüübikinnitusdokumendis sisalduvaid andmeid ei saa määruse (EL) 2018/858 kohaselt parandada, väljastab vastutav tüübikinnitusasutus parandatud andmetega parandusteatise ning edastab selle komisjonile ja asjaomastele isikutele.“

| 11) | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega.

  „2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I lisa vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.“ |
| --- | --- |

11)

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega.

„2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I lisa vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.“

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel.

  „Artikkel 14a
  Eduaruanne

  1.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2025 ja seejärel iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande heitevaba maanteeliikluse suunas liikumisel tehtud edusammude kohta. Eelkõige jälgitakse ja hinnatakse aruandes vajadust võtta õiglase ülemineku hõlbustamiseks võimalikke lisameetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite abil.


  2.   Aruandes käsitleb komisjon kõiki tegureid, mis aitavad 2050. aastaks kulutõhusalt saavutada kliimaneutraalsuse, sealhulgas:






  a) | heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtu edenemist, pöörates eelkõige tähelepanu väikeste tarbesõidukite segmendile, samuti liidu, liikmesriikide ja kohaliku tasandi meetmeid, millega hõlbustatakse liikmesriikide üleminekut heiteta kergsõidukitele; |
| --- | --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel.

„Artikkel 14a

Eduaruanne

1.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2025 ja seejärel iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande heitevaba maanteeliikluse suunas liikumisel tehtud edusammude kohta. Eelkõige jälgitakse ja hinnatakse aruandes vajadust võtta õiglase ülemineku hõlbustamiseks võimalikke lisameetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite abil.

2.   Aruandes käsitleb komisjon kõiki tegureid, mis aitavad 2050. aastaks kulutõhusalt saavutada kliimaneutraalsuse, sealhulgas:

a)

heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtu edenemist, pöörates eelkõige tähelepanu väikeste tarbesõidukite segmendile, samuti liidu, liikmesriikide ja kohaliku tasandi meetmeid, millega hõlbustatakse liikmesriikide üleminekut heiteta kergsõidukitele;

| b) | edusamme heiteta ja vähese heitega sõidukite energiatõhususe parandamisel ja taskukohasemaks tegemisel; |
| --- | --- |

b)

edusamme heiteta ja vähese heitega sõidukite energiatõhususe parandamisel ja taskukohasemaks tegemisel;

| c) | mõju tarbijatele, eelkõige madala ja keskmise sissetulekuga leibkondadele, sealhulgas seoses elektrihindadega; |
| --- | --- |

c)

mõju tarbijatele, eelkõige madala ja keskmise sissetulekuga leibkondadele, sealhulgas seoses elektrihindadega;

| d) | kasutatud sõidukite turu analüüsi; |
| --- | --- |

d)

kasutatud sõidukite turu analüüsi;

| e) | võimalikku panust, mida annavad CO2 heite vähenemisse lisameetmed, mille eesmärk on vähendada kergsõidukipargi keskmist vanust ja seega heitkoguseid, näiteks meetmeid, millega toetatakse vanemate sõidukite järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist sotsiaalselt õiglasel ja keskkonnahoidlikul viisil; |
| --- | --- |

e)

võimalikku panust, mida annavad CO2 heite vähenemisse lisameetmed, mille eesmärk on vähendada kergsõidukipargi keskmist vanust ja seega heitkoguseid, näiteks meetmeid, millega toetatakse vanemate sõidukite järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist sotsiaalselt õiglasel ja keskkonnahoidlikul viisil;

| f) | mõju tööhõivele autotööstuses, eelkõige mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ning töötajate ümber- ja täiendusõppe toetamiseks võetud meetmete tulemuslikkust; |
| --- | --- |

f)

mõju tööhõivele autotööstuses, eelkõige mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ning töötajate ümber- ja täiendusõppe toetamiseks võetud meetmete tulemuslikkust;

| g) | olemasolevate rahastamismeetmete tulemuslikkust ning vajadust võtta lisameetmeid, sealhulgas piisavaid rahastamismeetmeid liidu, liikmesriikide ja kohalikul tasandil, et tagada õiglane üleminek ja leevendada negatiivset sotsiaal-majanduslikku mõju, eelkõige piirkondades ja kogukondades, mida üleminek kõige rohkem mõjutab; |
| --- | --- |

g)

olemasolevate rahastamismeetmete tulemuslikkust ning vajadust võtta lisameetmeid, sealhulgas piisavaid rahastamismeetmeid liidu, liikmesriikide ja kohalikul tasandil, et tagada õiglane üleminek ja leevendada negatiivset sotsiaal-majanduslikku mõju, eelkõige piirkondades ja kogukondades, mida üleminek kõige rohkem mõjutab;

| h) | sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele; |
| --- | --- |

h)

sotsiaaldialoogi edenemist ning aspekte, mis võiksid täiendavalt hõlbustada majanduslikult edukat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut heitevabale maanteeliiklusele;

| i) | edusamme avaliku ja erasektori laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtul, sealhulgas edusamme, mida on tehtud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu alternatiivkütuste taristu määrusega, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL ja uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL (*2); |
| --- | --- |

i)

edusamme avaliku ja erasektori laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtul, sealhulgas edusamme, mida on tehtud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu alternatiivkütuste taristu määrusega, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/94/EL ja uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL (*2);

| j) | innovatiivsete tehnoloogialahenduste ja säästvate alternatiivkütuste, sealhulgas sünteetiliste kütuste võimalikku panust kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisse; |
| --- | --- |

j)

innovatiivsete tehnoloogialahenduste ja säästvate alternatiivkütuste, sealhulgas sünteetiliste kütuste võimalikku panust kliimaneutraalse liikuvuse saavutamisse;

| k) | turule lastud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkivat CO2 heidet, mille kohta on esitatud andmed kooskõlas artikliga 7a; |
| --- | --- |

k)

turule lastud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkivat CO2 heidet, mille kohta on esitatud andmed kooskõlas artikliga 7a;

| l) | mõju, mida käesolev määrus avaldab sellele, kuidas liikmesriigid suudavad täita määruse (EL) 2018/842 ja uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/50/EÜ (*3) kohaseid sihttasemeid. |
| --- | --- |

l)

mõju, mida käesolev määrus avaldab sellele, kuidas liikmesriigid suudavad täita määruse (EL) 2018/842 ja uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/50/EÜ (*3) kohaseid sihttasemeid.

3.   Samuti esitab komisjon lõikes 1 osutatud esimese eduaruande esitamise kuupäeval ning koostöös liikmesriikidega ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis hõlmab analüüsi autotööstuse tarneahelas õiglase ülemineku tagamise rahastamises esinevaid puudujääkide kohta ning milles pööratakse erilist tähelepanu VKEdele ja piirkondadele, mida üleminek kõige rohkem mõjutab. Kõnealusele aruandele lisatakse vajaduse korral ettepanekud piisavate rahastamismeetmete kohta, et kindlakstehtud vajadusi rahuldada.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13)."

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008, lk 1).“
  "

*3

| 13) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjon vaatab 2026. aastal läbi käesoleva määruse tulemuslikkuse ja mõju, tuginedes iga kahe aasta järel koostatud aruannetele, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande läbivaatamise tulemuste kohta. Eelkõige hindab komisjon käesoleva määruse alusel artikli 1 lõikes 5a sätestatud heite vähendamise eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, võttes arvesse tehnoloogia arengut, sealhulgas pistikühendusega hübriidtehnoloogia arengut, ning seda, kui tähtis on majanduslikult elujõuline ja sotsiaalselt õiglane üleminek heitevabale liikuvusele. Selle hinnangu alusel hindab komisjon artikli 1 lõikes 5a sätestatud eesmärkide läbivaatamise vajadust. Komisjon hindab ka liidu turule lastavate uute heiteta sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite jaoks energiatõhususe alampiiride kehtestamise mõjusid.
  Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek muuta käesolevat määrust.“
  ; |
| --- | --- | --- |

13)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon vaatab 2026. aastal läbi käesoleva määruse tulemuslikkuse ja mõju, tuginedes iga kahe aasta järel koostatud aruannetele, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande läbivaatamise tulemuste kohta. Eelkõige hindab komisjon käesoleva määruse alusel artikli 1 lõikes 5a sätestatud heite vähendamise eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, võttes arvesse tehnoloogia arengut, sealhulgas pistikühendusega hübriidtehnoloogia arengut, ning seda, kui tähtis on majanduslikult elujõuline ja sotsiaalselt õiglane üleminek heitevabale liikuvusele. Selle hinnangu alusel hindab komisjon artikli 1 lõikes 5a sätestatud eesmärkide läbivaatamise vajadust. Komisjon hindab ka liidu turule lastavate uute heiteta sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite jaoks energiatõhususe alampiiride kehtestamise mõjusid.

Vajaduse korral lisatakse aruandele ettepanek muuta käesolevat määrust.“

| b) | lõiked 2–5 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõiked 2–5 jäetakse välja;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Komisjon vaatab 31. detsembriks 2024 läbi direktiivi 1999/94/EÜ, pidades silmas vajadust anda tarbijatele täpset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet turule lastud uute sõiduautode kütuse- ja energiakulu, CO2 heite ja õhusaasteainete heite kohta, sealhulgas tegelikes tingimustes, ning hindab võimalusi võtta kasutusele uute väikeste tarbesõidukite kütusesäästu ja CO2 heite märgis.
  Kui see on asjakohane, lisatakse läbivaatamisele seadusandlik ettepanek.“
  ; |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Komisjon vaatab 31. detsembriks 2024 läbi direktiivi 1999/94/EÜ, pidades silmas vajadust anda tarbijatele täpset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet turule lastud uute sõiduautode kütuse- ja energiakulu, CO2 heite ja õhusaasteainete heite kohta, sealhulgas tegelikes tingimustes, ning hindab võimalusi võtta kasutusele uute väikeste tarbesõidukite kütusesäästu ja CO2 heite märgis.

Kui see on asjakohane, lisatakse läbivaatamisele seadusandlik ettepanek.“

| d) | lisatakse järgmine lõige:

  „9.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I lisa B osas esitatud valemeid, kui muudatused on vajalikud selleks, et võtta arvesse III lisa A osas mitmeastmelise tüübikinnitusega N1-kategooria sõidukite jaoks sätestatud korda.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„9.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I lisa B osas esitatud valemeid, kui muudatused on vajalikud selleks, et võtta arvesse III lisa A osas mitmeastmelise tüübikinnitusega N1-kategooria sõidukite jaoks sätestatud korda.“

| 14) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 asendatakse viide „Artikli 7 lõikes 8, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõikes 8“ viitega „Artikli 7 lõikes 8, artikli 7a lõikes 2, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõigetes 8 ja 9“; |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 asendatakse viide „Artikli 7 lõikes 8, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõikes 8“ viitega „Artikli 7 lõikes 8, artikli 7a lõikes 2, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõigetes 8 ja 9“;

| b) | lõikes 3 asendatakse viide „artikli 7 lõikes 8, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõikes 8“ viitega „artikli 7 lõikes 8, artikli 7a lõikes 2, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõigetes 8 ja 9“; |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse viide „artikli 7 lõikes 8, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõikes 8“ viitega „artikli 7 lõikes 8, artikli 7a lõikes 2, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõigetes 8 ja 9“;

| c) | lõikes 6 asendatakse viide „Artikli 7 lõike 8, artikli 10 lõike 8, artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu, artikli 13 lõike 4, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 8“ viitega „Artikli 7 lõike 8, artikli 7a lõike 2, artikli 10 lõike 8, artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu, artikli 13 lõike 4, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõigete 8 ja 9“. |
| --- | --- |

c)

lõikes 6 asendatakse viide „Artikli 7 lõike 8, artikli 10 lõike 8, artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu, artikli 13 lõike 4, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 8“ viitega „Artikli 7 lõike 8, artikli 7a lõike 2, artikli 10 lõike 8, artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu, artikli 13 lõike 4, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõigete 8 ja 9“.

| 15) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

15)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 19. aprill 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT C 194, 12.5.2022, lk 81.

1

(2)  
  ELT C 270, 13.7.2022, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. märtsi 2023. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

4

(5)  
  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

5

(6)  
  ELT C 232, 16.6.2021, lk 28.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta otsus (EL) 2022/591, mis käsitleb liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2030 (ELT L 114, 12.4.2022, lk 22).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).

9

2

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (ELT L 231, 30.6.2021, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

16

(17)  Nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 23).

17

(18)  Nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovitus 2022/C 243/04 õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta (ELT C 243, 27.6.2022, lk 35).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta määrus (EL) 2018/956 uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (ELT L 173, 9.7.2018, lk 1).

23

2

(24)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

24

---

LISA

Määruse (EL) 2019/631 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 6.1 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „ELi sõidukipargi heite sihttase alates 2025. aastast“; |
| --- | --- | --- |

1)

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 6.1 pealkiri asendatakse järgmisega:

„ELi sõidukipargi heite sihttase alates 2025. aastast“;

| b) | punkti 6.1.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „ELi sõidukipargi heite sihttase ajavahemikuks 2030–2034:“; |
| --- | --- |

b)

punkti 6.1.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

„ELi sõidukipargi heite sihttase ajavahemikuks 2030–2034:“;

| c) | lisatakse järgmine punkt:






  „6.1.3. | ELi sõidukipargi heite sihttase alates 2035. aastast
  ELi sõidukipargi heite sihttase2035 = ELi sõidukipargi heite sihttase2021(1 – vähendustegur2035),
  kus






  ELi sõidukipargi heite sihttase2021 | on punktis 6.0 määratletud suurus ning |
| --- | --- | --- | --- |
| vähendustegur2035 | on artikli 1 lõike 5a punktis a määratletud vähendustegur.“; |

c)

lisatakse järgmine punkt:

„6.1.3.

ELi sõidukipargi heite sihttase alates 2035. aastast

ELi sõidukipargi heite sihttase2035 = ELi sõidukipargi heite sihttase2021(1 – vähendustegur2035),

kus

ELi sõidukipargi heite sihttase2021

on punktis 6.0 määratletud suurus ning

vähendustegur2035

on artikli 1 lõike 5a punktis a määratletud vähendustegur.“;

| d) | punkti 6.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused“; |
| --- | --- |

d)

punkti 6.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused“;

| e) | punkt 6.2.2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

e)

punkt 6.2.2 jäetakse välja;

| f) | punkt 6.3 asendatakse järgmisega:






  „6.3 | Eriheite sihttasemed alates 2025. aastast: |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 6.3 asendatakse järgmisega:

„6.3

Eriheite sihttasemed alates 2025. aastast:

| 6.3.1. | Eriheite sihttasemed ajavahemikuks 2025–2029:
  eriheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus ZLEVi tegur,
  kus






  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus | on CO2 eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on kindlaks tehtud punkti 6.2.1 kohaselt; |
| --- | --- | --- |
| ZLEVi tegur | on (1 + y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0; sellisel juhul määratakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0, |

6.3.1.

Eriheite sihttasemed ajavahemikuks 2025–2029:

eriheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus ZLEVi tegur,

kus

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus

on CO2 eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on kindlaks tehtud punkti 6.2.1 kohaselt;

ZLEVi tegur

on (1 + y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0; sellisel juhul määratakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0,

kus

| y | on heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute sõiduautode koguarvust ning selle arvutamiseks jagatakse uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarv, milles iga sõidukit võetakse arvesse allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud kaaluna ZLEVeri, kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode koguarvuga:
  ZLEVeri = 1 –



  Liikmesriikides, kus heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal kogu sõidukipargis oli 2017. aastal alla 60 % liidu keskmisest ning kus 2017. aastal registreeriti vähem kui 1 000 uut heiteta ja vähese heitega sõidukit, (*1)arvutatakse uute registreeritud sõiduautode puhul ZLEVeri 2029. aasta lõpuni vastavalt järgmisele valemile:
  ZLEVeri =



  Kui heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal uute aastatel 2025–2028 registreeritud sõiduautode pargis on üle 5 % aastas, ei saa see liikmesriik järgnevatel aastatel kohaldada kordajat 1,85; |
| --- | --- |
| x | on 2025.–2029. aastal 25 %. |

y

on heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute sõiduautode koguarvust ning selle arvutamiseks jagatakse uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarv, milles iga sõidukit võetakse arvesse allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud kaaluna ZLEVeri, kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode koguarvuga:

ZLEVeri = 1 –
  Formula

Liikmesriikides, kus heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal kogu sõidukipargis oli 2017. aastal alla 60 % liidu keskmisest ning kus 2017. aastal registreeriti vähem kui 1 000 uut heiteta ja vähese heitega sõidukit, (*1)arvutatakse uute registreeritud sõiduautode puhul ZLEVeri 2029. aasta lõpuni vastavalt järgmisele valemile:

ZLEVeri =
  Formula

Kui heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal uute aastatel 2025–2028 registreeritud sõiduautode pargis on üle 5 % aastas, ei saa see liikmesriik järgnevatel aastatel kohaldada kordajat 1,85;

x

on 2025.–2029. aastal 25 %.

| 6.3.2. | Eriheite sihttasemed ajavahemikuks 2030–2034:
  eriheite sihttase = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + a2030 · (TM – TM0),
  kus






  ELi sõidukipargi heite sihttase2030 | on punkti 6.1.2 kohaselt kindlaks tehtud suurus; |
| --- | --- | --- |
| a2030 | on |

6.3.2.

Eriheite sihttasemed ajavahemikuks 2030–2034:

eriheite sihttase = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + a2030 · (TM – TM0),

kus

ELi sõidukipargi heite sihttase2030

on punkti 6.1.2 kohaselt kindlaks tehtud suurus;

a2030

on
  Formula

kus

| a2021 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| --- | --- |
| keskmine heide2021 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| TM | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| TM0 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus. |

a2021

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

keskmine heide2021

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM0

on punktis 6.2.1 määratletud suurus.

| 6.3.3. | Eriheite sihttasemed alates 2035. aastast:
  eriheite sihttase = ELi sõidukipargi heite sihttase2035 + a2035 · (TM – TM0),
  kus






  ELi sõidukipargi heite sihttase2035 | on punkti 6.1.3 kohaselt kindlaks tehtud suurus; |
| --- | --- | --- |
| a2035 | on |

6.3.3.

Eriheite sihttasemed alates 2035. aastast:

eriheite sihttase = ELi sõidukipargi heite sihttase2035 + a2035 · (TM – TM0),

kus

ELi sõidukipargi heite sihttase2035

on punkti 6.1.3 kohaselt kindlaks tehtud suurus;

a2035

on
  Formula

kus

| a2021 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| --- | --- |
| keskmine heide2021 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| TM | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| TM0 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus. |

a2021

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

keskmine heide2021

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM0

on punktis 6.2.1 määratletud suurus.

(*1)  Heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal liikmesriigi uute sõiduautode pargis 2017. aastal arvutatakse 2017. aastal registreeritud uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu ja samal aastal registreeritud uute sõiduautode koguarvu jagatisena.“
  "

| 2) | B osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 6.1 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „ELi sõidukipargi heite sihttasemed alates 2025. aastast“; |
| --- | --- | --- |

2)

B osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 6.1 pealkiri asendatakse järgmisega:

„ELi sõidukipargi heite sihttasemed alates 2025. aastast“;

| b) | punkti 6.1.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „ELi sõidukipargi heite sihttasemed ajavahemikuks 2030–2034:“; |
| --- | --- |

b)

punkti 6.1.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

„ELi sõidukipargi heite sihttasemed ajavahemikuks 2030–2034:“;

| c) | lisatakse järgmine punkt:






  „6.1.3. | „ELi sõidukipargi heite sihttasemed alates 2035. aastast
  ELi sõidukipargi heite sihttase2035 = ELi sõidukipargi heite sihttase2021(1 – vähendustegur2035),
  kus






  ELi sõidukipargi heite sihttase2021 | on punktis 6.0 määratletud suurus ning |
| --- | --- | --- | --- |
| vähendustegur2035 | on artikli 1 lõike 5a punktis b määratletud vähendustegur.“; |

c)

lisatakse järgmine punkt:

„6.1.3.

„ELi sõidukipargi heite sihttasemed alates 2035. aastast

ELi sõidukipargi heite sihttase2035 = ELi sõidukipargi heite sihttase2021(1 – vähendustegur2035),

kus

ELi sõidukipargi heite sihttase2021

on punktis 6.0 määratletud suurus ning

vähendustegur2035

on artikli 1 lõike 5a punktis b määratletud vähendustegur.“;

| d) | punkt 6.2.2 asendatakse järgmisega:






  „6.2.2. | Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused ajavahemikuks 2030–2034:
  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + α · (TM – TM0),
  kus






  ELi sõidukipargi sihttase2030 | määratakse kindlaks punkti 6.1.2 kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | on a2030, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a2021, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0, |

d)

punkt 6.2.2 asendatakse järgmisega:

„6.2.2.

Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused ajavahemikuks 2030–2034:

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + α · (TM – TM0),

kus

ELi sõidukipargi sihttase2030

määratakse kindlaks punkti 6.1.2 kohaselt;

α

on a2030, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a2021, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,

kus

| a2030 | on |
| --- | --- |
| a2021 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| keskmine heide2021 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| TM | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| TM0 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus.“; |

a2030

on
  Formula

a2021

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

keskmine heide2021

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM0

on punktis 6.2.1 määratletud suurus.“;

| e) | lisatakse järgmine punkt:






  „6.2.3. | Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2035. aastast:
  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2035 + α · (TM – TM0),
  kus






  ELi sõidukipargi sihttase2035 | määratakse kindlaks punkti 6.1.3 kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | on a2035,L, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a2035,H, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0, |

e)

lisatakse järgmine punkt:

„6.2.3.

Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2035. aastast:

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2035 + α · (TM – TM0),

kus

ELi sõidukipargi sihttase2035

määratakse kindlaks punkti 6.1.3 kohaselt;

α

on a2035,L, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, ja a2035,H, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui TM0,

kus

| a2035,L | on |
| --- | --- |
| a2035,H | on |
| keskmine heide2021 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| TM | on punktis 6.2.1 määratletud suurus; |
| TM0 | on punktis 6.2.1 määratletud suurus.“; |

a2035,L

on
  Formula

a2035,H

on
  Formula

keskmine heide2021

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM

on punktis 6.2.1 määratletud suurus;

TM0

on punktis 6.2.1 määratletud suurus.“;

| f) | punkt 6.3 asendatakse järgmisega:






  „6.3. | Eriheite sihttase alates 2025. aastast |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 6.3 asendatakse järgmisega:

„6.3.

Eriheite sihttase alates 2025. aastast

| 6.3.1. | Eriheite sihttasemed ajavahemikuks 2025–2029:
  eriheite sihttase = (eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2025)) · ZLEVi tegur,
  kus






  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus | on CO2 eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on kindlaks tehtud punkti 6.2.1 kohaselt; |
| --- | --- | --- |
| øsihttasemed | on kõikide punkti 6.2.1 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga; |
| ZLEVi tegur | on (1 + y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0; sellisel juhul määratakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0, |

6.3.1.

Eriheite sihttasemed ajavahemikuks 2025–2029:

eriheite sihttase = (eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2025)) · ZLEVi tegur,

kus

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus

on CO2 eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on kindlaks tehtud punkti 6.2.1 kohaselt;

øsihttasemed

on kõikide punkti 6.2.1 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga;

ZLEVi tegur

on (1 + y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0; sellisel juhul määratakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0,

kus

| y | on heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute väikeste tarbesõidukite koguarvust ning selle arvutamiseks jagatakse uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarv, milles iga sõidukit võetakse arvesse allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud kaaluna ZLEVeri, kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarvuga:
  ZLEVeri = 1 – |
| --- | --- |
| x | on 2025.–2029. aastal 17 %. |

y

on heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute väikeste tarbesõidukite koguarvust ning selle arvutamiseks jagatakse uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarv, milles iga sõidukit võetakse arvesse allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud kaaluna ZLEVeri, kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarvuga:

ZLEVeri = 1 –
  Formula

x

on 2025.–2029. aastal 17 %.

| 6.3.2. | Eriheite sihttasemed ajavahemikuks 2030–2034:
  eriheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2030),
  kus






  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus | on tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud punkti 6.2.2 kohaselt; |
| --- | --- | --- |
| øsihttasemed | on kõikide punkti 6.2.2 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga; |
| ELi sõidukipargi heite sihttase2030 | on punkti 6.1.2 kohaselt kindlaks tehtud suurus. |

6.3.2.

Eriheite sihttasemed ajavahemikuks 2030–2034:

eriheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2030),

kus

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus

on tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud punkti 6.2.2 kohaselt;

øsihttasemed

on kõikide punkti 6.2.2 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga;

ELi sõidukipargi heite sihttase2030

on punkti 6.1.2 kohaselt kindlaks tehtud suurus.

| 6.3.3. | Eriheite sihttasemed alates 2035. aastast:
  riheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2035),
  kus






  eriheite sihttaseme võrdlusväärtus | on tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud punkti 6.2.3 kohaselt; |
| --- | --- | --- |
| øsihttasemed | on kõikide punkti 6.2.3 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga; |
| ELi sõidukipargi heite sihttase2035 | on punkti 6.1.3 kohaselt kindlaks tehtud suurus.“ |

6.3.3.

Eriheite sihttasemed alates 2035. aastast:

riheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2035),

kus

eriheite sihttaseme võrdlusväärtus

on tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud punkti 6.2.3 kohaselt;

øsihttasemed

on kõikide punkti 6.2.3 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga;

ELi sõidukipargi heite sihttase2035

on punkti 6.1.3 kohaselt kindlaks tehtud suurus.“

---

(*1)  Heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal liikmesriigi uute sõiduautode pargis 2017. aastal arvutatakse 2017. aastal registreeritud uute heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu ja samal aastal registreeritud uute sõiduautode koguarvu jagatisena.“
  “

---

OTSUSED

| 25.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/21

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/852,

19. aprill 2023,

millega muudetakse otsust (EL) 2015/1814 seoses lubatud heitkoguse ühikute arvuga, mis lisatakse ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi kuni 2030. aastani

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (4) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) jõustus 4. novembril 2016. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 °C ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5 °C-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega. Kõnealust kohustust tugevdati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel 13. novembril 2021 vastu võetud Glasgow kliimapaktiga, milles Pariisi kokkuleppe osaliste kohtumisena toimiv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents tunnistab, et kliimamuutuste mõju on palju väiksem juhul, kui temperatuur tõuseb 2 °C asemel 1,5 °C, ning otsustab jätkata jõupingutusi selleks, et tõus piirduks 1,5 °C-ga. |
| --- | --- |

(1)

12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (4) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) jõustus 4. novembril 2016. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusajastueelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 °C ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5 °C-ni võrreldes tööstusajastueelse tasemega. Kõnealust kohustust tugevdati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel 13. novembril 2021 vastu võetud Glasgow kliimapaktiga, milles Pariisi kokkuleppe osaliste kohtumisena toimiv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents tunnistab, et kliimamuutuste mõju on palju väiksem juhul, kui temperatuur tõuseb 2 °C asemel 1,5 °C, ning otsustab jätkata jõupingutusi selleks, et tõus piirduks 1,5 °C-ga.

| (2) | Vajadus jätkata Pariisi kokkuleppe 1,5 °C eesmärgi poole püüdlemist on muutunud veelgi pakilisemaks pärast valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli kuuendas hindamisaruandes esitatud järeldusi, mille kohaselt saab globaalne soojenemine piirduda 1,5 °C-ga ainult juhul, kui käesoleva aastakümne ülemaailmset kasvuhoonegaaside heidet asutakse viivitamata oluliselt ja püsivalt vähendama. |
| --- | --- |

(2)

Vajadus jätkata Pariisi kokkuleppe 1,5 °C eesmärgi poole püüdlemist on muutunud veelgi pakilisemaks pärast valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli kuuendas hindamisaruandes esitatud järeldusi, mille kohaselt saab globaalne soojenemine piirduda 1,5 °C-ga ainult juhul, kui käesoleva aastakümne ülemaailmset kasvuhoonegaaside heidet asutakse viivitamata oluliselt ja püsivalt vähendama.

| (3) | Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“). |
| --- | --- |

(3)

Kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on kesksel kohal komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“).

| (4) | Euroopa roheleppes on ühendatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning esitatud uus majanduskasvu strateegia, millega soovitakse muuta liit tänapäevase, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega õiglaseks ja jõukaks ühiskonnaks, kus majanduskasv on eraldatud ressursikasutusest. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest. Samal ajal on sellel üleminekul soolise võrdõiguslikkuse aspektid ning eriti suur mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele ja vähekaitstud rühmadele, nagu eakad, puuetega inimesed, rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed ning väikese ja väiksema keskmise sissetulekuga üksikisikud ja leibkonnad. Samuti tekitab see suuremaid probleeme teatavatele piirkondadele, eriti struktuurselt ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele ja ääremaa piirkondadele ning saartele. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav ning et kedagi ei jäetaks kõrvale. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa roheleppes on ühendatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning esitatud uus majanduskasvu strateegia, millega soovitakse muuta liit tänapäevase, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega õiglaseks ja jõukaks ühiskonnaks, kus majanduskasv on eraldatud ressursikasutusest. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest. Samal ajal on sellel üleminekul soolise võrdõiguslikkuse aspektid ning eriti suur mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele ja vähekaitstud rühmadele, nagu eakad, puuetega inimesed, rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed ning väikese ja väiksema keskmise sissetulekuga üksikisikud ja leibkonnad. Samuti tekitab see suuremaid probleeme teatavatele piirkondadele, eriti struktuurselt ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele ja ääremaa piirkondadele ning saartele. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav ning et kedagi ei jäetaks kõrvale.

| (5) | Arvestades, et COVID-19 pandeemial on olnud liidu kodanike tervisele, elu- ja töötingimustele ning heaolule väga tõsised tagajärjed, on Euroopa roheleppe elluviimise vajalikkus ja väärtus üksnes kasvanud. Kõnealused tagajärjed on näidanud, et meie ühiskonna ja majanduse vastupanuvõimet väliste vapustuste suhtes tuleb parandada ning võtta varakult meetmeid väliste vapustuste tagajärgede ennetamiseks või leevendamiseks õiglaselt ja nii, et mitte kedagi, sealhulgas energiaostuvõimetuse ohus olevaid inimesi, ei jäeta kõrvale. Euroopa kodanikud on endiselt kindlal arvamusel, et see kehtib eriti kliimamuutuste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades, et COVID-19 pandeemial on olnud liidu kodanike tervisele, elu- ja töötingimustele ning heaolule väga tõsised tagajärjed, on Euroopa roheleppe elluviimise vajalikkus ja väärtus üksnes kasvanud. Kõnealused tagajärjed on näidanud, et meie ühiskonna ja majanduse vastupanuvõimet väliste vapustuste suhtes tuleb parandada ning võtta varakult meetmeid väliste vapustuste tagajärgede ennetamiseks või leevendamiseks õiglaselt ja nii, et mitte kedagi, sealhulgas energiaostuvõimetuse ohus olevaid inimesi, ei jäeta kõrvale. Euroopa kodanikud on endiselt kindlal arvamusel, et see kehtib eriti kliimamuutuste kohta.

| (6) | 17. detsembril 2020 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile esitatud ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud panuses kohustus liit vähendama 2030. aastaks liidu kasvuhoonegaaside netoheidet kogu majanduses tervikuna vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. |
| --- | --- |

(6)

17. detsembril 2020 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile esitatud ajakohastatud riiklikult kindlaksmääratud panuses kohustus liit vähendama 2030. aastaks liidu kasvuhoonegaaside netoheidet kogu majanduses tervikuna vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (5) vastuvõtmisega on liit sätestanud oma õigusaktides eesmärgi saavutada hiljemalt 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus ja saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Kõnealuses määruses kehtestatakse samuti siduv eesmärk vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast seotud koguste mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega ning nähakse ette, et komisjon püüab viia kõik tulevased kavandatavad meetmed ja seadusandlikud ettepanekud, sealhulgas eelarveettepanekud, kooskõlla kõnealuse määruse eesmärkidega ning esitab kooskõla puudumisel põhjendused kõnealustele ettepanekutele lisatud mõjuhinnangus. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (5) vastuvõtmisega on liit sätestanud oma õigusaktides eesmärgi saavutada hiljemalt 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus ja saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Kõnealuses määruses kehtestatakse samuti siduv eesmärk vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast seotud koguste mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega ning nähakse ette, et komisjon püüab viia kõik tulevased kavandatavad meetmed ja seadusandlikud ettepanekud, sealhulgas eelarveettepanekud, kooskõlla kõnealuse määruse eesmärkidega ning esitab kooskõla puudumisel põhjendused kõnealustele ettepanekutele lisatud mõjuhinnangus.

| (8) | Määrusega (EL) 2021/1119 kehtestatud heitkoguste vähendamise saavutamisse peavad oma panuse andma kõik majandussektorid. Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (6) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) eesmärki kohandada nii, et see oleks kooskõlas kogu majandust hõlmava kasvuhoonegaaside netoheite 2030. aastaks seatud vähendamise eesmärgiga, samuti eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja eesmärgiga saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119. |
| --- | --- |

(8)

Määrusega (EL) 2021/1119 kehtestatud heitkoguste vähendamise saavutamisse peavad oma panuse andma kõik majandussektorid. Seepärast tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (6) loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) eesmärki kohandada nii, et see oleks kooskõlas kogu majandust hõlmava kasvuhoonegaaside netoheite 2030. aastaks seatud vähendamise eesmärgiga, samuti eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja eesmärgiga saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119.

| (9) | Selleks et vähendada turul struktuurset tasakaalustamatust lubatud heitkoguse ühikute (LHÜ) pakkumise ja nõudluse vahel, loodi 2018. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/1814 (7) turustabiilsusreserv (edaspidi „reserv“), mis on toiminud alates 2019. aastast. Ilma et see piiraks reservi edasist ülevaatamist direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldise läbivaatamise raames 2023. aastal, peaks komisjon pidevalt jälgima reservi toimimist ja tagama, et reserv täidab tulevaste ettenägematute väliste vapustuste korral jätkuvalt oma eesmärki. Tugev ja tulevikku suunatud reserv on oluline selleks, et tagada ELi HKSi terviklikkus ja juhtida ELi HKSi tõhusalt nii, et see saaks poliitikavahendina aidata kaasa liidu eesmärgile saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja eesmärgile saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vähendada turul struktuurset tasakaalustamatust lubatud heitkoguse ühikute (LHÜ) pakkumise ja nõudluse vahel, loodi 2018. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/1814 (7) turustabiilsusreserv (edaspidi „reserv“), mis on toiminud alates 2019. aastast. Ilma et see piiraks reservi edasist ülevaatamist direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldise läbivaatamise raames 2023. aastal, peaks komisjon pidevalt jälgima reservi toimimist ja tagama, et reserv täidab tulevaste ettenägematute väliste vapustuste korral jätkuvalt oma eesmärki. Tugev ja tulevikku suunatud reserv on oluline selleks, et tagada ELi HKSi terviklikkus ja juhtida ELi HKSi tõhusalt nii, et see saaks poliitikavahendina aidata kaasa liidu eesmärgile saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja eesmärgile saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused, nagu on sätestatud määruses (EL) 2021/1119.

| (10) | Reserv toimib selliselt, et käivitab igal aastal enampakkumisel müüdavate LHÜde arvu kohandamise. Võimalikult suure prognoositavuse säilitamiseks kehtestati otsusega (EL) 2015/1814 selged reeglid LHÜde reservi lisamise ja sealt vabastamise kohta. |
| --- | --- |

(10)

Reserv toimib selliselt, et käivitab igal aastal enampakkumisel müüdavate LHÜde arvu kohandamise. Võimalikult suure prognoositavuse säilitamiseks kehtestati otsusega (EL) 2015/1814 selged reeglid LHÜde reservi lisamise ja sealt vabastamise kohta.

| (11) | Otsuses (EL) 2015/1814 on sätestatud, et kui ringluses olevate LHÜde koguarv ületab kehtestatud ülempiiri, arvatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusest maha LHÜde arv, mis vastab kindlale protsendile kõnealuste LHÜde koguarvust, ja need paigutatakse reservi. Seevastu kui ringluses olevate LHÜde koguarv jääb alla kehtestatud alampiiri, vabastatakse vastav arv LHÜsid reservist liikmesriikidele ja lisatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusele. |
| --- | --- |

(11)

Otsuses (EL) 2015/1814 on sätestatud, et kui ringluses olevate LHÜde koguarv ületab kehtestatud ülempiiri, arvatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusest maha LHÜde arv, mis vastab kindlale protsendile kõnealuste LHÜde koguarvust, ja need paigutatakse reservi. Seevastu kui ringluses olevate LHÜde koguarv jääb alla kehtestatud alampiiri, vabastatakse vastav arv LHÜsid reservist liikmesriikidele ja lisatakse enampakkumisel müüdavate LHÜde kogusele.

| (12) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410 (8) muudeti otsust (EL) 2015/1814 nii, et kuni 31. detsembrini 2023 kahekordistati igal aastal reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks kasutatavat protsendimäära 12 %-lt 24 %-le, et anda süsinikdioksiidi heitkoguste kulutõhusaks vähendamiseks usaldusväärne investeerimissignaal. See muudatus võeti vastu seoses liidu varasema, 2030. aasta kliimaeesmärgiga vähendada kogu majandust hõlmavat kasvuhoonegaaside heidet 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 40 %. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/410 (8) muudeti otsust (EL) 2015/1814 nii, et kuni 31. detsembrini 2023 kahekordistati igal aastal reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks kasutatavat protsendimäära 12 %-lt 24 %-le, et anda süsinikdioksiidi heitkoguste kulutõhusaks vähendamiseks usaldusväärne investeerimissignaal. See muudatus võeti vastu seoses liidu varasema, 2030. aasta kliimaeesmärgiga vähendada kogu majandust hõlmavat kasvuhoonegaaside heidet 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 40 %.

| (13) | Vastavalt otsusele (EL) 2015/1814 pidi komisjon tegema kolme aasta jooksul alates reservi toimimise algusest reservi esimese ülevaatamise, tuginedes Euroopa süsinikuturu nõuetekohase toimimise analüüsile, ning esitama asjakohasel juhul Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt otsusele (EL) 2015/1814 pidi komisjon tegema kolme aasta jooksul alates reservi toimimise algusest reservi esimese ülevaatamise, tuginedes Euroopa süsinikuturu nõuetekohase toimimise analüüsile, ning esitama asjakohasel juhul Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku.

| (14) | Vastavalt otsusele (EL) 2015/1814 tehtud reservi ülevaatamisel pööras komisjon erilist tähelepanu protsendimäärale, mida kasutatakse reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks, samuti ringluses olevate LHÜde koguarvu künnisväärtusele ning reservist vabastatavate LHÜde arvule. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt otsusele (EL) 2015/1814 tehtud reservi ülevaatamisel pööras komisjon erilist tähelepanu protsendimäärale, mida kasutatakse reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks, samuti ringluses olevate LHÜde koguarvu künnisväärtusele ning reservist vabastatavate LHÜde arvule.

| (15) | Komisjoni poolt reservi ülevaatamise raames tehtud analüüs ja süsinikuturuga seotud eeldatavad suundumused näitavad, et LHÜde ülejäägi märkimisväärse suurenemise vältimiseks ELi HKSis ei piisa sellest, kui pärast 2023. aastat igal aastal reservi lisatavate LHÜde kindlaksmääramise aluseks võetakse 12 % ringluses olevate LHÜde koguarvust. 24 % määra säilitamine käesolevas otsuses ei tohiks piirata reservi edasist ülevaatamist, sealhulgas asjakohasel juhul protsendimäära edasist muutmist reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldise läbivaatamise raames 2023. aastal. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni poolt reservi ülevaatamise raames tehtud analüüs ja süsinikuturuga seotud eeldatavad suundumused näitavad, et LHÜde ülejäägi märkimisväärse suurenemise vältimiseks ELi HKSis ei piisa sellest, kui pärast 2023. aastat igal aastal reservi lisatavate LHÜde kindlaksmääramise aluseks võetakse 12 % ringluses olevate LHÜde koguarvust. 24 % määra säilitamine käesolevas otsuses ei tohiks piirata reservi edasist ülevaatamist, sealhulgas asjakohasel juhul protsendimäära edasist muutmist reservi lisatavate LHÜde arvu kindlaksmääramiseks direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse (EL) 2015/1814 üldise läbivaatamise raames 2023. aastal.

| (16) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki jätkata direktiivi (EL) 2018/410 kohaselt loodud reservi praeguste parameetrite kohaldamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda eesmärgi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki jätkata direktiivi (EL) 2018/410 kohaselt loodud reservi praeguste parameetrite kohaldamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda eesmärgi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (17) | Otsust (EL) 2015/1814 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(17)

Otsust (EL) 2015/1814 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (EL) 2015/1814 muutmine

Otsuse (EL) 2015/1814 artikli 1 lõike 5 esimese lõigu viimane lause asendatakse järgmisega:

| | „Erandina käesoleva lõigu esimesest ja teisest lausest kahekordistatakse kuni 31. detsembrini 2030 nimetatud lausetes osutatud protsendimäärasid ja 100 miljonit LHÜd.“ |
| --- | --- |

„Erandina käesoleva lõigu esimesest ja teisest lausest kahekordistatakse kuni 31. detsembrini 2030 nimetatud lausetes osutatud protsendimäärasid ja 100 miljonit LHÜd.“

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Strasbourg, 19. aprill 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT C 152, 6.4.2022, lk 175.

1

(2)  
  ELT C 301, 5.8.2022, lk 116.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. märtsi 2023. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1814, mis käsitleb ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist ning millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 264, 9.10.2015, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 (ELT L 76, 19.3.2018, lk 3).

8

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/25

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/853,

24. aprill 2023,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012.

| (2) | Nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP (2) II lisa läbivaatamise alusel tuleks määruse (EL) nr 267/2012 IX lisast välja jätta ühte isikut käsitlev kanne. Ühte määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud kannet tuleks ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP (2) II lisa läbivaatamise alusel tuleks määruse (EL) nr 267/2012 IX lisast välja jätta ühte isikut käsitlev kanne. Ühte määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud kannet tuleks ajakohastada.

| (3) | Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 24. aprill 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP (ELT L 195, 27.7.2010, lk 39).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirja „II. Iraani Revolutsiooniline Kaardivägi (IRGC)“ all jäetakse alapealkirja „A. Isikud“ all esitatud loendist välja kanne 10 (Rostam QASEMI kohta). |
| --- | --- |

1)

Pealkirja „II. Iraani Revolutsiooniline Kaardivägi (IRGC)“ all jäetakse alapealkirja „A. Isikud“ all esitatud loendist välja kanne 10 (Rostam QASEMI kohta).

| 2) | Pealkirja „I. Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused“ all asendatakse alapealkirja „B. Üksused“ all esitatud loendis vastav kanne järgmise kandega: | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Iraan | Kaitse- ja relvajõudude logistilise toe ministeeriumi alla kuuluva Iraani lennundustööstuse organisatsiooni (EL on mõlemad kandnud loetellu) tütarettevõte, mis toodab peamiselt komposiitmaterjale lennundustööstusele.
  Fajr Aviation Composite Industries toodab ka mehitamata õhusõidukeid, mida väidetavalt kasutatakse piirkonna destabiliseerimiseks. | 26.7.2010“ |

2)

Pealkirja „I. Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused“ all asendatakse alapealkirja „B. Üksused“ all esitatud loendis vastav kanne järgmise kandega:

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„12.

Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Iraan

Kaitse- ja relvajõudude logistilise toe ministeeriumi alla kuuluva Iraani lennundustööstuse organisatsiooni (EL on mõlemad kandnud loetellu) tütarettevõte, mis toodab peamiselt komposiitmaterjale lennundustööstusele.

Fajr Aviation Composite Industries toodab ka mehitamata õhusõidukeid, mida väidetavalt kasutatakse piirkonna destabiliseerimiseks.

26.7.2010“

---

OTSUSED

| 25.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/28

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/854,

24. aprill 2023,

millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Kooskõlas otsuse 2010/413/ÜVJP artikli 26 lõikega 3 on nõukogu läbi vaadanud kõnealuse otsuse II lisas esitatud isikute ja üksuste loendi. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas otsuse 2010/413/ÜVJP artikli 26 lõikega 3 on nõukogu läbi vaadanud kõnealuse otsuse II lisas esitatud isikute ja üksuste loendi.

| (3) | Selle läbivaatamise alusel tuleks otsuse 2010/413/ÜVJP II lisast välja jätta ühte isikut käsitlev kanne. Ühte II lisas esitatud kannet tuleks ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Selle läbivaatamise alusel tuleks otsuse 2010/413/ÜVJP II lisast välja jätta ühte isikut käsitlev kanne. Ühte II lisas esitatud kannet tuleks ajakohastada.

| (4) | Otsust 2010/413/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2010/413/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/413/ÜVJP II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 24. aprill 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP (ELT L 195, 27.7.2010, lk 39).

1

---

LISA

Otsuse 2010/413/ÜVJP II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirja „II. Islami Revolutsiooniline Kaardivägi (IRGC)“ all jäetakse alapealkirja „A. Isikud“ all esitatud loendist välja kanne 10 (Rostam QASEMI kohta). |
| --- | --- |

1)

Pealkirja „II. Islami Revolutsiooniline Kaardivägi (IRGC)“ all jäetakse alapealkirja „A. Isikud“ all esitatud loendist välja kanne 10 (Rostam QASEMI kohta).

| 2) | Pealkirja „I. Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused“ all asendatakse alapealkirja „B. Üksused“ all esitatud loendis vastav kanne järgmise kandega: | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loendisse kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Iraan | Kaitse- ja relvajõudude logistilise toe ministeeriumi alla kuuluva Iraani lennundustööstuse organisatsiooni (EL on mõlemad kandnud loetellu) tütarettevõte, mis toodab peamiselt komposiitmaterjale lennundustööstusele.
  Fajr Aviation Composite Industries toodab ka mehitamata õhusõidukeid, mida väidetavalt kasutatakse piirkonna destabiliseerimiseks. | 26.7.2010“ |

2)

Pealkirja „I. Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused“ all asendatakse alapealkirja „B. Üksused“ all esitatud loendis vastav kanne järgmise kandega:

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loendisse kandmise kuupäev

„12.

Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, PO Box 13445-885, Tehran, Iraan

Kaitse- ja relvajõudude logistilise toe ministeeriumi alla kuuluva Iraani lennundustööstuse organisatsiooni (EL on mõlemad kandnud loetellu) tütarettevõte, mis toodab peamiselt komposiitmaterjale lennundustööstusele.

Fajr Aviation Composite Industries toodab ka mehitamata õhusõidukeid, mida väidetavalt kasutatakse piirkonna destabiliseerimiseks.

26.7.2010“

---

| 25.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/30

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/855,

24. aprill 2023,

mis käsitleb Euroopa Liidu partnerlusmissiooni Moldovas (EUPM Moldova)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu tunnustas oma 24. juuni 2022. aasta järeldustes muu hulgas Moldova Vabariigi Euroopa-väljavaadet, kinnitas et Moldova Vabariigi ja selle kodanike tulevik on Euroopa Liidus ning otsustas anda nii Moldova Vabariigile kui ka Ukrainale kandidaatriigi staatuse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu tunnustas oma 24. juuni 2022. aasta järeldustes muu hulgas Moldova Vabariigi Euroopa-väljavaadet, kinnitas et Moldova Vabariigi ja selle kodanike tulevik on Euroopa Liidus ning otsustas anda nii Moldova Vabariigile kui ka Ukrainale kandidaatriigi staatuse.

| (2) | Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 15. detsembri 2022. aasta järeldustes, et liit jätkab Moldova Vabariigile igakülgse asjakohase toetuse andmist Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja mitmesuguse mõjuga toimetulekuks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 15. detsembri 2022. aasta järeldustes, et liit jätkab Moldova Vabariigile igakülgse asjakohase toetuse andmist Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja mitmesuguse mõjuga toimetulekuks.

| (3) | Moldova Vabariigi peaminister kutsus 28. jaanuaril 2023 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale saadetud kirjas liitu lähetama Moldova Vabariiki ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tsiviilmissiooni. |
| --- | --- |

(3)

Moldova Vabariigi peaminister kutsus 28. jaanuaril 2023 liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale saadetud kirjas liitu lähetama Moldova Vabariiki ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tsiviilmissiooni.

| (4) | Poliitika- ja julgeolekukomitee kinnitas 31. jaanuaril 2023 poliitilise raamistiku Moldova Vabariigis kriisiga tegelemiseks. |
| --- | --- |

(4)

Poliitika- ja julgeolekukomitee kinnitas 31. jaanuaril 2023 poliitilise raamistiku Moldova Vabariigis kriisiga tegelemiseks.

| (5) | Nõukogu kiitis 5. aprillil 2023 heaks kriisiohjekontseptsiooni võimaliku ÜJKP tsiviilmissiooni jaoks Moldova Vabariigis. Seetõttu tuleks kõnealune missioon luua. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu kiitis 5. aprillil 2023 heaks kriisiohjekontseptsiooni võimaliku ÜJKP tsiviilmissiooni jaoks Moldova Vabariigis. Seetõttu tuleks kõnealune missioon luua.

| (6) | ÜJKP missioonMoldova Vabariigis viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist takistada, |
| --- | --- |

(6)

ÜJKP missioonMoldova Vabariigis viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist takistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Missioon

Liit loob ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames Euroopa Liidu partnerlusmissiooni Moldova Vabariigis (EUPM Moldova).

Artikkel 2

Volitused

1.   EUPM Moldova aitab suurendada Moldova Vabariigi julgeolekusektori vastupanuvõimet kriisiohjamise ja hübriidohtude, sealhulgas välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumise vastase võitluse ning küberturvalisuse valdkonnas.

2.   Selleks antakse EUPM Moldova raames:

| a) | panus julgeolekusektorile keskenduvate Moldova kriisiohjestruktuuride tugevdamisse järgmiste tegevuste kaudu:






  i) | organisatsiooniliste küsimuste, koolituse ja varustusega seotud vajaduste kindlaksmääramine; |
| --- | --- | --- |

a)

panus julgeolekusektorile keskenduvate Moldova kriisiohjestruktuuride tugevdamisse järgmiste tegevuste kaudu:

i)

organisatsiooniliste küsimuste, koolituse ja varustusega seotud vajaduste kindlaksmääramine;

| ii) | kavandatud meetmete ja kindlaksmääratud lahenduste järkjärguline rakendamine; |
| --- | --- |

ii)

kavandatud meetmete ja kindlaksmääratud lahenduste järkjärguline rakendamine;

| b) | abi hübriidohtudele vastupanu võime suurendamisel järgmiste tegevuste kaudu:






  i) | strateegilisel tasandil nõu andmine strateegiate ja poliitikameetmete väljatöötamiseks eesmärgiga võidelda hübriidohtude ning välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumise, sealhulgas desinformatsiooni vastu ning suurendada küberturvalisust ja salastatud teabe kaitset; |
| --- | --- | --- |

b)

abi hübriidohtudele vastupanu võime suurendamisel järgmiste tegevuste kaudu:

i)

strateegilisel tasandil nõu andmine strateegiate ja poliitikameetmete väljatöötamiseks eesmärgiga võidelda hübriidohtude ning välisriigist lähtuva infoga manipuleerimise ja sekkumise, sealhulgas desinformatsiooni vastu ning suurendada küberturvalisust ja salastatud teabe kaitset;

| ii) | julgeolekusektori suutlikkuse suurendamise vajaduste väljaselgitamine seoses ohtude kohta varajase hoiatamise ning nende avastamise, kindlaksmääramise ja omistamise ning neile reageerimisega; |
| --- | --- |

ii)

julgeolekusektori suutlikkuse suurendamise vajaduste väljaselgitamine seoses ohtude kohta varajase hoiatamise ning nende avastamise, kindlaksmääramise ja omistamise ning neile reageerimisega;

| iii) | kavandatud meetmete ja kindlaksmääratud lahenduste rakendamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

iii)

kavandatud meetmete ja kindlaksmääratud lahenduste rakendamisele kaasaaitamine;

| c) | tuge seoses eespool nimetatud ülesannete täitmisega projektiüksuse poolt, pakkudes vajaduse korral sihipärast operatiivtuge kooskõlas integreeritud lähenemisviisiga ja võimalikult tihedas koostöös teiste osalejatega. |
| --- | --- |

c)

tuge seoses eespool nimetatud ülesannete täitmisega projektiüksuse poolt, pakkudes vajaduse korral sihipärast operatiivtuge kooskõlas integreeritud lähenemisviisiga ja võimalikult tihedas koostöös teiste osalejatega.

3.   Rahvusvaheline humanitaarõigus, inimõigused ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõte, tsiviilelanike kaitse ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000), noori, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2250 (2015) ning relvakonfliktidest mõjutatud lapsi käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1612 (2005) kohased tegevuskavad integreeritakse täielikult EUPM Moldova strateegilisse ja operatiivsesse plaanimisse, tegevusse ja aruandlusse ning nimetatud tegevuskavu võetakse neis eelnevalt arvesse.

Artikkel 3

Käsuliin ja struktuur

1.   EUPM Moldoval kui kriisiohjeoperatsioonil on ühtne käsuliin.

2.   EUPM Moldova peakorter asub Moldova Vabariigis.

3.   EUPM Moldova struktuur luuakse vastavalt selle plaanimisdokumentidele.

Artikkel 4

Tsiviiloperatsiooni ülem

1.   EUPM Moldova tsiviiloperatsiooni ülemaks on tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse (CPCC) tegevdirektor. CPCC on EUPM Moldova plaanimiseks ja juhtimiseks tsiviiloperatsiooni ülema käsutuses.

2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib EUPM Moldovat strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) üldises alluvuses.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise operatsioonide juhtimisel ning annab sealhulgas missiooni juhile vajaduse korral strateegilisel tasandil suuniseid ning nõu ja tehnilist tuge.

4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru kõrge esindaja kaudu.

5.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb riigisiseste õigusnormide kohaselt kas lähetajariigi riigiasutuste, liidu asjaomase institutsiooni või Euroopa välisteenistuse täielikku alluvusse. Nimetatud asutused annavad oma isikkoosseisu operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.

6.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust liidu hoolsuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.

7.   Tsiviiloperatsiooni ülem ja ELi Moldova Vabariigi delegatsiooni juht konsulteerivad üksteisega vastavalt vajadusele.

Artikkel 5

Missiooni juht

1.   Missiooni juht vastutab EUPM Moldova eest ning juhib missiooni selle toimumiskohas. Missiooni juht allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale ja tegutseb vastavalt tema juhistele.

2.   Missiooni juht esindab EUPM Moldovat selle vastutuspiirkonnas.

3.   Missiooni juht vastutab EUPM Moldova töökorralduse ja logistika eest, sealhulgas EUPM Moldova käsutusse antud vara, ressursside ja teabe eest. Missiooni juht võib delegeerida isikkoosseisu ja finantsküsimustega seotud juhtimisülesandeid EUPM Moldova isikkoosseisu liikmetele, kes on tema üldise vastutuse all.

4.   Missiooni juht vastutab EUPM Moldova isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes rakendavad distsiplinaarmeetmeid kas lähetajariigi riigiasutused kooskõlas riigisiseste õigusnormidega, asjaomane liidu institutsioon või Euroopa välisteenistus.

5.   Missiooni juht tagab EUPM Moldova nähtavuse vajalikul määral.

6.   Missiooni juht saab, ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, ELi Moldova Vabariigi delegatsiooni juhilt kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi suuniseid.

Artikkel 6

Isikkoosseis

1.   EUPM Moldova koosneb peamiselt liikmesriikide, liidu institutsioonide või Euroopa välisteenistuse lähetatud isikkoosseisust. Liikmesriigid, liidu institutsioonid või Euroopa välisteenistus katab oma isikkoosseisu lähetamisega seotud kulud, sealhulgas reisikulud lähetuse asukohta ja tagasi, töötasud, tervisekindlustuse ja hüvitised, välja arvatud päevaraha.

2.   Kõikide isikkoosseisu liikme lähetusega seotud nõuete lahendamise eest, mille on esitanud lähetatud isikkoosseisu liige või mis käivad tema kohta, ja selle isiku suhtes meetmete võtmise eest vastutab vastavalt kas asjaomane liikmesriik, liidu institutsioon või Euroopa välisteenistus.

3.   Kui liikmesriikide lähetatud personal ei suuda tagada nõutavate ülesannete täitmist, võib EUPM Moldova lepingulisel alusel tööle võtta rahvusvahelisi ja kohalikke isikkoosseisu liikmeid. Erandkorras võib põhjendatud juhtudel, kui liikmesriikides ei ole kvalifitseeritud kandidaate, võtta vajaduse korral lepingulisel alusel tööle osalevate kolmandate riikide kodanikke.

4.   Rahvusvahelise ja kohaliku isikkoosseisu töötingimused ning õigused ja kohustused sätestatakse EUPM Moldova ja asjaomase isikkoosseisu liikme vahel sõlmitavates lepingutes.

Artikkel 7

EUPM Moldova ja selle isikkoosseisu staatus

EUPM Moldova ja selle isikkoosseisu staatus, sealhulgas asjakohasel juhul privileegid, immuniteedid ja lisatagatised, mis on vajalikud EUPM Moldova läbiviimiseks ja tõrgeteta toimimiseks, lepitakse kokku Euroopa Liidu lepingu artikli 37 alusel ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud korras.

Artikkel 8

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu ja kõrge esindaja vastutusel EUPM Moldova poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas ELi lepingu artikli 38 kolmanda lõiguga. Kõnealune volitus sisaldab õigust nimetada kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning muuta tegevusplaani. EUPM Moldova eesmärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule. Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus missiooni juhi ametisse nimetamise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vastavalt vajadusele aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.

Artikkel 9

Kolmandate riikide osalemine

1.   Ilma et see piiraks liidu sõltumatust otsuste tegemisel ja tema ühtset institutsioonilist raamistikku, võib kolmandaid riike kutsuda üles panustama EUPM Moldovasse tingimusel, et nad katavad oma isikkoosseisu lähetamise kulud, sealhulgas töötasud, täieulatusliku riskikindlustuse, päevarahad ning sõidukulud Moldova Vabariiki ja tagasi, ning annavad vastavalt vajadusele oma panuse EUPM Moldova jooksvate kulude katteks.

2.   EUPM Moldovat toetavatel kolmandatel riikidel on kõnealuse missiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui liikmesriikidel.

3.   Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid pakutava toetuse vastuvõtmise kohta ning moodustama panustajate komitee.

4.   Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepingutega, mis sõlmitakse vastavalt ELi lepingu artiklile 37, ning vajaduse korral täiendavate tehniliste kokkulepetega. Kui liit ja kolmas riik sõlmivad või on sõlminud lepingu, millega luuakse raamistik asjaomase kolmanda riigi osalemiseks liidu kriisiohjeoperatsioonides, kohaldatakse EUPM Moldova raames kõnealuse lepingu sätteid.

Artikkel 10

Julgeolek

1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete plaanimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EUPM Moldova poolt kooskõlas artikliga 4.

2.   Missiooni juht vastutab EUPM Moldova julgeoleku ning kõnealuse missiooni suhtes kohaldatavate minimaalsete julgeolekunõuete täitmise tagamise eest kooskõlas liidu poliitikaga, mis käsitleb ELi lepingu V jaotise ja seda toetavate õigusaktide alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.

3.   Missiooni juhti abistab missiooni julgeolekuametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab tihedat ametialast kontakti ka Euroopa välisteenistusega.

4.   EUPM Moldova isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas tegevusplaaniga. Samuti saab isikkoosseis kohapeal korrapäraselt missiooni julgeolekuametniku korraldatud täienduskoolitusi.

5.   Missiooni juht tagab ELi salastatud teabe kaitse vastavalt nõukogu otsusele 2013/488/EL (1).

Artikkel 11

Valveteenistus

EUPM Moldova jaoks aktiveeritakse valveteenistus.

Artikkel 12

Õiguslik korraldus

EUPM Moldoval on käesoleva otsuse rakendamiseks vastavalt vajadusele õigus hankida teenuseid ja kaupu, sõlmida lepinguid ja halduskokkuleppeid, värvata töötajaid, omada arvelduskontosid, omandada ja võõrandada vara, ennast kohustustest vabastada ning olla kohtus menetlusosaliseks.

Artikkel 13

Rahastamiskord

1.   EUPM Moldova tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma neljaks kuuks pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva on 3 529 889,20 eurot. Järgnevateks ajavahemikeks määratavad lähtesummad otsustab nõukogu.

2.   Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja reeglitele. EUPM Moldova korraldatavates hankemenetlustes võivad piiranguteta osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud. Lisaks ei kohaldata EUPM Moldova poolt ostetavate kaupade suhtes päritolureegleid. EUPM Moldova võib komisjoni nõusolekul sõlmida liikmesriikidega, vastuvõtjariigiga, osalevate kolmandate riikidega ja teiste rahvusvaheliste osalejatega tehnilisi kokkuleppeid, mis puudutavad varustuse, teenuste ja ruumide pakkumist EUPM Moldovale.

3.   EUPM Moldova vastutab oma eelarve täitmise eest. Sel eesmärgil allkirjastab EUPM Moldova komisjoniga lepingu. Rahastamisel võetakse arvesse artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud käsuliini ning EUPM Moldova tegevusega seotud vajadusi.

4.   EUPM Moldova annab komisjonile täielikult aru lõikes 3 osutatud kokkuleppe raames tehtud finantstoimingutest ja tegutseb komisjoni järelevalve all.

5.   EUPM Moldovaga seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 14

Projektiüksus

1.   EUPM Moldoval on projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks projektiüksus. EUPM Moldovaga seotud valdkondades ja oma eesmärkide toetamiseks hõlbustab EUPM Moldova kohasel juhul liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt nende vastutusel läbiviidavaid projekte ja annab nendega seoses nõu.

2.   Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, on EUPM Moldova volitatud kasutama liikmesriikide või kolmandate riikide rahalist toetust, et teostada projekte, mille puhul on leitud, et need täiendavad järjekindlal moel EUPM Moldova teisi tegevusi, tingimusel et need projektid:

| a) | on ette nähtud käesoleva otsusega seotud finantsselgituses või |
| --- | --- |

a)

on ette nähtud käesoleva otsusega seotud finantsselgituses või

| b) | lisatakse missiooni juhi taotlusel volituste kestuse ajal muudatusena nimetatud finantsselgitusse. |
| --- | --- |

b)

lisatakse missiooni juhi taotlusel volituste kestuse ajal muudatusena nimetatud finantsselgitusse.

EUPM Moldova sõlmib panustavate riikidega kokkuleppe, millega hõlmatakse eelkõige erikorda seoses kolmandate poolte esitatud kaebuste lahendamisega, mis käsitlevad kahju, mida EUPM Moldova on põhjustanud oma tegevuse või tegevusetusega kõnealustelt riikidelt saadud vahendite kasutamisel. Ühelgi juhul ei saa panustavad riigid pidada liitu või kõrget esindajat vastutavaks EUPM Moldova tegevuse või tegevusetuse eest nimetatud riikide vahendite kasutamisel.

3.   Projektiüksusele liidu, liikmesriikide või kolmandate riikide poolt antava rahalise toetuse vastuvõtmise kiidab heaks poliitika- ja julgeolekukomitee.

Artikkel 15

Liidu reageerimise sidusus ja koordineerimine

1.   Kõrge esindaja tagab käesoleva otsuse rakendamise sidususe kogu liidu välistegevusega, sealhulgas liidu abiprogrammidega.

2.   Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, annab liidu Moldova Vabariigi delegatsiooni juht missiooni juhile kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi suuniseid.

3.   Missiooni juht tagab tiheda koostöö liikmesriikide ja sarnaseid seisukohti jagavate rahvusvaheliste partnerite esindajatega Moldova Vabariigis.

Artikkel 16

Teabe avaldamine

1.   Kõrgel esindajal on volitus avaldada kooskõlas otsusega 2013/488/EL käesoleva otsusega ühinenud kolmandatele riikidele asjakohasel juhul ja vastavalt EUPM Moldova vajadustele EUPM Moldova läbiviimisel tekkinud ELi salastatud teavet kuni tasemeni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“.

2.   Konkreetse ja vahetu tegevusega seotud operatiivse vajaduse puhul on kõrgel esindajal samuti volitus avaldada kooskõlas otsusega 2013/488/EL vastuvõtvale riigile EUPM Moldova läbiviimisel tekkinud ELi salastatud teavet kuni tasemeni „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“. Selle jaoks sõlmitakse asjakohased kokkulepped kõrge esindaja ning vastuvõtva riigi pädevate asutuste vahel.

3.   Kõrgel esindajal on volitus avaldada käesoleva otsusega ühinenud kolmandatele riikidele ELi salastamata dokumente, mis on seotud EUPM Moldovat käsitlevate nõukogu aruteludega ja mille suhtes kehtib vastavalt nõukogu kodukorra (2) artikli 6 lõikele 1 ametisaladuse hoidmise kohustus.

4.   Kõrge esindaja võib kooskõlas otsuse 2013/488/EL VI lisa VII jaoga delegeerida käesoleva artikli lõigetes 1–3 osutatud volitused, samuti õiguse sõlmida käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kokkuleppeid oma alluvuses olevatele isikutele, tsiviiloperatsiooni ülemale ja missiooni juhile.

Artikkel 17

EUPM Moldova käivitamine

1.   EUPM Moldova käivitatakse nõukogu otsusega EUPM Moldova tsiviiloperatsiooni ülema soovitatud kuupäeval, kui missioon on saavutanud esmase operatsioonivõime.

2.   EUPM Moldova tuumikrühm teeb vajalikud ettevalmistused, et kõnealune missioon saaks saavutada oma esmase operatsioonivõime.

Artikkel 18

Jõustumine ja kehtivusaeg

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse kahe aasta jooksul alates EUPM Moldova käivitamise algusest.

Luxembourg, 24. aprill 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).

2

---

| 25.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 110/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 110/37

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/856,

18. aprill 2023,

taotluse kohta registreerida Euroopa kodanikualgatus „Kõigi Euroopa pealinnade ja inimeste ühendamine kiirrongivõrgu kaudu“ („Connecting all European capitals and people through a high-speed train network“) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/788

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 2617 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/788 Euroopa kodanikualgatuse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. märtsil 2023 esitati komisjonile taotlus registreerida Euroopa kodanikualgatus „Kõigi Euroopa pealinnade ja inimeste ühendamine kiirrongivõrgu kaudu“. |
| --- | --- |

(1)

10. märtsil 2023 esitati komisjonile taotlus registreerida Euroopa kodanikualgatus „Kõigi Euroopa pealinnade ja inimeste ühendamine kiirrongivõrgu kaudu“.

| (2) | Algatuse korraldajad on sõnastanud selle eesmärgid järgmiselt: „ühendada kõik Euroopa pealinnad kiirraudteeliinide kaudu. Kutsume Euroopa Komisjoni üles esitama õiguslikult siduva õigusakti ettepaneku, millega luua võimalikult kiiresti Euroopa kiirrongivõrk. See tähendab olemasolevate kiirraudteevõrkude ühendamist ja kiirraudteeliinide ehitamist sinna, kus neid veel ei ole.“ |
| --- | --- |

(2)

Algatuse korraldajad on sõnastanud selle eesmärgid järgmiselt: „ühendada kõik Euroopa pealinnad kiirraudteeliinide kaudu. Kutsume Euroopa Komisjoni üles esitama õiguslikult siduva õigusakti ettepaneku, millega luua võimalikult kiiresti Euroopa kiirrongivõrk. See tähendab olemasolevate kiirraudteevõrkude ühendamist ja kiirraudteeliinide ehitamist sinna, kus neid veel ei ole.“

| (3) | Algatuse lisas on selle sisu, eesmärke ja tausta üksikasjalikumalt kirjeldatud. Selles selgitatakse, et kuigi kõigil eurooplastel on õigus ELi piires vabalt liikuda, peaks neil olema võimalik seda teha ka sõltumata nende vanusest, rahalistest võimalustest, füüsilisest seisundist või vaimsest võimekusest. Korraldajad väidavad, et kuigi Euroopa kiirraudteevõrk on üle 11 500 km pikk, ühendab see peamiselt piiratud arvu liikmesriikide linnu ning paljud liikmesriigid ei ole Euroopa kiirraudteevõrguga ühendatud. Korraldajate arvates tuleks Euroopa kiirraudteevõrk luua järgmistel põhjustel: i) raudteetransport on kestlik ja ohutu; ii) kiirrongid pakuvad mugavat alternatiivi keskmise pikkusega lendudele; iii) kiirrongid on kaasavad ja kõigile kättesaadavad; iv) kiired ühendused toetavad regionaalarengut ja ühtlaselt jaotuvat majanduskasvu ELis; v) kiirraudteeliinid suurendavad ühtekuuluvust ja toovad kasu kogu elanikkonnale. Korraldajad väidavad, et ohutute ja kestlike ühenduste võimaldamiseks Euroopa inimeste vahel on oluline liikmesriikide võrgud ühendada ja üldist võrku reisijate arvu suurenemist silmas pidades laiendada. |
| --- | --- |

(3)

Algatuse lisas on selle sisu, eesmärke ja tausta üksikasjalikumalt kirjeldatud. Selles selgitatakse, et kuigi kõigil eurooplastel on õigus ELi piires vabalt liikuda, peaks neil olema võimalik seda teha ka sõltumata nende vanusest, rahalistest võimalustest, füüsilisest seisundist või vaimsest võimekusest. Korraldajad väidavad, et kuigi Euroopa kiirraudteevõrk on üle 11 500 km pikk, ühendab see peamiselt piiratud arvu liikmesriikide linnu ning paljud liikmesriigid ei ole Euroopa kiirraudteevõrguga ühendatud. Korraldajate arvates tuleks Euroopa kiirraudteevõrk luua järgmistel põhjustel: i) raudteetransport on kestlik ja ohutu; ii) kiirrongid pakuvad mugavat alternatiivi keskmise pikkusega lendudele; iii) kiirrongid on kaasavad ja kõigile kättesaadavad; iv) kiired ühendused toetavad regionaalarengut ja ühtlaselt jaotuvat majanduskasvu ELis; v) kiirraudteeliinid suurendavad ühtekuuluvust ja toovad kasu kogu elanikkonnale. Korraldajad väidavad, et ohutute ja kestlike ühenduste võimaldamiseks Euroopa inimeste vahel on oluline liikmesriikide võrgud ühendada ja üldist võrku reisijate arvu suurenemist silmas pidades laiendada.

| (4) | Seoses algatuse eesmärkidega on komisjonil aluslepingu artiklite 170–172 kohaselt õigus esitada õigusakti ettepanek, mis toetab üleeuroopaliste transpordivõrkude rajamist ja arendamist ning riigisiseste võrkude vastastikust sidumist ja koostalitlusvõimet. Aluslepingu artikli 171 lõike 2 kohaselt kooskõlastavad liikmesriigid koostöös komisjoniga omavahel riigi tasandil järgitavat poliitikat, millel võib olla oluline mõju nende eesmärkide saavutamisele. Tihedas koostöös liikmesriikidega võib komisjon teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks. Lisaks on aluslepingu artikli 172 teises lõigus sätestatud, et suuniste ja ühist huvi pakkuvate projektide puhul, mis on seotud mingi liikmesriigi territooriumiga, on nõutav asjaomase liikmesriigi heakskiit. |
| --- | --- |

(4)

Seoses algatuse eesmärkidega on komisjonil aluslepingu artiklite 170–172 kohaselt õigus esitada õigusakti ettepanek, mis toetab üleeuroopaliste transpordivõrkude rajamist ja arendamist ning riigisiseste võrkude vastastikust sidumist ja koostalitlusvõimet. Aluslepingu artikli 171 lõike 2 kohaselt kooskõlastavad liikmesriigid koostöös komisjoniga omavahel riigi tasandil järgitavat poliitikat, millel võib olla oluline mõju nende eesmärkide saavutamisele. Tihedas koostöös liikmesriikidega võib komisjon teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks. Lisaks on aluslepingu artikli 172 teises lõigus sätestatud, et suuniste ja ühist huvi pakkuvate projektide puhul, mis on seotud mingi liikmesriigi territooriumiga, on nõutav asjaomase liikmesriigi heakskiit.

| (5) | Komisjon on arvamusel, et ükski algatuse osa ei jää ilmselgelt väljapoole komisjoni pädevust esitada aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekuid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on arvamusel, et ükski algatuse osa ei jää ilmselgelt väljapoole komisjoni pädevust esitada aluslepingute rakendamiseks liidu õigusaktide ettepanekuid.

| (6) | See järeldus ei mõjuta hinnangut sellele, kas käesoleval juhul on täidetud konkreetsed sisulised tingimused, sealhulgas järgitud proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtet ja põhiõigusi, et komisjon saaks selles küsimuses edasi tegutseda. |
| --- | --- |

(6)

See järeldus ei mõjuta hinnangut sellele, kas käesoleval juhul on täidetud konkreetsed sisulised tingimused, sealhulgas järgitud proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtet ja põhiõigusi, et komisjon saaks selles küsimuses edasi tegutseda.

| (7) | Korraldajate rühm on esitanud asjakohased tõendid selle kohta, et rühm vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, ning on määranud kooskõlas määruse artikli 5 lõike 3 esimese lõiguga kindlaks kontaktisikud. |
| --- | --- |

(7)

Korraldajate rühm on esitanud asjakohased tõendid selle kohta, et rühm vastab määruse (EL) 2019/788 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, ning on määranud kooskõlas määruse artikli 5 lõike 3 esimese lõiguga kindlaks kontaktisikud.

| (8) | Kavandatav algatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu või pahatahtlik ega ka vastuolus Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega. |
| --- | --- |

(8)

Kavandatav algatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu või pahatahtlik ega ka vastuolus Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtuste ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega.

| (9) | Seepärast tuleks algatus „Kõigi Euroopa pealinnade ja inimeste ühendamine kiirrongivõrgu kaudu“ registreerida. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks algatus „Kõigi Euroopa pealinnade ja inimeste ühendamine kiirrongivõrgu kaudu“ registreerida.

| (10) | Järeldus, et määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõike 3 kohased registreerimistingimused on täidetud, ei tähenda, et komisjon oleks kontrollinud algatuse tekstis esitatud fakte; faktide õigsuse eest vastutab algatuse korraldajate rühm. Algatuse sisu väljendab üksnes korraldajate rühma seisukohti ning seda ei saa mingil juhul käsitada komisjoni seisukohana, |
| --- | --- |

(10)

Järeldus, et määruse (EL) 2019/788 artikli 6 lõike 3 kohased registreerimistingimused on täidetud, ei tähenda, et komisjon oleks kontrollinud algatuse tekstis esitatud fakte; faktide õigsuse eest vastutab algatuse korraldajate rühm. Algatuse sisu väljendab üksnes korraldajate rühma seisukohti ning seda ei saa mingil juhul käsitada komisjoni seisukohana,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa kodanikualgatus „Kõigi Euroopa pealinnade ja inimeste ühendamine kiirrongivõrgu kaudu“ registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud kodanikualgatuse „Kõigi Euroopa pealinnade ja inimeste ühendamine kiirrongivõrgu kaudu“ korraldajate rühmale, keda esindavad kontaktisikutena Afryea UITERLOO ja Rogier VERGOUWEN.

Strasbourg, 18. aprill 2023

Komisjoni nimel

asepresident

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 55.

1

---