# Uradni list L 96/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 96 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 665. april 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 96

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 665. april 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/735 z dne 30. januarja 2023 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2020/760 v zvezi z zahtevo po predložitvi računov za določitev referenčnih količin in pojasnitvijo nekaterih vprašanj glede elektronskega sistema za registracijo in identifikacijo izvajalcev z dovoljenjem (LORI) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/736 z dne 31. marca 2023 o opredelitvi tehničnih podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane z virtualnimi trgovalnimi točkami v Uniji, ki niso TTF | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/737 z dne 4. aprila 2023 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po sodbi Splošnega sodišča v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19 | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/738 z dne 4. aprila 2023 o ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po sodbi Splošnega sodišča v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19 | 45 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/739 z dne 4. aprila 2023 o nujnem ukrepu pomoči za sektorja žit in oljnic v Bolgariji, na Poljskem in v Romuniji | 80 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/740 z dne 4. aprila 2023 o harmoniziranih standardih za igrače, pripravljenih v podporo Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 85 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/735 z dne 30. januarja 2023 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2020/760 v zvezi z zahtevo po predložitvi računov za določitev referenčnih količin in pojasnitvijo nekaterih vprašanj glede elektronskega sistema za registracijo in identifikacijo izvajalcev z dovoljenjem (LORI)

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/736 z dne 31. marca 2023 o opredelitvi tehničnih podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane z virtualnimi trgovalnimi točkami v Uniji, ki niso TTF

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/737 z dne 4. aprila 2023 o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po sodbi Splošnega sodišča v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/738 z dne 4. aprila 2023 o ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po sodbi Splošnega sodišča v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19

45

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/739 z dne 4. aprila 2023 o nujnem ukrepu pomoči za sektorja žit in oljnic v Bolgariji, na Poljskem in v Romuniji

80

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/740 z dne 4. aprila 2023 o harmoniziranih standardih za igrače, pripravljenih v podporo Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta

85

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2023/334 z dne 2. februarja 2023 o spremembi prilog II in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klotianidin in tiametoksam v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 47, 15.2.2023 ) | 89 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2023/334 z dne 2. februarja 2023 o spremembi prilog II in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klotianidin in tiametoksam v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 47, 15.2.2023 )

( UL L 47, 15.2.2023 )

89

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/735

z dne 30. januarja 2023

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2020/760 v zvezi z zahtevo po predložitvi računov za določitev referenčnih količin in pojasnitvijo nekaterih vprašanj glede elektronskega sistema za registracijo in identifikacijo izvajalcev z dovoljenjem (LORI)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 186 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/760 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) št. 1308/2013 glede pravil za upravljanje uvoznih in izvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, za katere so potrebna dovoljenja. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/760 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) št. 1308/2013 glede pravil za upravljanje uvoznih in izvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, za katere so potrebna dovoljenja.

| (2) | V skladu s členom 10(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/760 morajo izvajalci organom za izdajo dovoljenj predložiti račun za določitev referenčne količine. Referenčna količina se je doslej določala na podlagi prehodne določbe iz člena 26, prvi odstavek, navedene delegirane uredbe, zato se zadevna določba ni uporabljala. Ker so se drugi vidiki upravljanja tarifnih kvot, uvedeni z navedeno delegirano uredbo, izkazali za učinkovite in da bi se zmanjšalo upravno breme za izvajalce in organe za izdajo dovoljenj, se predlaga odprava obveznosti izvajalcev, da organu za izdajo dovoljenj predložijo račun za določitev referenčne količine. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10(2) Delegirane uredbe (EU) 2020/760 morajo izvajalci organom za izdajo dovoljenj predložiti račun za določitev referenčne količine. Referenčna količina se je doslej določala na podlagi prehodne določbe iz člena 26, prvi odstavek, navedene delegirane uredbe, zato se zadevna določba ni uporabljala. Ker so se drugi vidiki upravljanja tarifnih kvot, uvedeni z navedeno delegirano uredbo, izkazali za učinkovite in da bi se zmanjšalo upravno breme za izvajalce in organe za izdajo dovoljenj, se predlaga odprava obveznosti izvajalcev, da organu za izdajo dovoljenj predložijo račun za določitev referenčne količine.

| (3) | V skladu s členom 13(12) Delegirane uredbe (EU) 2020/760 izvajalci obvestijo pristojni organ za izdajo dovoljenj o vseh spremembah, ki vplivajo na njihovo evidenco registracije in identifikacije izvajalcev z dovoljenjem (v nadaljnjem besedilu: LORI), v 10 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti takih sprememb. Ta rok bi bilo treba podaljšati zaradi dolžine obdobja izvajanja takih sprememb in težav, ki jih imajo izvajalci pri pravočasnem obveščanju o njih. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 13(12) Delegirane uredbe (EU) 2020/760 izvajalci obvestijo pristojni organ za izdajo dovoljenj o vseh spremembah, ki vplivajo na njihovo evidenco registracije in identifikacije izvajalcev z dovoljenjem (v nadaljnjem besedilu: LORI), v 10 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti takih sprememb. Ta rok bi bilo treba podaljšati zaradi dolžine obdobja izvajanja takih sprememb in težav, ki jih imajo izvajalci pri pravočasnem obveščanju o njih.

| (4) | Poleg tega bi bilo treba pojasniti neskladje v členu 3(5) in členu 13(13) Delegirane uredbe (EU) 2020/760 med obveznostjo in možnostjo v zvezi s predhodno registracijo izvajalcev v primeru, da je bila zahteva glede referenčne količine opuščena v skladu s členom 9(9) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega bi bilo treba pojasniti neskladje v členu 3(5) in členu 13(13) Delegirane uredbe (EU) 2020/760 med obveznostjo in možnostjo v zvezi s predhodno registracijo izvajalcev v primeru, da je bila zahteva glede referenčne količine opuščena v skladu s členom 9(9) navedene uredbe.

| (5) | V členu 14 Delegirane uredbe (EU) 2020/760 so določena pravila o pritožbah zaradi neupravičene registracije izvajalca. Vlogi organov za izdajo dovoljenj države članice, v kateri ima izvajalec, pri katerem potekajo kontrole, sedež in je registriran za namene DDV, in države članice, ki je prejela pritožbo, bi bilo treba pojasniti tako, da kontrole izvede država članica, v kateri ima izvajalec, pri katerem potekajo kontrole, sedež. |
| --- | --- |

(5)

V členu 14 Delegirane uredbe (EU) 2020/760 so določena pravila o pritožbah zaradi neupravičene registracije izvajalca. Vlogi organov za izdajo dovoljenj države članice, v kateri ima izvajalec, pri katerem potekajo kontrole, sedež in je registriran za namene DDV, in države članice, ki je prejela pritožbo, bi bilo treba pojasniti tako, da kontrole izvede država članica, v kateri ima izvajalec, pri katerem potekajo kontrole, sedež.

| (6) | Delegirano uredbo (EU) 2020/760 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Delegirano uredbo (EU) 2020/760 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Delegirane uredbe (EU) 2020/760

Delegirana uredba (EU) 2020/760 se spremeni:

| (1) | člen 10 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Izvajalec zagotovi, da potrjen izpis carinske deklaracije za prosti promet v Uniji, ki jo uporablja za določitev referenčne količine, vsebuje številko računa iz člena 145 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 10 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Izvajalec zagotovi, da potrjen izpis carinske deklaracije za prosti promet v Uniji, ki jo uporablja za določitev referenčne količine, vsebuje številko računa iz člena 145 Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447.“

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Organi za izdajo dovoljenj primerjajo informacije na uvoznih dovoljenjih in carinskih deklaracijah. Dokumenti ne vsebujejo razlik glede identitete uvoznika ali deklaranta in opisa proizvoda. Navedeni dokumenti se preverjajo na podlagi analize tveganja držav članic.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Organi za izdajo dovoljenj primerjajo informacije na uvoznih dovoljenjih in carinskih deklaracijah. Dokumenti ne vsebujejo razlik glede identitete uvoznika ali deklaranta in opisa proizvoda. Navedeni dokumenti se preverjajo na podlagi analize tveganja držav članic.“

| (c) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se črta;

| (2) | člen 13 se spremeni:






  (a) | v odstavku 12 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „Izvajalec obvesti pristojni organ za izdajo dovoljenj o vseh spremembah, ki vplivajo na njegovo evidenco LORI, v 30 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti takih sprememb.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 13 se spremeni:

(a)

v odstavku 12 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Izvajalec obvesti pristojni organ za izdajo dovoljenj o vseh spremembah, ki vplivajo na njegovo evidenco LORI, v 30 koledarskih dneh od datuma začetka veljavnosti takih sprememb.“;

| (b) | v odstavku 13 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Komisija opusti zahtevo glede predhodne registracije izvajalcev v elektronskem sistemu LORI, če je bila zahteva glede referenčne količine opuščena v skladu s členom 9(9).“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 13 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija opusti zahtevo glede predhodne registracije izvajalcev v elektronskem sistemu LORI, če je bila zahteva glede referenčne količine opuščena v skladu s členom 9(9).“;

| (3) | člen 14(2) se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Če organ za izdajo dovoljenj v državi članici, v kateri ima pritožnik sedež, ugotovi, da je pritožba utemeljena, izvede kontrole, ki se mu zdijo ustrezne. Če ima izvajalec, pri katerem potekajo kontrole, sedež v drugi državi članici kot organ za izdajo dovoljenj, ki je prejel pritožbo, in je v njej registriran za namene DDV, potem organ za izdajo dovoljenj pravočasno zagotovi potrebno pomoč organu za izdajo dovoljenj države članice, v kateri ima izvajalec sedež in je registriran za namene DDV ter ki izvaja kontrole. Organ za izdajo dovoljenj države članice, v kateri ima zadevni izvajalec sedež in je registriran za namene DDV, evidentira rezultate kontrol v elektronskem sistemu LORI v okviru evidence LORI izvajalca.“
  . |
| --- | --- |

(3)

člen 14(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Če organ za izdajo dovoljenj v državi članici, v kateri ima pritožnik sedež, ugotovi, da je pritožba utemeljena, izvede kontrole, ki se mu zdijo ustrezne. Če ima izvajalec, pri katerem potekajo kontrole, sedež v drugi državi članici kot organ za izdajo dovoljenj, ki je prejel pritožbo, in je v njej registriran za namene DDV, potem organ za izdajo dovoljenj pravočasno zagotovi potrebno pomoč organu za izdajo dovoljenj države članice, v kateri ima izvajalec sedež in je registriran za namene DDV ter ki izvaja kontrole. Organ za izdajo dovoljenj države članice, v kateri ima zadevni izvajalec sedež in je registriran za namene DDV, evidentira rezultate kontrol v elektronskem sistemu LORI v okviru evidence LORI izvajalca.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. januarja 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/760 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za upravljanje uvoznih in izvoznih tarifnih kvot, za katere so potrebna dovoljenja, ter dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede položitve varščin pri upravljanju tarifnih kvot (UL L 185, 12.6.2020, str. 1).

2

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/736

z dne 31. marca 2023

o opredelitvi tehničnih podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane z virtualnimi trgovalnimi točkami v Uniji, ki niso TTF

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/2578 (1) in zlasti člena 9(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) 2022/2578 o vzpostavitvi popravnega mehanizma za trg, ki bo državljane Unije in gospodarstvo zaščitil pred previsokimi cenami (v nadaljnjem besedilu: uredba o popravnem mehanizmu), vzpostavlja začasni popravni mehanizem za trg za naročila, oddana za trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti na transakcije na Title Transfer Facility (v nadaljnjem besedilu: izvedeni finančni instrumenti TTF) in izvedenimi finančnimi instrumenti, povezanimi z drugimi virtualnimi trgovalnimi točkami (v nadaljnjem besedilu: VTP), z dospelostjo med enim mesecem in enim letom. To pomeni, da se popravni mehanizem za trg uporablja za kateri koli izvedeni finančni instrument na blago, s katerim se trguje na reguliranem trgu in katerega osnova je transakcija s plinom na kateri koli VTP v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) 2022/2578 o vzpostavitvi popravnega mehanizma za trg, ki bo državljane Unije in gospodarstvo zaščitil pred previsokimi cenami (v nadaljnjem besedilu: uredba o popravnem mehanizmu), vzpostavlja začasni popravni mehanizem za trg za naročila, oddana za trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti na transakcije na Title Transfer Facility (v nadaljnjem besedilu: izvedeni finančni instrumenti TTF) in izvedenimi finančnimi instrumenti, povezanimi z drugimi virtualnimi trgovalnimi točkami (v nadaljnjem besedilu: VTP), z dospelostjo med enim mesecem in enim letom. To pomeni, da se popravni mehanizem za trg uporablja za kateri koli izvedeni finančni instrument na blago, s katerim se trguje na reguliranem trgu in katerega osnova je transakcija s plinom na kateri koli VTP v Uniji.

| (2) | V skladu s členom 1 uredbe o popravnem mehanizmu se popravni mehanizem za trg uporablja za naročila, oddana za trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti TTF in izvedenimi finančnimi instrumenti, povezanimi z drugimi VTP, ki se nahajajo v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 1 uredbe o popravnem mehanizmu se popravni mehanizem za trg uporablja za naročila, oddana za trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti TTF in izvedenimi finančnimi instrumenti, povezanimi z drugimi VTP, ki se nahajajo v Uniji.

| (3) | Uredba o popravnem mehanizmu opredeljuje tehnične podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg samo za naročila, oddana za izvedene finančne instrumente TTF, in ne za naročila, oddana za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP. Razloga za to sta bila, da je bilo treba nujno uporabiti popravni mehanizem za trg za izvedene finančne instrumente TTF, ki se običajno obravnavajo kot standardni približek cene na evropskih trgih plina, in da je uporaba popravnega mehanizma za trg za naročila za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, zahtevala dodatno pripravo. Zato je z uredbo o popravnem mehanizmu Komisija pooblaščena, da sprejme izvedbeni akt, s katerim opredeli tehnične podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane s takimi drugimi VTP, in sicer v zvezi z nastopom dogodka za popravek trga in uporabo dinamične omejitve trgovanja v zvezi s takimi izvedenimi finančnimi instrumenti. Z uredbo o popravnem mehanizmu je Komisija prav tako pooblaščena, da izmed tistih izvedenih finančnih instrumentov, ki so povezani z drugimi VTP, nekatere izjemoma izključi. |
| --- | --- |

(3)

Uredba o popravnem mehanizmu opredeljuje tehnične podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg samo za naročila, oddana za izvedene finančne instrumente TTF, in ne za naročila, oddana za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP. Razloga za to sta bila, da je bilo treba nujno uporabiti popravni mehanizem za trg za izvedene finančne instrumente TTF, ki se običajno obravnavajo kot standardni približek cene na evropskih trgih plina, in da je uporaba popravnega mehanizma za trg za naročila za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, zahtevala dodatno pripravo. Zato je z uredbo o popravnem mehanizmu Komisija pooblaščena, da sprejme izvedbeni akt, s katerim opredeli tehnične podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane s takimi drugimi VTP, in sicer v zvezi z nastopom dogodka za popravek trga in uporabo dinamične omejitve trgovanja v zvezi s takimi izvedenimi finančnimi instrumenti. Z uredbo o popravnem mehanizmu je Komisija prav tako pooblaščena, da izmed tistih izvedenih finančnih instrumentov, ki so povezani z drugimi VTP, nekatere izjemoma izključi.

| (4) | Opredelitev tehničnih podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane s takimi VTP, ter morebitna izključitev nekaterih izvedenih finančnih instrumentov izmed tistih, ki so povezani z drugimi VTP, s področja uporabe popravnega mehanizma za trg bi morali temeljiti na merilih iz člena 9(2) uredbe o popravnem mehanizmu, in sicer likvidnosti izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z drugimi VTP, razpoložljivosti informacij o njihovih cenah ter vplivu razširitve popravnega mehanizma za trg na izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, na pretok plina znotraj Unije, zanesljivost oskrbe in na stabilnost finančnih trgov. Takšna opredelitev in morebitna izključitev bi morali temeljiti tudi na poročilih agencije ACER in organa ESMA o oceni učinka, ki sta ju morala v skladu s členom 8(2) uredbe o popravnem mehanizmu predložiti do 1. marca 2023. |
| --- | --- |

(4)

Opredelitev tehničnih podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane s takimi VTP, ter morebitna izključitev nekaterih izvedenih finančnih instrumentov izmed tistih, ki so povezani z drugimi VTP, s področja uporabe popravnega mehanizma za trg bi morali temeljiti na merilih iz člena 9(2) uredbe o popravnem mehanizmu, in sicer likvidnosti izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z drugimi VTP, razpoložljivosti informacij o njihovih cenah ter vplivu razširitve popravnega mehanizma za trg na izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, na pretok plina znotraj Unije, zanesljivost oskrbe in na stabilnost finančnih trgov. Takšna opredelitev in morebitna izključitev bi morali temeljiti tudi na poročilih agencije ACER in organa ESMA o oceni učinka, ki sta ju morala v skladu s členom 8(2) uredbe o popravnem mehanizmu predložiti do 1. marca 2023.

| (5) | Popravni mehanizem za trg za izvedene finančne instrumente TTF se aktivira, ko pride do dogodka za popravek trga, tj. kadar poravnalna cena izvedenih finančnih instrumentov TTF z najkrajšo dospelostjo, ki jo objavi ICE Endex B.V., tri delovne dni presega 180 EUR/MWh in je za 35 EUR višja od referenčne cene. Popravni mehanizem za trg za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP v Uniji, bi bilo treba aktivirati v istem trenutku, ko pride do istega popravka na trgu. Za to obstajata dva glavna razloga. Prvič, v primerjavi z izvedenim finančnim instrumentom TTF so številni izvedeni finančni instrumenti, povezani z VTP, ki niso TTF, manj likvidni. Če bi aktivacija popravnega mehanizma za trg temeljila na nelikvidnih terminskih pogodbah, bi lahko bil mehanizem izpostavljen manipulacijam in bi prišlo do nepotrebne ali zapoznele aktivacije. Drugič, če bi se popravni mehanizem za trg aktiviral samo za izvedene finančne instrumente nekaterih VTP, bi se lahko trgovanje preusmerilo na izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, kar bi lahko, na primer z arbitražo s strani udeležencev na trgu med popravljenimi in nepopravljenimi izvedenimi finančnimi instrumenti, povzročilo izkrivljanje na energetskih ali finančnih trgih Unije v škodo potrošnikov. S to oceno se strinja tudi poročilo agencije ACER o oceni, v katerem je navedeno, da bi bilo treba na podlagi člena 4(1) uredbe o popravnem mehanizmu tudi za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP v Uniji, popravni mehanizem za trg aktivirati na podlagi poravnalne cene izvedenih finančnih instrumentov TTF z najkrajšo dospelostjo. |
| --- | --- |

(5)

Popravni mehanizem za trg za izvedene finančne instrumente TTF se aktivira, ko pride do dogodka za popravek trga, tj. kadar poravnalna cena izvedenih finančnih instrumentov TTF z najkrajšo dospelostjo, ki jo objavi ICE Endex B.V., tri delovne dni presega 180 EUR/MWh in je za 35 EUR višja od referenčne cene. Popravni mehanizem za trg za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP v Uniji, bi bilo treba aktivirati v istem trenutku, ko pride do istega popravka na trgu. Za to obstajata dva glavna razloga. Prvič, v primerjavi z izvedenim finančnim instrumentom TTF so številni izvedeni finančni instrumenti, povezani z VTP, ki niso TTF, manj likvidni. Če bi aktivacija popravnega mehanizma za trg temeljila na nelikvidnih terminskih pogodbah, bi lahko bil mehanizem izpostavljen manipulacijam in bi prišlo do nepotrebne ali zapoznele aktivacije. Drugič, če bi se popravni mehanizem za trg aktiviral samo za izvedene finančne instrumente nekaterih VTP, bi se lahko trgovanje preusmerilo na izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, kar bi lahko, na primer z arbitražo s strani udeležencev na trgu med popravljenimi in nepopravljenimi izvedenimi finančnimi instrumenti, povzročilo izkrivljanje na energetskih ali finančnih trgih Unije v škodo potrošnikov. S to oceno se strinja tudi poročilo agencije ACER o oceni, v katerem je navedeno, da bi bilo treba na podlagi člena 4(1) uredbe o popravnem mehanizmu tudi za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP v Uniji, popravni mehanizem za trg aktivirati na podlagi poravnalne cene izvedenih finančnih instrumentov TTF z najkrajšo dospelostjo.

| (6) | Uredba o popravnem mehanizmu v primeru nastopa dogodka za popravek trga določa dinamično omejitev trgovanja, v skladu s katero upravljavci trgov ne smejo sprejemati, udeleženci na trgu izvedenih finančnih instrumentov TTF pa ne oddajati naročil za izvedene finančne instrumente TTF, ki naj bi se iztekli v obdobju od datuma izteka izvedenega finančnega instrumenta TTF z najkrajšo dospelostjo do datuma izteka izvedenega finančnega instrumenta TTF z enoletno dospelostjo s cenami, ki so za 35 EUR/MWh nad referenčno ceno, ki jo je ACER objavil prejšnji dan. Ta dinamična omejitev trgovanja je primerna tudi za naročila za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, in ne zahteva sprememb. Tako kot pri izvedenih finančnih instrumentih TTF je premija za zanesljivost oskrbe v višini 35 EUR/MWh približek za povprečno razliko med referenčno ceno in terminsko ceno za mesec vnaprej za številne izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, iz poletja 2022, premija pa odraža stroške morebitne prezasedenosti infrastrukture pri prenosu plina iz terminala za utekočinjeni zemeljski plin (v nadaljnjem besedilu: UZP) v celinsko Evropo v drugih regijah Unije. Poleg tega bi morala uporaba iste varnostne omejitve za vse izvedene finančne instrumente VTP omejiti tveganje neupravičenega preusmerjanja trgovanja med VTP in tveganje izkrivljanja konkurenčnih pogojev med različnimi regijami v Uniji glede privlačnosti za uvoz UZP, kar bi lahko povzročilo razdrobljenost trgov znotraj Unije. Agencija ACER se v svojem poročilu o oceni strinja, da je dinamična omejitev trgovanja, ki se uporablja za naročila za izvedene finančne instrumente TTF, primerna tudi za naročila za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP. |
| --- | --- |

(6)

Uredba o popravnem mehanizmu v primeru nastopa dogodka za popravek trga določa dinamično omejitev trgovanja, v skladu s katero upravljavci trgov ne smejo sprejemati, udeleženci na trgu izvedenih finančnih instrumentov TTF pa ne oddajati naročil za izvedene finančne instrumente TTF, ki naj bi se iztekli v obdobju od datuma izteka izvedenega finančnega instrumenta TTF z najkrajšo dospelostjo do datuma izteka izvedenega finančnega instrumenta TTF z enoletno dospelostjo s cenami, ki so za 35 EUR/MWh nad referenčno ceno, ki jo je ACER objavil prejšnji dan. Ta dinamična omejitev trgovanja je primerna tudi za naročila za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, in ne zahteva sprememb. Tako kot pri izvedenih finančnih instrumentih TTF je premija za zanesljivost oskrbe v višini 35 EUR/MWh približek za povprečno razliko med referenčno ceno in terminsko ceno za mesec vnaprej za številne izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, iz poletja 2022, premija pa odraža stroške morebitne prezasedenosti infrastrukture pri prenosu plina iz terminala za utekočinjeni zemeljski plin (v nadaljnjem besedilu: UZP) v celinsko Evropo v drugih regijah Unije. Poleg tega bi morala uporaba iste varnostne omejitve za vse izvedene finančne instrumente VTP omejiti tveganje neupravičenega preusmerjanja trgovanja med VTP in tveganje izkrivljanja konkurenčnih pogojev med različnimi regijami v Uniji glede privlačnosti za uvoz UZP, kar bi lahko povzročilo razdrobljenost trgov znotraj Unije. Agencija ACER se v svojem poročilu o oceni strinja, da je dinamična omejitev trgovanja, ki se uporablja za naročila za izvedene finančne instrumente TTF, primerna tudi za naročila za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP.

| (7) | Komisija meni, da bi se moral popravni mehanizem za trg uporabljati za vse izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, in da za to ne bi smela veljati nobena izjema. Agencija ACER in organ ESMA sta v svojih poročilih o oceni učinkov potrdila stališče Komisije, da vključitev drugih VTP ne povzroča znatnih negativnih učinkov na finančne trge ali trge plina. Tako agencija ACER kot organ ESMA sta opozorila, da bi lahko razširitev popravnega mehanizma za trg na izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, prinesla omejene dodatne koristi, da večina teh izvedenih finančnih instrumentov nima zadostne likvidnosti in da bi lahko imele nekatere centralne klirinške nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS) dodatne stroške s spremembo svojega postopka upravljanja neizpolnjenih obveznosti. Vendar sta se agencija ACER in organ ESMA glede na izvajanje uredbe o popravnem mehanizmu strinjala z ugotovitvijo Komisije, da uporaba popravnega mehanizma za trg za vse izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, ne povzroča znatnih negativnih učinkov na finančne trge ali trge plina. Komisija je v svoji oceni in v skladu s členom 9(2) uredbe o popravnem mehanizmu analizirala zlasti naslednja merila. |
| --- | --- |

(7)

Komisija meni, da bi se moral popravni mehanizem za trg uporabljati za vse izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, in da za to ne bi smela veljati nobena izjema. Agencija ACER in organ ESMA sta v svojih poročilih o oceni učinkov potrdila stališče Komisije, da vključitev drugih VTP ne povzroča znatnih negativnih učinkov na finančne trge ali trge plina. Tako agencija ACER kot organ ESMA sta opozorila, da bi lahko razširitev popravnega mehanizma za trg na izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, prinesla omejene dodatne koristi, da večina teh izvedenih finančnih instrumentov nima zadostne likvidnosti in da bi lahko imele nekatere centralne klirinške nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS) dodatne stroške s spremembo svojega postopka upravljanja neizpolnjenih obveznosti. Vendar sta se agencija ACER in organ ESMA glede na izvajanje uredbe o popravnem mehanizmu strinjala z ugotovitvijo Komisije, da uporaba popravnega mehanizma za trg za vse izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, ne povzroča znatnih negativnih učinkov na finančne trge ali trge plina. Komisija je v svoji oceni in v skladu s členom 9(2) uredbe o popravnem mehanizmu analizirala zlasti naslednja merila.

| (8) | Prvič, informacije o cenah izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z drugimi VTP, zajetimi v tem izvedbenem aktu, so hitro in preprosto dostopne, saj se s temi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje na reguliranih trgih, ki redno zagotavljajo informacije o cenah. |
| --- | --- |

(8)

Prvič, informacije o cenah izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z drugimi VTP, zajetimi v tem izvedbenem aktu, so hitro in preprosto dostopne, saj se s temi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje na reguliranih trgih, ki redno zagotavljajo informacije o cenah.

| (9) | Drugič, pomanjkanje likvidnosti nekaterih izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z drugimi VTP, v praksi ne povzroča znatnih težav pri izvajanju, saj je Komisija za sprožilec za aktiviranje popravnega mehanizma za trg za druge VTP namerno izbrala visoko likvidne terminske pogodbe TTF za mesec vnaprej. |
| --- | --- |

(9)

Drugič, pomanjkanje likvidnosti nekaterih izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z drugimi VTP, v praksi ne povzroča znatnih težav pri izvajanju, saj je Komisija za sprožilec za aktiviranje popravnega mehanizma za trg za druge VTP namerno izbrala visoko likvidne terminske pogodbe TTF za mesec vnaprej.

| (10) | Tretjič, razširitev na izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi vozlišči, verjetno ne bo bistveno negativno vplivala na zanesljivost oskrbe. Razlog za to je, da se bo glavni instrument za preprečevanje težav z zanesljivostjo oskrbe, tj. „premija“, vključena v omejitev trgovanja (dodatek glede na tržne cene UZP oziroma „varnostna omejitev“ iz uvodne izjave 19 uredbe o popravnem mehanizmu), uporabljal za vse izvedene finančne instrumente in zagotovil, da popravni mehanizem za trg ne bo zmanjšal privlačnosti Unije za uvoz UZP. Prav tako ni verjetno, da bi razširitev imela znaten negativen učinek na pretok plina znotraj EU zaradi začasne uporabe popravnega mehanizma za trg in dejstva, da je pretok plina v Uniji rezultat zapletenega niza pozicij, ki ne izhajajo le iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, temveč tudi iz številnih drugih učinkov, na katere popravni mehanizem za trg nima vpliva, kot so dolgoročne zaveze glede dobave, kratkoročni in promptni trgovski posli ter posli, sklenjeni izven organiziranega trga. |
| --- | --- |

(10)

Tretjič, razširitev na izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi vozlišči, verjetno ne bo bistveno negativno vplivala na zanesljivost oskrbe. Razlog za to je, da se bo glavni instrument za preprečevanje težav z zanesljivostjo oskrbe, tj. „premija“, vključena v omejitev trgovanja (dodatek glede na tržne cene UZP oziroma „varnostna omejitev“ iz uvodne izjave 19 uredbe o popravnem mehanizmu), uporabljal za vse izvedene finančne instrumente in zagotovil, da popravni mehanizem za trg ne bo zmanjšal privlačnosti Unije za uvoz UZP. Prav tako ni verjetno, da bi razširitev imela znaten negativen učinek na pretok plina znotraj EU zaradi začasne uporabe popravnega mehanizma za trg in dejstva, da je pretok plina v Uniji rezultat zapletenega niza pozicij, ki ne izhajajo le iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, temveč tudi iz številnih drugih učinkov, na katere popravni mehanizem za trg nima vpliva, kot so dolgoročne zaveze glede dobave, kratkoročni in promptni trgovski posli ter posli, sklenjeni izven organiziranega trga.

| (11) | In končno se zaradi razširitve popravnega mehanizma za trg ne pričakuje znatnega učinka na stabilnost finančnih trgov, saj je več kot 90 % izvedenih finančnih instrumentov na zemeljski plin, s katerimi se trguje na reguliranih trgih v Uniji, izvedenih finančnih instrumentov TTF. V zvezi z morebitnimi dodatnimi stroški, ki bi jih nekatere CNS lahko imele pri spremembi postopka upravljanja neizpolnjenih obveznosti, je organ ESMA opozoril, da v času objave poročila o oceni učinka nobena CNS ni predložila informacij, da bi lahko bile zaradi uredbe o popravnem mehanizmu potrebne znatne spremembe. |
| --- | --- |

(11)

In končno se zaradi razširitve popravnega mehanizma za trg ne pričakuje znatnega učinka na stabilnost finančnih trgov, saj je več kot 90 % izvedenih finančnih instrumentov na zemeljski plin, s katerimi se trguje na reguliranih trgih v Uniji, izvedenih finančnih instrumentov TTF. V zvezi z morebitnimi dodatnimi stroški, ki bi jih nekatere CNS lahko imele pri spremembi postopka upravljanja neizpolnjenih obveznosti, je organ ESMA opozoril, da v času objave poročila o oceni učinka nobena CNS ni predložila informacij, da bi lahko bile zaradi uredbe o popravnem mehanizmu potrebne znatne spremembe.

| (12) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da noben izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, ne bi smel biti izjemoma izključen s področja uporabe uredbe o popravnem mehanizmu. |
| --- | --- |

(12)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da noben izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, ne bi smel biti izjemoma izključen s področja uporabe uredbe o popravnem mehanizmu.

| (13) | Da bi ohranili dobro delovanje trgov izvedenih finančnih instrumentov in udeležencem na trgu omogočili ustrezno obvladovanje izpostavljenosti tveganjem, je bistvenega pomena, da ta uredba ne posega v pogodbe, sklenjene pred začetkom njene uporabe. Iz istega razloga bi morali imeti udeleženci na trgu možnost, da izravnajo pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, povezanih z drugimi VTP, ki so bile odprte pred začetkom uporabe te uredbe. Zato se dinamična omejitev trgovanja ne bi smela uporabljati za pogodbe, sklenjene pred začetkom veljavnosti te uredbe, niti za posle, ki udeležencem na trgu omogočajo, da izravnajo ali zmanjšajo pozicije, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, povezanih z drugimi VTP, sklenjenih pred začetkom veljavnosti te uredbe. CNS imajo poleg tega ključno vlogo pri zagotavljanju pravilnega delovanja trgov za izvedene finančne instrumente TTF, ker zmanjšujejo tveganje nasprotne stranke. Prav tako je pomembno zagotoviti, da razširitev mehanizma na druge VTP v primeru neplačila klirinškega člana ne bo ogrozila CNS, ki opravljajo kliring zadevnih instrumentov. Navedene CNS bi zato morale imeti možnost, da izvajajo postopke upravljanja neizpolnjenih obveznosti, ne da bi zanje veljala omejitev trgovanja. V ta namen se dinamična omejitev trgovanja ne bi smela uporabljati za posle, izvršene v okviru postopka upravljanja neizpolnjenih obveznosti, ki ga organizira CNS. |
| --- | --- |

(13)

Da bi ohranili dobro delovanje trgov izvedenih finančnih instrumentov in udeležencem na trgu omogočili ustrezno obvladovanje izpostavljenosti tveganjem, je bistvenega pomena, da ta uredba ne posega v pogodbe, sklenjene pred začetkom njene uporabe. Iz istega razloga bi morali imeti udeleženci na trgu možnost, da izravnajo pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, povezanih z drugimi VTP, ki so bile odprte pred začetkom uporabe te uredbe. Zato se dinamična omejitev trgovanja ne bi smela uporabljati za pogodbe, sklenjene pred začetkom veljavnosti te uredbe, niti za posle, ki udeležencem na trgu omogočajo, da izravnajo ali zmanjšajo pozicije, ki izhajajo iz pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, povezanih z drugimi VTP, sklenjenih pred začetkom veljavnosti te uredbe. CNS imajo poleg tega ključno vlogo pri zagotavljanju pravilnega delovanja trgov za izvedene finančne instrumente TTF, ker zmanjšujejo tveganje nasprotne stranke. Prav tako je pomembno zagotoviti, da razširitev mehanizma na druge VTP v primeru neplačila klirinškega člana ne bo ogrozila CNS, ki opravljajo kliring zadevnih instrumentov. Navedene CNS bi zato morale imeti možnost, da izvajajo postopke upravljanja neizpolnjenih obveznosti, ne da bi zanje veljala omejitev trgovanja. V ta namen se dinamična omejitev trgovanja ne bi smela uporabljati za posle, izvršene v okviru postopka upravljanja neizpolnjenih obveznosti, ki ga organizira CNS.

| (14) | Ni razloga, zakaj se za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, ne bi uporabljale druge značilnosti zasnove popravnega mehanizma za trg. To vključuje pravila, ki urejajo začasno prekinitev popravnega mehanizma za trg. Opozoriti je treba, da bi bilo treba v skladu s členom 4(8) v primeru konkretnih znakov, da je dogodek za popravek trga neizbežen, aktiviranje popravnega mehanizma za trg začasno prekiniti, če bi to povzročilo nenamerne motnje na trgu. Prav tako bi bilo treba v skladu s členom 6 popravni mehanizem za trg kadar koli začasno prekiniti, če bi dinamična omejitev trgovanja povzročila resne motnje na trgu, ki bi znatno vplivale na zanesljivost oskrbe, obvezne cilje glede zmanjšanja povpraševanja, stabilnost in pravilno delovanje trgov izvedenih finančnih instrumentov na energijo, pretok plina znotraj Unije, razlike med cenami na trgih plina v Uniji ali glede na druga območja po svetu ali veljavnost obstoječih pogodb o dobavi plina. Pri oceni nenamernih motenj na trgu bi bilo treba upoštevati vpliv na evropski trg kot celoto in tudi posebej na vsako VTP, za katero se uporablja popravni mehanizem za trg; v primeru takih nenamernih motenj na trgu bi se sklep o začasni prekinitvi uporabljal v skladu s členom 6 uredbe o popravnem mehanizmu. |
| --- | --- |

(14)

Ni razloga, zakaj se za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, ne bi uporabljale druge značilnosti zasnove popravnega mehanizma za trg. To vključuje pravila, ki urejajo začasno prekinitev popravnega mehanizma za trg. Opozoriti je treba, da bi bilo treba v skladu s členom 4(8) v primeru konkretnih znakov, da je dogodek za popravek trga neizbežen, aktiviranje popravnega mehanizma za trg začasno prekiniti, če bi to povzročilo nenamerne motnje na trgu. Prav tako bi bilo treba v skladu s členom 6 popravni mehanizem za trg kadar koli začasno prekiniti, če bi dinamična omejitev trgovanja povzročila resne motnje na trgu, ki bi znatno vplivale na zanesljivost oskrbe, obvezne cilje glede zmanjšanja povpraševanja, stabilnost in pravilno delovanje trgov izvedenih finančnih instrumentov na energijo, pretok plina znotraj Unije, razlike med cenami na trgih plina v Uniji ali glede na druga območja po svetu ali veljavnost obstoječih pogodb o dobavi plina. Pri oceni nenamernih motenj na trgu bi bilo treba upoštevati vpliv na evropski trg kot celoto in tudi posebej na vsako VTP, za katero se uporablja popravni mehanizem za trg; v primeru takih nenamernih motenj na trgu bi se sklep o začasni prekinitvi uporabljal v skladu s členom 6 uredbe o popravnem mehanizmu.

| (15) | Zaradi nestanovitnega in nepredvidljivega stanja na trgu plina je pomembno zagotoviti, da bo za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, popravni mehanizem za trg mogoče uporabiti čim prej, če bodo izpolnjeni pogoji za njegovo aktivacijo. Zato bi bilo treba tehnične podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, opredeliti do 31. marca 2023. Vendar bi se moral ta izvedbeni akt uporabljati šele od 1. maja 2023, da se podjetjem, ki upravljajo VTP v Uniji, ki niso TTF, zagotovi čas za potrebne prilagoditve. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi nestanovitnega in nepredvidljivega stanja na trgu plina je pomembno zagotoviti, da bo za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, popravni mehanizem za trg mogoče uporabiti čim prej, če bodo izpolnjeni pogoji za njegovo aktivacijo. Zato bi bilo treba tehnične podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, opredeliti do 31. marca 2023. Vendar bi se moral ta izvedbeni akt uporabljati šele od 1. maja 2023, da se podjetjem, ki upravljajo VTP v Uniji, ki niso TTF, zagotovi čas za potrebne prilagoditve.

| (16) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za popravni mehanizem za trg – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za popravni mehanizem za trg –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje uporabe

V tej uredbi so opredeljene tehnične podrobnosti uporabe popravnega mehanizma za trg za izvedene finančne instrumente, povezane z virtualnimi trgovalnimi točkami (v nadaljnjem besedilu: VTP) v Uniji, ki niso virtualna trgovalna točka mehanizma za prenos lastninske pravice (Title Transfer Facility, v nadaljnjem besedilu: TTF), v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) 2022/2578

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (EU) 2022/2578.

Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, z najkrajšo dospelostjo“ pomeni izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, z najbližjim datumom izteka med izvedenimi finančnimi instrumenti z enomesečno dospelostjo, s katerimi se trguje na določenem reguliranem trgu; |
| --- | --- |

(1)

„izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, z najkrajšo dospelostjo“ pomeni izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, z najbližjim datumom izteka med izvedenimi finančnimi instrumenti z enomesečno dospelostjo, s katerimi se trguje na določenem reguliranem trgu;

| (2) | „izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, z enoletno dospelostjo“ pomeni izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, z najbližjim datumom izteka med izvedenimi finančnimi instrumenti z dvanajstmesečno dospelostjo, s katerimi se trguje na določenem reguliranem trgu. |
| --- | --- |

(2)

„izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, z enoletno dospelostjo“ pomeni izvedeni finančni instrument, povezan z drugimi VTP, z najbližjim datumom izteka med izvedenimi finančnimi instrumenti z dvanajstmesečno dospelostjo, s katerimi se trguje na določenem reguliranem trgu.

Člen 3

Uporaba popravnega mehanizma za trg za druge VTP

Ta uredba se uporablja za naročila, oddana za trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti, povezanimi z VTP, ki se nahajajo v Uniji, ki niso TTF.

Člen 4

Dogodek za popravek trga v zvezi z drugimi VTP v Uniji

(1)   Do dogodka za popravek trga v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, povezanimi z drugimi VTP, pride, ko so izpolnjeni pogoji iz člena 4(1) Uredbe (EU) 2022/2578.

(2)   Dinamična omejitev trgovanja v skladu s členom 4(5) in (7) uredbe o popravnem mehanizmu se uporablja za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, ki se bodo iztekli v obdobju od datuma izteka izvedenih finančnih instrumentov z najkrajšo dospelostjo do datuma izteka izvedenih finančnih instrumentov z enoletno dospelostjo.

(3)   Upravljavci trgov na trgu izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z drugimi VTP, in udeleženci na trgu takih izvedenih finančnih instrumentov dnevno spremljajo spletno mesto agencije ACER.

Člen 5

Začasna prekinitev in deaktivacija popravnega mehanizma za trg v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, povezanimi z drugimi VTP

Začasna prekinitev in deaktivacija popravnega mehanizma za trg v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, povezanimi z drugimi VTP, se izvedeta v skladu s členoma 5 in 6 uredbe o popravnem mehanizmu.

Člen 6

Uporaba predhodnih pravil

Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | pogodbe za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, sklenjene pred datumom začetka veljavnosti te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

pogodbe za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, sklenjene pred datumom začetka veljavnosti te uredbe;

| (b) | nakup in prodajo izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z drugimi VTP, z namenom izravnave ali zmanjšanja pozicij v pogodbah za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, sklenjene pred datumom začetka veljavnosti te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

nakup in prodajo izvedenih finančnih instrumentov, povezanih z drugimi VTP, z namenom izravnave ali zmanjšanja pozicij v pogodbah za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, sklenjene pred datumom začetka veljavnosti te uredbe;

| (c) | nakup in prodajo pogodb za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, v okviru postopka upravljanja neizpolnjenih obveznosti CNS, vključno s posli izven organiziranega trga, ki so registrirani na reguliranem trgu za namene kliringa. |
| --- | --- |

(c)

nakup in prodajo pogodb za izvedene finančne instrumente, povezane z drugimi VTP, v okviru postopka upravljanja neizpolnjenih obveznosti CNS, vključno s posli izven organiziranega trga, ki so registrirani na reguliranem trgu za namene kliringa.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. maja 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. marca 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2022/2578 z dne 22. decembra 2022 o vzpostavitvi popravnega mehanizma za trg, ki bo državljane Unije in gospodarstvo zaščitil pred previsokimi cenami (UL L 335, 29.12.2022, str. 45).

1

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/737

z dne 4. aprila 2023

o ponovni uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po sodbi Splošnega sodišča v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), ter zlasti členov 9(4) in 14(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 4. maja 2018 sprejela Uredbo (EU) 2018/683 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 (v nadaljnjem besedilu: pnevmatike ali zadevni izdelek), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 4. maja 2018 sprejela Uredbo (EU) 2018/683 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 (v nadaljnjem besedilu: pnevmatike ali zadevni izdelek), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2

| (2) | Komisija je 18. oktobra 2018 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1579 (3) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: izpodbijana uredba). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 18. oktobra 2018 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1579 (3) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: izpodbijana uredba).

3

| (3) | Komisija je 9. novembra 2018 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1690 (4) o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1579 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) 2018/1690). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 9. novembra 2018 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1690 (4) o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1579 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) 2018/1690).

4

2.   SODBA SPLOŠNEGA SODIŠČA EVROPSKE UNIJE

SODBA SPLOŠNEGA SODIŠČA EVROPSKE UNIJE

| (4) | Združenje gumarske industrije Kitajske (v nadaljnjem besedilu: združenje CRIA) in Gospodarska zbornica uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCMC) (v nadaljnjem besedilu skupaj: tožeči stranki) sta izpodbijano uredbo izpodbijala pred Splošnim sodiščem v imenu nekaterih svojih članov, navedenih v uvodnih izjavah 9 in 10 (v nadaljnjem besedilu: zadevni proizvajalci izvozniki). Splošno sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Splošno sodišče) je 4. maja 2022 izdalo sodbo v zadevah T-30/19 in T-72/19 (5) (v nadaljnjem besedilu: sodba). |
| --- | --- |

(4)

Združenje gumarske industrije Kitajske (v nadaljnjem besedilu: združenje CRIA) in Gospodarska zbornica uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCMC) (v nadaljnjem besedilu skupaj: tožeči stranki) sta izpodbijano uredbo izpodbijala pred Splošnim sodiščem v imenu nekaterih svojih članov, navedenih v uvodnih izjavah 9 in 10 (v nadaljnjem besedilu: zadevni proizvajalci izvozniki). Splošno sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Splošno sodišče) je 4. maja 2022 izdalo sodbo v zadevah T-30/19 in T-72/19 (5) (v nadaljnjem besedilu: sodba).

5

| (5) | Splošno sodišče je v sodbi razglasilo ničnost izpodbijane uredbe in Izvedbene uredbe (EU) 2018/1690. |
| --- | --- |

(5)

Splošno sodišče je v sodbi razglasilo ničnost izpodbijane uredbe in Izvedbene uredbe (EU) 2018/1690.

| (6) | Združenje CRIA in zbornica CCCMC sta zoper izpodbijano uredbo predložila več trditev, Splošno sodišče pa je odločilo o dveh: (i) o trditvi, da Komisija pri izračunu stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode ni izvedla poštene primerjave cen v zvezi s proizvajalci izvozniki, in (ii) o nekaterih očitkih, ki se v bistvu nanašajo na nedoslednosti in kršitev pravice do obrambe v zvezi s kazalniki škode in ponderiranjem podatkov iz vzorca proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(6)

Združenje CRIA in zbornica CCCMC sta zoper izpodbijano uredbo predložila več trditev, Splošno sodišče pa je odločilo o dveh: (i) o trditvi, da Komisija pri izračunu stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode ni izvedla poštene primerjave cen v zvezi s proizvajalci izvozniki, in (ii) o nekaterih očitkih, ki se v bistvu nanašajo na nedoslednosti in kršitev pravice do obrambe v zvezi s kazalniki škode in ponderiranjem podatkov iz vzorca proizvajalcev Unije.

| (7) | Splošno sodišče je v zvezi z izračunom stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen ugotovilo, da Komisija ni izvedla poštene primerjave, ko je izvedla prilagoditev izvozne cene (odšteti so bili PSA-stroški povezanega uvoznika in nominalni dobiček), kadar je prodaja potekala prek povezanega prodajnega subjekta v Uniji. Sodišče je navedlo, da so proizvajalci Unije del prodaje opravili tudi prek povezanih prodajnih subjektov, njihove prodajne cene pa niso bile prilagojene na enak način. Splošno sodišče je ugotovilo, da je Komisija pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki ga je opravila v izpodbijani uredbi, napačno uporabila pravo in storila očitno napako pri presoji ter da sta bila z navedenim izračunom zato kršena člen 3(2) in (3) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba) ter člen 8(1) in (2) Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba). Poleg tega je ugotovilo, da so napake vplivale na splošne ugotovitve o škodi in vzročni zvezi ter na stopnje škode in da ni mogoče natančno določiti, v kolikšni meri so dokončne protidampinške dajatve še naprej delno utemeljene. |
| --- | --- |

(7)

Splošno sodišče je v zvezi z izračunom stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen ugotovilo, da Komisija ni izvedla poštene primerjave, ko je izvedla prilagoditev izvozne cene (odšteti so bili PSA-stroški povezanega uvoznika in nominalni dobiček), kadar je prodaja potekala prek povezanega prodajnega subjekta v Uniji. Sodišče je navedlo, da so proizvajalci Unije del prodaje opravili tudi prek povezanih prodajnih subjektov, njihove prodajne cene pa niso bile prilagojene na enak način. Splošno sodišče je ugotovilo, da je Komisija pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki ga je opravila v izpodbijani uredbi, napačno uporabila pravo in storila očitno napako pri presoji ter da sta bila z navedenim izračunom zato kršena člen 3(2) in (3) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba) ter člen 8(1) in (2) Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba). Poleg tega je ugotovilo, da so napake vplivale na splošne ugotovitve o škodi in vzročni zvezi ter na stopnje škode in da ni mogoče natančno določiti, v kolikšni meri so dokončne protidampinške dajatve še naprej delno utemeljene.

6

7

| (8) | V zvezi z drugo točko je Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija ni opravila objektivne preiskave (kot to zahtevata člen 3(2) osnovne protidampinške uredbe in člen 8(1) osnovne protisubvencijske uredbe), ker s tem, ko ni popravila izračunov vseh mikroekonomskih kazalnikov razen dobičkonosnosti in ni navedla popravljenih podatkov v izpodbijani uredbi, ni uporabila vseh ustreznih podatkov, ki so ji bili na voljo. Poleg tega je Splošno sodišče ugotovilo kršitev pravice tožečih strank do obrambe. Zlasti se ni strinjalo, da bi se lahko nekatere informacije, ki niso bile razkrite zainteresiranim stranem, štele za zaupne, in je ugotovilo, da so bili vsi sporni podatki „povezani z ugotovitvami dejanskega stanja v sporni uredbi“. Zato so bili to „bistvena dejstva in premisleki“, ki bi jih bilo treba razkriti strankam. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi z drugo točko je Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija ni opravila objektivne preiskave (kot to zahtevata člen 3(2) osnovne protidampinške uredbe in člen 8(1) osnovne protisubvencijske uredbe), ker s tem, ko ni popravila izračunov vseh mikroekonomskih kazalnikov razen dobičkonosnosti in ni navedla popravljenih podatkov v izpodbijani uredbi, ni uporabila vseh ustreznih podatkov, ki so ji bili na voljo. Poleg tega je Splošno sodišče ugotovilo kršitev pravice tožečih strank do obrambe. Zlasti se ni strinjalo, da bi se lahko nekatere informacije, ki niso bile razkrite zainteresiranim stranem, štele za zaupne, in je ugotovilo, da so bili vsi sporni podatki „povezani z ugotovitvami dejanskega stanja v sporni uredbi“. Zato so bili to „bistvena dejstva in premisleki“, ki bi jih bilo treba razkriti strankam.

| (9) | Glede na navedeno je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC (navedene v preglednici v nadaljevanju).







  IME DRUŽBE | DODATNA OZNAKA TARIC |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (8) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (9) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (10) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

Glede na navedeno je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC (navedene v preglednici v nadaljevanju).

IME DRUŽBE

IME DRUŽBE

DODATNA OZNAKA TARIC

DODATNA OZNAKA TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (8)

8

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (9)

9

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (10)

10

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Poleg tega je Splošno sodišče Uredbo (EU) 2018/1690 razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC (navedene v zgornji preglednici), in družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd (dodatna oznaka TARIC C379). |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je Splošno sodišče Uredbo (EU) 2018/1690 razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC (navedene v zgornji preglednici), in družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd (dodatna oznaka TARIC C379).

3.   IZVRŠEVANJE SODBE SPLOŠNEGA SODIŠČA

IZVRŠEVANJE SODBE SPLOŠNEGA SODIŠČA

| (11) | Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodb Sodišča. Če je akt, ki so ga institucije Unije sprejele v okviru upravnega postopka, kot je v tem primeru protidampinška preiskava, razglašen za ničen, se v skladu s sodbo Splošnega sodišča akt, ki je bil razglašen za ničen, zamenja z novim aktom, v katerem je odpravljena nezakonitost, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče (11). |
| --- | --- |

(11)

Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodb Sodišča. Če je akt, ki so ga institucije Unije sprejele v okviru upravnega postopka, kot je v tem primeru protidampinška preiskava, razglašen za ničen, se v skladu s sodbo Splošnega sodišča akt, ki je bil razglašen za ničen, zamenja z novim aktom, v katerem je odpravljena nezakonitost, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče (11).

11

| (12) | V skladu s sodno prakso Sodišča se lahko postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (12). To pomeni zlasti, da v primeru, ko je za ničen razglašen akt, s katerim se konča upravni postopek, navedena razglasitev ničnosti ne vpliva nujno na pripravljalne akte, kot je začetek protidampinškega postopka. Kadar se na primer uredba o uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov razglasi za nično, postopek ostaja odprt, saj je iz pravnega reda Unije (13) izginil le akt, s katerim se postopek konča, razen v primerih, ko pride do nezakonitosti v fazi začetka postopka. Za nadaljevanje upravnega postopka s ponovno uvedbo protidampinških dajatev na uvoz, izveden v obdobju uporabe uredbe, ki je bila razglašena za nično, ni mogoče šteti, da je v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (14). |
| --- | --- |

(12)

V skladu s sodno prakso Sodišča se lahko postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (12). To pomeni zlasti, da v primeru, ko je za ničen razglašen akt, s katerim se konča upravni postopek, navedena razglasitev ničnosti ne vpliva nujno na pripravljalne akte, kot je začetek protidampinškega postopka. Kadar se na primer uredba o uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov razglasi za nično, postopek ostaja odprt, saj je iz pravnega reda Unije (13) izginil le akt, s katerim se postopek konča, razen v primerih, ko pride do nezakonitosti v fazi začetka postopka. Za nadaljevanje upravnega postopka s ponovno uvedbo protidampinških dajatev na uvoz, izveden v obdobju uporabe uredbe, ki je bila razglašena za nično, ni mogoče šteti, da je v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (14).

12

13

14

| (13) | V obravnavani zadevi je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razglasilo za nično v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki z obrazložitvijo, da je Komisija storila napako pri ugotavljanju obstoja znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen, kar je vplivalo na analizo vzročne zveze. Enaka metodološka napaka je bila ugotovljena pri izračunu stopenj škode zadevnih izvoznikov. Sodišče je ugotovilo napake tudi zaradi nerazkritja nekaterih informacij: (i) kazalnikov bruto škode pred uporabo prilagoditev ponderiranja in podatkov, ki se nanašajo na MSP na eni strani ter velika podjetja na drugi strani; (ii) kazalnikov škode, razen dobičkonosnosti, po spremembi ponderiranja; (iii) nekaterih informacij v zvezi z viri makroekonomskih podatkov o škodi in seznama MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo; ter (iv) točnega skupnega obsega prodaje MSP industrije Unije, ki so sodelovala v preiskavah, in informacij o deležu MSP v industriji Unije. |
| --- | --- |

(13)

V obravnavani zadevi je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razglasilo za nično v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki z obrazložitvijo, da je Komisija storila napako pri ugotavljanju obstoja znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen, kar je vplivalo na analizo vzročne zveze. Enaka metodološka napaka je bila ugotovljena pri izračunu stopenj škode zadevnih izvoznikov. Sodišče je ugotovilo napake tudi zaradi nerazkritja nekaterih informacij: (i) kazalnikov bruto škode pred uporabo prilagoditev ponderiranja in podatkov, ki se nanašajo na MSP na eni strani ter velika podjetja na drugi strani; (ii) kazalnikov škode, razen dobičkonosnosti, po spremembi ponderiranja; (iii) nekaterih informacij v zvezi z viri makroekonomskih podatkov o škodi in seznama MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo; ter (iv) točnega skupnega obsega prodaje MSP industrije Unije, ki so sodelovala v preiskavah, in informacij o deležu MSP v industriji Unije.

| (14) | Ugotovitve iz izpodbijane uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar jih je Splošno sodišče zavrnilo ali jih ni preučilo, zato niso privedle do razglasitve izpodbijane uredbe za nično, ostajajo v celoti veljavne in jih ta ponovni začetek ne zadeva (15). |
| --- | --- |

(14)

Ugotovitve iz izpodbijane uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar jih je Splošno sodišče zavrnilo ali jih ni preučilo, zato niso privedle do razglasitve izpodbijane uredbe za nično, ostajajo v celoti veljavne in jih ta ponovni začetek ne zadeva (15).

15

| (15) | Komisija se je na podlagi sodb Splošnega sodišča v zadevah T-30/19 in T-72/19 z dne 4. maja 2022 odločila, da delno ponovno začne protidampinško in protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter da nadaljuje preiskavo na točki, na kateri se je pojavila nepravilnost. Ponovni začetek na podlagi obvestila (16) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku) je bil po obsegu omejen na izvršitev sodbe Splošnega sodišča v zvezi z družbami, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC ter so navedene v obvestilu o ponovnem začetku. |
| --- | --- |

(15)

Komisija se je na podlagi sodb Splošnega sodišča v zadevah T-30/19 in T-72/19 z dne 4. maja 2022 odločila, da delno ponovno začne protidampinško in protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter da nadaljuje preiskavo na točki, na kateri se je pojavila nepravilnost. Ponovni začetek na podlagi obvestila (16) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku) je bil po obsegu omejen na izvršitev sodbe Splošnega sodišča v zvezi z družbami, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC ter so navedene v obvestilu o ponovnem začetku.

16

| (16) | Komisija se je istega dne odločila tudi, da se uvede obvezna registracija uvoza nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in je nacionalnim carinskim organom naročila, naj počakajo na objavo ustreznih izvedbenih uredb Komisije o ponovni uvedbi dajatev, preden odločijo o morebitnih zahtevkih za povračilo in odpust protidampinških dajatev v zvezi z uvozom teh družb (17) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji). |
| --- | --- |

(16)

Komisija se je istega dne odločila tudi, da se uvede obvezna registracija uvoza nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in je nacionalnim carinskim organom naročila, naj počakajo na objavo ustreznih izvedbenih uredb Komisije o ponovni uvedbi dajatev, preden odločijo o morebitnih zahtevkih za povračilo in odpust protidampinških dajatev v zvezi z uvozom teh družb (17) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji).

17

| (17) | Komisija je zainteresirane strani obvestila o ponovnem začetku in jih pozvala k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je zainteresirane strani obvestila o ponovnem začetku in jih pozvala k predložitvi pripomb.

4.   OBDOBJE PREISKAVE

OBDOBJE PREISKAVE

| (18) | Ta preiskava zajema obdobje od 1. julija 2016 do 30. junija 2017 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, zajema obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(18)

Ta preiskava zajema obdobje od 1. julija 2016 do 30. junija 2017 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, zajema obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

5.   NAKNADNI POSTOPEK

NAKNADNI POSTOPEK

| (19) | Komisija je 10. januarja 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ponovno uvesti protidampinške dajatve (v nadaljnjem besedilu: razkritje). Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je 10. januarja 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ponovno uvesti protidampinške dajatve (v nadaljnjem besedilu: razkritje). Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem.

| (20) | Pripombe so predložili združenje CRIA, skupina GITI Group (18) in nepovezani uvoznik Hämmerling The Tyre Company GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba Hämmerling). Komisija je pripombe obravnavala in jih ustrezno upoštevala. Družba Hämmerling in združenje CRIA sta zahtevala zaslišanje, kar jima je bilo omogočeno. |
| --- | --- |

(20)

Pripombe so predložili združenje CRIA, skupina GITI Group (18) in nepovezani uvoznik Hämmerling The Tyre Company GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba Hämmerling). Komisija je pripombe obravnavala in jih ustrezno upoštevala. Družba Hämmerling in združenje CRIA sta zahtevala zaslišanje, kar jima je bilo omogočeno.

18

| (21) | Na zahtevo združenja CRIA v pripombah o razkritju je Komisija pozneje razkrila naslednje dodatne elemente (v nadaljnjem besedilu: dodatno razkritje):






  — | Komisija je 30. januarja 2023 z obvestilom k dokumentaciji zagotovila dodatne informacije o svoji analizi cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala pri neposredni in posredni prodaji različnim vrstam strank. |
| --- | --- | --- |

(21)

Na zahtevo združenja CRIA v pripombah o razkritju je Komisija pozneje razkrila naslednje dodatne elemente (v nadaljnjem besedilu: dodatno razkritje):

—

Komisija je 30. januarja 2023 z obvestilom k dokumentaciji zagotovila dodatne informacije o svoji analizi cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala pri neposredni in posredni prodaji različnim vrstam strank.

| — | Poleg tega je Komisija 30. in 31. januarja 2023 skupinama Hankook Group (19) in Aeolus/Pirelli (20) zagotovila podatke o izvoznih transakcijah zadevnih družb, ki so bili uporabljeni za določitev revidiranih izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen. Te izvozne transakcije so bile iste, kot so bile že razkrite v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. |
| --- | --- |

—

Poleg tega je Komisija 30. in 31. januarja 2023 skupinama Hankook Group (19) in Aeolus/Pirelli (20) zagotovila podatke o izvoznih transakcijah zadevnih družb, ki so bili uporabljeni za določitev revidiranih izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen. Te izvozne transakcije so bile iste, kot so bile že razkrite v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba.

19

20

| — | Komisija je 31. januarja 2023 z obvestilom k dokumentaciji pojasnila in popravila končne stopnje dajatve za vse zadevne proizvajalce izvoznike, potem ko je bila ugotovljena napaka pri izračunih škode za skupini Hankook Group in Aeolus/Pirelli. Zagotovila je tudi dodatna pojasnila glede pravnega položaja družbe Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Komisija je 31. januarja 2023 z obvestilom k dokumentaciji pojasnila in popravila končne stopnje dajatve za vse zadevne proizvajalce izvoznike, potem ko je bila ugotovljena napaka pri izračunih škode za skupini Hankook Group in Aeolus/Pirelli. Zagotovila je tudi dodatna pojasnila glede pravnega položaja družbe Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (22) | Le združenje CRIA je predložilo pripombe glede dodatnega razkritja, te pa je Komisija upoštevala, kot je bilo ustrezno. |
| --- | --- |

(22)

Le združenje CRIA je predložilo pripombe glede dodatnega razkritja, te pa je Komisija upoštevala, kot je bilo ustrezno.

6.   TRDITVE ZDRUŽENJA CRIA GLEDE PRAVICE DO OBRAMBE

TRDITVE ZDRUŽENJA CRIA GLEDE PRAVICE DO OBRAMBE

| (23) | Združenje CRIA je po razkritju trdilo, da je bila kršena njegova pravica do obrambe, ker:






  — | združenje CRIA ni prejelo izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen v zvezi s proizvajalci izvozniki, od katerih je to združenje prejelo pooblastilo, |
| --- | --- | --- |

(23)

Združenje CRIA je po razkritju trdilo, da je bila kršena njegova pravica do obrambe, ker:

—

združenje CRIA ni prejelo izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen v zvezi s proizvajalci izvozniki, od katerih je to združenje prejelo pooblastilo,

| — | združenju CRIA ni bilo omogočeno dovolj časa, da bi podalo pripombe glede razkritja, |
| --- | --- |

—

združenju CRIA ni bilo omogočeno dovolj časa, da bi podalo pripombe glede razkritja,

| — | Komisija ni organizirala zaslišanja v časovnem okviru, ki ga je zahtevalo združenje CRIA, |
| --- | --- |

—

Komisija ni organizirala zaslišanja v časovnem okviru, ki ga je zahtevalo združenje CRIA,

| — | Komisija ni obravnavala vseh trditev, ki jih ni obravnavalo Splošno sodišče. |
| --- | --- |

—

Komisija ni obravnavala vseh trditev, ki jih ni obravnavalo Splošno sodišče.

| (24) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 160 v nadaljevanju, je Komisija preračunala dajatve vseh zadevnih proizvajalcev izvoznikov, zlasti za proizvajalce izvoznike, ki so bili vzorčeni v izpodbijani uredbi in na katere se je nanašala sodba Splošnega sodišča (tj. skupine GITI Group, Hankook Group in Aeolus/Pirelli). Opozoriti je treba, da so bile stopnje škode zadevnih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov določene na podlagi občutljivih podatkov družb. Posledično izračunov ni bilo mogoče razkriti vsem zainteresiranim stranem, temveč le zadevnim družbam. |
| --- | --- |

(24)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 160 v nadaljevanju, je Komisija preračunala dajatve vseh zadevnih proizvajalcev izvoznikov, zlasti za proizvajalce izvoznike, ki so bili vzorčeni v izpodbijani uredbi in na katere se je nanašala sodba Splošnega sodišča (tj. skupine GITI Group, Hankook Group in Aeolus/Pirelli). Opozoriti je treba, da so bile stopnje škode zadevnih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov določene na podlagi občutljivih podatkov družb. Posledično izračunov ni bilo mogoče razkriti vsem zainteresiranim stranem, temveč le zadevnim družbam.

| (25) | Združenje CRIA je trdilo, da so družbe, navedene v uvodni izjavi 10, podpisale pooblastila, ki so zajemala dostop do občutljivih podatkov družb, ter da bi morala zato Komisija združenju CRIA razkriti posamezne izračune stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen in škode za te družbe. Poleg tega je bila po mnenju združenja CRIA vsebina pooblastil enaka običajnemu pooblastilu za zastopanje, s katerim je pravni svetovalec pooblaščen za zastopanje družbe. |
| --- | --- |

(25)

Združenje CRIA je trdilo, da so družbe, navedene v uvodni izjavi 10, podpisale pooblastila, ki so zajemala dostop do občutljivih podatkov družb, ter da bi morala zato Komisija združenju CRIA razkriti posamezne izračune stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen in škode za te družbe. Poleg tega je bila po mnenju združenja CRIA vsebina pooblastil enaka običajnemu pooblastilu za zastopanje, s katerim je pravni svetovalec pooblaščen za zastopanje družbe.

| (26) | Komisija je analizirala pooblastila, ki jih je predložilo združenje CRIA. Več kitajskih proizvajalcev, na katere se je nanašala sodba Splošnega sodišča, je podpisalo taka individualna pooblastila. Komisija je ugotovila, da so pooblastila temeljila na standardnem besedilu za vse proizvajalce (vzorčene ali ne) in da v njih ni bilo navedeno, ali družba združenje CRIA pooblašča za prejemanje zaupnih podatkov družbe. Poleg tega se niso vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki, na katere se nanaša ta preiskava, strinjali, da bodo združenju CRIA zagotovili dostop do svojih zaupnih podatkov. Prav tako je Komisija v zvezi s trditvijo, da so zadevna pooblastila enaka pooblastilu za zastopanje, menila, da je bistvena razlika med pooblastilom za zastopanje in pooblastilom združenju v subjektu, ki je pooblaščen za prejemanje podatkov. Pri pooblastilu za zastopanje pravnega svetovalca zavezujejo pravila etike zadevne odvetniške zbornice, pri kateri je odvetnik registriran, kar mu med drugim prepoveduje razkritje zaupnih podatkov družbe. Zato dejstvo, da pooblastilo za zastopanje ne vsebuje nujno posebne določbe o takih podatkih, zadevnega odvetnika ali odvetnikov ne odvezuje upoštevanja najvišjih pravil etike v zvezi z zadevo in zagotavljanja zaupnosti prejetih podatkov. Nasprotno pa združenja izjemoma dobijo neomejen dostop do zaupnih podatkov družbe o njenih članih, s čimer bi lahko bila med drugim kršena zadevna veljavna pravila o konkurenci. Komisija je posledično menila, da pooblastila, ki so jih podpisale družbe, niso bila dovolj konkretna in izrecna v zvezi s tem, ali so zadevne družbe združenje pooblastile za dostop do svojih zaupnih podatkov. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je analizirala pooblastila, ki jih je predložilo združenje CRIA. Več kitajskih proizvajalcev, na katere se je nanašala sodba Splošnega sodišča, je podpisalo taka individualna pooblastila. Komisija je ugotovila, da so pooblastila temeljila na standardnem besedilu za vse proizvajalce (vzorčene ali ne) in da v njih ni bilo navedeno, ali družba združenje CRIA pooblašča za prejemanje zaupnih podatkov družbe. Poleg tega se niso vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki, na katere se nanaša ta preiskava, strinjali, da bodo združenju CRIA zagotovili dostop do svojih zaupnih podatkov. Prav tako je Komisija v zvezi s trditvijo, da so zadevna pooblastila enaka pooblastilu za zastopanje, menila, da je bistvena razlika med pooblastilom za zastopanje in pooblastilom združenju v subjektu, ki je pooblaščen za prejemanje podatkov. Pri pooblastilu za zastopanje pravnega svetovalca zavezujejo pravila etike zadevne odvetniške zbornice, pri kateri je odvetnik registriran, kar mu med drugim prepoveduje razkritje zaupnih podatkov družbe. Zato dejstvo, da pooblastilo za zastopanje ne vsebuje nujno posebne določbe o takih podatkih, zadevnega odvetnika ali odvetnikov ne odvezuje upoštevanja najvišjih pravil etike v zvezi z zadevo in zagotavljanja zaupnosti prejetih podatkov. Nasprotno pa združenja izjemoma dobijo neomejen dostop do zaupnih podatkov družbe o njenih članih, s čimer bi lahko bila med drugim kršena zadevna veljavna pravila o konkurenci. Komisija je posledično menila, da pooblastila, ki so jih podpisale družbe, niso bila dovolj konkretna in izrecna v zvezi s tem, ali so zadevne družbe združenje pooblastile za dostop do svojih zaupnih podatkov.

| (27) | Komisija se je na podlagi zgornje analize in svojega skrbnega pregleda v zvezi z upravljanjem zaupnih informacij družb, ki jih ima na voljo, odločila, da bo zaupne podatke družb neposredno razkrila le zadevnim proizvajalcem izvoznikom, in ne združenju CRIA, da bi ohranila zaupnost teh podatkov. Zato je bil 10. januarja 2023 nabor podatkov poslan pravnemu zastopniku skupine GITI Group in zastopniku družbe Hankook. Ker ne skupina Aeolus/Pirelli ne kateri koli od zadevnih proizvajalcev izvoznikov iz te skupine niso bili registrirani kot zainteresirane strani, je Komisija opredelila kontaktne osebe v skupini Aeolus/Pirelli in jim 17. januarja 2023 predložila specifično razkritje zadevnih proizvajalcev izvoznikov. Čas za predložitev pripomb so imele do 31. januarja 2023. |
| --- | --- |

(27)

Komisija se je na podlagi zgornje analize in svojega skrbnega pregleda v zvezi z upravljanjem zaupnih informacij družb, ki jih ima na voljo, odločila, da bo zaupne podatke družb neposredno razkrila le zadevnim proizvajalcem izvoznikom, in ne združenju CRIA, da bi ohranila zaupnost teh podatkov. Zato je bil 10. januarja 2023 nabor podatkov poslan pravnemu zastopniku skupine GITI Group in zastopniku družbe Hankook. Ker ne skupina Aeolus/Pirelli ne kateri koli od zadevnih proizvajalcev izvoznikov iz te skupine niso bili registrirani kot zainteresirane strani, je Komisija opredelila kontaktne osebe v skupini Aeolus/Pirelli in jim 17. januarja 2023 predložila specifično razkritje zadevnih proizvajalcev izvoznikov. Čas za predložitev pripomb so imele do 31. januarja 2023.

| (28) | Združenje CRIA je 16. januarja 2023 na podlagi podpisanih pooblastil zahtevalo prejetje izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen za zadevne družbe. V odziv je Komisija iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 26 in 27, združenje CRIA pozvala, naj stopi v stik s temi družbami in pridobi podatke neposredno od njih. |
| --- | --- |

(28)

Združenje CRIA je 16. januarja 2023 na podlagi podpisanih pooblastil zahtevalo prejetje izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen za zadevne družbe. V odziv je Komisija iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 26 in 27, združenje CRIA pozvala, naj stopi v stik s temi družbami in pridobi podatke neposredno od njih.

| (29) | Dne 19. januarja 2023 se je javila družba Aeolus Tyre Co., Ltd in izrecno dovolila, da lahko Komisija združenju CRIA predloži njeno specifično razkritje. Istega dne je Komisija združenju CRIA razkrila izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen za skupino Aeolus/Pirelli. Kar zadeva podrobnosti o prodajnih transakcijah, je Komisija vsaki od družb Aeolus Tyre Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd razkrila le njen nabor podatkov. Združenje CRIA je namreč predložilo pooblastilo, ki ga je podpisala le družba Aeolus Tyre Co., Ltd, ne pa tudi družba Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

(29)

Dne 19. januarja 2023 se je javila družba Aeolus Tyre Co., Ltd in izrecno dovolila, da lahko Komisija združenju CRIA predloži njeno specifično razkritje. Istega dne je Komisija združenju CRIA razkrila izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen za skupino Aeolus/Pirelli. Kar zadeva podrobnosti o prodajnih transakcijah, je Komisija vsaki od družb Aeolus Tyre Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd razkrila le njen nabor podatkov. Združenje CRIA je namreč predložilo pooblastilo, ki ga je podpisala le družba Aeolus Tyre Co., Ltd, ne pa tudi družba Pirelli Tyre Co., Ltd.

| (30) | Kar zadeva skupino Hankook Group, Komisija ni prejela izrecnega dovoljenja za razkritje njenih podatkov združenju CRIA. Vendar pa je združenje CRIA v svojih pripombah glede razkritja trdilo, da mu je skupina predložila svoje specifično razkritje. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva skupino Hankook Group, Komisija ni prejela izrecnega dovoljenja za razkritje njenih podatkov združenju CRIA. Vendar pa je združenje CRIA v svojih pripombah glede razkritja trdilo, da mu je skupina predložila svoje specifično razkritje.

| (31) | Združenje CRIA je v pripombah glede razkritja Komisijo obvestilo, da je skupina GITI Group umaknila svoje pooblastilo, ki mu ga je dala. Pozneje, 3. februarja 2023, je skupina GITI Group zagotovila novo pooblastilo za združenje CRIA, v katerem ga je izrecno pooblastila za prejetje specifičnega razkritja v zvezi z družbo, ki je bilo prejeto 10. januarja 2023. Po tem pooblastilu in na zahtevo združenja CRIA je Komisija 8. februarja 2023 temu združenju dala na voljo zadevno specifično razkritje. |
| --- | --- |

(31)

Združenje CRIA je v pripombah glede razkritja Komisijo obvestilo, da je skupina GITI Group umaknila svoje pooblastilo, ki mu ga je dala. Pozneje, 3. februarja 2023, je skupina GITI Group zagotovila novo pooblastilo za združenje CRIA, v katerem ga je izrecno pooblastila za prejetje specifičnega razkritja v zvezi z družbo, ki je bilo prejeto 10. januarja 2023. Po tem pooblastilu in na zahtevo združenja CRIA je Komisija 8. februarja 2023 temu združenju dala na voljo zadevno specifično razkritje.

| (32) | Glede na zgornje premisleke je Komisija menila, da pravica do obrambe vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in vseh drugih zadevnih proizvajalcev izvoznikov ter združenja CRIA ni bila kršena. Zadevne družbe so prejele izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen ter so imele na voljo dovolj časa za predložitev pripomb glede razkritja. |
| --- | --- |

(32)

Glede na zgornje premisleke je Komisija menila, da pravica do obrambe vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in vseh drugih zadevnih proizvajalcev izvoznikov ter združenja CRIA ni bila kršena. Zadevne družbe so prejele izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen ter so imele na voljo dovolj časa za predložitev pripomb glede razkritja.

| (33) | Združenje CRIA je trdilo, da Komisija ni upoštevala izjemnih okoliščin, tj. kitajskega novega leta, ki so ga praznovali od 21. do 29. januarja 2023, ko je zavrnila njegovo prošnjo za podaljšanje roka za predložitev pripomb glede razkritja in za organizacijo zaslišanja precej po koncu praznovanja kitajskega novega leta. Pravna služba združenja CRIA je trdila, da zaradi kitajskega novega leta od združenja CRIA niso mogli prejeti ustreznih navodil oziroma informacij za pripravo pripomb. Poleg tega kljub zahtevi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje ni bilo odobreno nobeno koristno podaljšanje in pooblaščenec za zaslišanje ni organiziral zaslišanja za obravnavo te zahteve. |
| --- | --- |

(33)

Združenje CRIA je trdilo, da Komisija ni upoštevala izjemnih okoliščin, tj. kitajskega novega leta, ki so ga praznovali od 21. do 29. januarja 2023, ko je zavrnila njegovo prošnjo za podaljšanje roka za predložitev pripomb glede razkritja in za organizacijo zaslišanja precej po koncu praznovanja kitajskega novega leta. Pravna služba združenja CRIA je trdila, da zaradi kitajskega novega leta od združenja CRIA niso mogli prejeti ustreznih navodil oziroma informacij za pripravo pripomb. Poleg tega kljub zahtevi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje ni bilo odobreno nobeno koristno podaljšanje in pooblaščenec za zaslišanje ni organiziral zaslišanja za obravnavo te zahteve.

| (34) | Komisija je opozorila, da je bilo zahtevano podaljšanje do 6. februarja 2023, kar je izjemno dolgo podaljšanje, in sicer za 14 dni. Da Komisija ne bi preprečila pravočasnega dokončanja preiskave, je odobrila podaljšanje za dva dodatna delovna dneva, in sicer do 25. januarja 2023, čeprav je že prej dala na voljo 13 dni za predložitev pripomb. Kar zadeva zahtevo za zaslišanje, je Komisija prvotno predlagala organizacijo zaslišanja 18. januarja 2023, torej pred kitajskim novim letom. Združenje CRIA je nato predlagalo, da se zaslišanje opravi po praznovanju kitajskega novega leta, najraje februarja. Komisija se je strinjala, da se zaslišanje organizira 31. januarja 2023, torej po kitajskem novem letu in podaljšanem roku za predložitev pripomb. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je opozorila, da je bilo zahtevano podaljšanje do 6. februarja 2023, kar je izjemno dolgo podaljšanje, in sicer za 14 dni. Da Komisija ne bi preprečila pravočasnega dokončanja preiskave, je odobrila podaljšanje za dva dodatna delovna dneva, in sicer do 25. januarja 2023, čeprav je že prej dala na voljo 13 dni za predložitev pripomb. Kar zadeva zahtevo za zaslišanje, je Komisija prvotno predlagala organizacijo zaslišanja 18. januarja 2023, torej pred kitajskim novim letom. Združenje CRIA je nato predlagalo, da se zaslišanje opravi po praznovanju kitajskega novega leta, najraje februarja. Komisija se je strinjala, da se zaslišanje organizira 31. januarja 2023, torej po kitajskem novem letu in podaljšanem roku za predložitev pripomb.

| (35) | Opozorila je, da je v skladu s členom 20(3) osnovne protidampinške uredbe zakonsko predpisani rok za predložitev pripomb strani deset koledarskih dni. Rok, določen za združenje CRIA in vse druge zainteresirane strani, je bil po podaljšanju precej daljši od deset koledarskih dni, združenju CRIA pa je bilo danih celo 15 dni. Poleg tega je Komisija po pripombah, predloženih po razkritju, razkrila dodatne informacije in dala zainteresiranim stranem dodaten čas, da predložijo pripombe o dodatnem razkritju, in sicer štiri dni, tj. do 3. februarja 2023. Poleg tega v nasprotju s trditvijo združenja CRIA pri ponovnem začetku preiskave ni potrebno začasno razkritje. |
| --- | --- |

(35)

Opozorila je, da je v skladu s členom 20(3) osnovne protidampinške uredbe zakonsko predpisani rok za predložitev pripomb strani deset koledarskih dni. Rok, določen za združenje CRIA in vse druge zainteresirane strani, je bil po podaljšanju precej daljši od deset koledarskih dni, združenju CRIA pa je bilo danih celo 15 dni. Poleg tega je Komisija po pripombah, predloženih po razkritju, razkrila dodatne informacije in dala zainteresiranim stranem dodaten čas, da predložijo pripombe o dodatnem razkritju, in sicer štiri dni, tj. do 3. februarja 2023. Poleg tega v nasprotju s trditvijo združenja CRIA pri ponovnem začetku preiskave ni potrebno začasno razkritje.

| (36) | Nazadnje, bilo bi diskriminatorno do vseh drugih zainteresiranih strani, registriranih v tej ponovni preiskavi, če bi bilo samo združenju CRIA odobreno podaljšanje za več kot dva dodatna tedna. |
| --- | --- |

(36)

Nazadnje, bilo bi diskriminatorno do vseh drugih zainteresiranih strani, registriranih v tej ponovni preiskavi, če bi bilo samo združenju CRIA odobreno podaljšanje za več kot dva dodatna tedna.

| (37) | Kar zadeva pripombo, da Komisija ni obravnavala vseh trditev, ki jih ni obravnavalo Splošno sodišče, je Komisija to vprašanje obravnavala že v uvodni izjavi 65 v nadaljevanju in predložen ni bil noben nov argument. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(37)

Kar zadeva pripombo, da Komisija ni obravnavala vseh trditev, ki jih ni obravnavalo Splošno sodišče, je Komisija to vprašanje obravnavala že v uvodni izjavi 65 v nadaljevanju in predložen ni bil noben nov argument. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

6.1   Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje

Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje

| (38) | Združenje CRIA je zahtevalo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v skladu s členi 12, 13 in 16 sklepa o mandatu pooblaščenca za zaslišanje, in sicer zaradi nezadostnega podaljšanja roka za predložitev pripomb o razkritju, nerazumne časovne umestitve predlaganega zaslišanja pred Komisijo v skladu z razkritjem in nerazkritja nekaterih informacij. |
| --- | --- |

(38)

Združenje CRIA je zahtevalo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v skladu s členi 12, 13 in 16 sklepa o mandatu pooblaščenca za zaslišanje, in sicer zaradi nezadostnega podaljšanja roka za predložitev pripomb o razkritju, nerazumne časovne umestitve predlaganega zaslišanja pred Komisijo v skladu z razkritjem in nerazkritja nekaterih informacij.

| (39) | Pooblaščenec za zaslišanje je opozoril, da je bilo združenju CRIA odobreno podaljšanje roka do 25. januarja 2023. Ob ustreznem upoštevanju posebnih okoliščin, ki so bile opisane, in časovnih omejitev zadevnega postopka ter po posvetovanju s službami Komisije, odgovornimi za preiskavo, se je pooblaščenec za zaslišanje strinjal z odobrenim podaljšanjem roka in zavrnil dodatna podaljšanja. Glede vsebine razkritja je pooblaščenec za zaslišanje priporočil, naj združenje CRIA in službe Komisije opravijo zaslišanje, preden se obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje. |
| --- | --- |

(39)

Pooblaščenec za zaslišanje je opozoril, da je bilo združenju CRIA odobreno podaljšanje roka do 25. januarja 2023. Ob ustreznem upoštevanju posebnih okoliščin, ki so bile opisane, in časovnih omejitev zadevnega postopka ter po posvetovanju s službami Komisije, odgovornimi za preiskavo, se je pooblaščenec za zaslišanje strinjal z odobrenim podaljšanjem roka in zavrnil dodatna podaljšanja. Glede vsebine razkritja je pooblaščenec za zaslišanje priporočil, naj združenje CRIA in službe Komisije opravijo zaslišanje, preden se obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje.

| (40) | Glede na zgoraj navedeno je Komisija menila, da je lahko združenje CRIA v celoti uveljavljalo pravico do obrambe v okviru danih in podaljšanih rokov, tudi glede na vsebino razkritja in dodatne informacije, dane na voljo zainteresiranim stranem po predložitvi pripomb po razkritju. Po zaslišanju pred službami Komisije 31. januarja 2023 združenje CRIA ni zahtevalo zaslišanja pred pooblaščencem za zaslišanje v zvezi s katerim koli od prej postavljenih vprašanj. |
| --- | --- |

(40)

Glede na zgoraj navedeno je Komisija menila, da je lahko združenje CRIA v celoti uveljavljalo pravico do obrambe v okviru danih in podaljšanih rokov, tudi glede na vsebino razkritja in dodatne informacije, dane na voljo zainteresiranim stranem po predložitvi pripomb po razkritju. Po zaslišanju pred službami Komisije 31. januarja 2023 združenje CRIA ni zahtevalo zaslišanja pred pooblaščencem za zaslišanje v zvezi s katerim koli od prej postavljenih vprašanj.

7.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (41) | Komisija je prejela pripombe industrije Unije, združenja CRIA, skupine GITI Group ter družb Hämmerling in Opoltrans sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: družba Opoltrans). |
| --- | --- |

(41)

Komisija je prejela pripombe industrije Unije, združenja CRIA, skupine GITI Group ter družb Hämmerling in Opoltrans sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: družba Opoltrans).

| (42) | Združenje CRIA je Komisiji predložilo pooblastila, ki jih je podpisalo več proizvajalcev izvoznikov, v zvezi s katerimi je Splošno sodišče razglasilo izpodbijano uredbo za nično, vključno z zadevnimi proizvajalci izvozniki, ki so bili vzorčeni med preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba, zlasti GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd in Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(42)

Združenje CRIA je Komisiji predložilo pooblastila, ki jih je podpisalo več proizvajalcev izvoznikov, v zvezi s katerimi je Splošno sodišče razglasilo izpodbijano uredbo za nično, vključno z zadevnimi proizvajalci izvozniki, ki so bili vzorčeni med preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba, zlasti GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd in Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (43) | Združenje CRIA in skupina GITI Group sta nasprotovala odločitvi Komisije o registraciji uvoza, saj v tem konkretnem primeru taka registracija ni izrecno dovoljena z osnovno protidampinško in protisubvencijsko uredbo. Ti strani sta po razkritju to trditev ponovili. Industrija Unije je menila, da ima Komisija polno diskrecijsko pravico glede registracije. |
| --- | --- |

(43)

Združenje CRIA in skupina GITI Group sta nasprotovala odločitvi Komisije o registraciji uvoza, saj v tem konkretnem primeru taka registracija ni izrecno dovoljena z osnovno protidampinško in protisubvencijsko uredbo. Ti strani sta po razkritju to trditev ponovili. Industrija Unije je menila, da ima Komisija polno diskrecijsko pravico glede registracije.

| (44) | Komisija je v zvezi s to trditvijo menila, da je Splošno sodišče odločilo, da se pooblastilo Komisije, da od nacionalnih organov zahteva sprejetje ustreznih ukrepov za registracijo uvoza, splošno uporablja, kot je razvidno iz naslova „Splošne določbe“ člena 14 osnovne protidampinške uredbe iz leta 2016. Poleg tega za člen 14(5) navedene uredbe ne veljajo omejitve glede okoliščin, v katerih je Komisija pooblaščena, da od nacionalnih carinskih organov zahteva registracijo blaga (21). Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je v zvezi s to trditvijo menila, da je Splošno sodišče odločilo, da se pooblastilo Komisije, da od nacionalnih organov zahteva sprejetje ustreznih ukrepov za registracijo uvoza, splošno uporablja, kot je razvidno iz naslova „Splošne določbe“ člena 14 osnovne protidampinške uredbe iz leta 2016. Poleg tega za člen 14(5) navedene uredbe ne veljajo omejitve glede okoliščin, v katerih je Komisija pooblaščena, da od nacionalnih carinskih organov zahteva registracijo blaga (21). Ta trditev je bila zato zavrnjena.

21

| (45) | Poleg tega je skupina GITI Group trdila, da se je bilo zoper sodbo takrat še vedno mogoče pritožiti in zato ni bila veljavna pravna podlaga za začetek registracije. Komisija je ugotovila, da zoper sodbo ni bila vložena pritožba in da je bila registracija ustrezen ukrep za zagotovitev, da se lahko morebitne dajatve ponovno uvedejo na pravilni ravni in da se carinskim organom naroči, naj počakajo na objavo obravnavane uredbe (22). |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega je skupina GITI Group trdila, da se je bilo zoper sodbo takrat še vedno mogoče pritožiti in zato ni bila veljavna pravna podlaga za začetek registracije. Komisija je ugotovila, da zoper sodbo ni bila vložena pritožba in da je bila registracija ustrezen ukrep za zagotovitev, da se lahko morebitne dajatve ponovno uvedejo na pravilni ravni in da se carinskim organom naroči, naj počakajo na objavo obravnavane uredbe (22).

22

| (46) | Združenje CRIA, skupina GITI Group ter družbi Hämmerling in Opoltrans so trdili, da Komisija nacionalnim carinskim organom ne more naročiti, naj ne povrnejo in/ali odpustijo dajatev, ki so bile pobrane v skladu z izpodbijano uredbo. Tako povračilo mora biti izvedeno takoj in v celoti. Trdili so tudi, da se položaj v tej zadevi razlikuje od položaja v sodbi Deichmann (23), saj po mnenju strank dejstvo, da zahtevki za tržnogospodarsko obravnavo in individualno obravnavo niso bili ocenjeni, v navedeni zadevi ni vplivalo na raven dajatev. Stranke so tudi trdile, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti retroaktivno. Po navedbah strank je bila izpodbijana uredba v celoti razglašena za nično, kar pomeni, da je bila črtana iz pravnega reda Unije z retroaktivnim učinkom, medtem ko v sodbi Deichmann ni bilo nobenih dejavnikov, ki bi „lahko vplivali na veljavnost dokončne uredbe“. Poleg tega so stranke trdile, da ima nezakonitost, ugotovljena v zvezi z analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, za posledico „razglasitev celotne analize Komisije o vzročni zvezi za nično“. To po mnenju strank pomeni, da dajatve v celoti ne bi smele biti uvedene ali ponovno uvedene, saj je bila celotna analiza škode in vzročne zveze pomanjkljiva. |
| --- | --- |

(46)

Združenje CRIA, skupina GITI Group ter družbi Hämmerling in Opoltrans so trdili, da Komisija nacionalnim carinskim organom ne more naročiti, naj ne povrnejo in/ali odpustijo dajatev, ki so bile pobrane v skladu z izpodbijano uredbo. Tako povračilo mora biti izvedeno takoj in v celoti. Trdili so tudi, da se položaj v tej zadevi razlikuje od položaja v sodbi Deichmann (23), saj po mnenju strank dejstvo, da zahtevki za tržnogospodarsko obravnavo in individualno obravnavo niso bili ocenjeni, v navedeni zadevi ni vplivalo na raven dajatev. Stranke so tudi trdile, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti retroaktivno. Po navedbah strank je bila izpodbijana uredba v celoti razglašena za nično, kar pomeni, da je bila črtana iz pravnega reda Unije z retroaktivnim učinkom, medtem ko v sodbi Deichmann ni bilo nobenih dejavnikov, ki bi „lahko vplivali na veljavnost dokončne uredbe“. Poleg tega so stranke trdile, da ima nezakonitost, ugotovljena v zvezi z analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, za posledico „razglasitev celotne analize Komisije o vzročni zvezi za nično“. To po mnenju strank pomeni, da dajatve v celoti ne bi smele biti uvedene ali ponovno uvedene, saj je bila celotna analiza škode in vzročne zveze pomanjkljiva.

23

| (47) | Skupina GITI Group je po razkritju trdila, da odločitev Komisije, da nacionalnim carinskim organom naroči, naj ne povrnejo dajatev, krši načelo sodnega varstva iz člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Namesto tega bi morala Komisija dovoliti povračilo dajatev, tako kot v primeru, ko je Splošno sodišče razglasilo za nične globe, pobrane zaradi kršitve člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (24). Zlasti se je skupina GITI Group sklicevala na ugotovitve Sodišča, da „je treba za te dajatve – če Sodišče razglasi neveljavnost uredbe o uvedbi protidampinških dajatev [...] – šteti, da niso bile zakonsko dolgovane v smislu člena 236 Carinskega zakonika in da jih morajo nacionalni carinski organi načeloma povrniti pod pogoji, ki so v ta namen določeni“ (25). Poleg tega ima po navedbah skupine GITI Group zamuda pri povračilu dajatev pomembne praktične posledice, ki negativno vplivajo na finančno stanje zadevnih družb in njihovo donosnost naložb. |
| --- | --- |

(47)

Skupina GITI Group je po razkritju trdila, da odločitev Komisije, da nacionalnim carinskim organom naroči, naj ne povrnejo dajatev, krši načelo sodnega varstva iz člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Namesto tega bi morala Komisija dovoliti povračilo dajatev, tako kot v primeru, ko je Splošno sodišče razglasilo za nične globe, pobrane zaradi kršitve člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (24). Zlasti se je skupina GITI Group sklicevala na ugotovitve Sodišča, da „je treba za te dajatve – če Sodišče razglasi neveljavnost uredbe o uvedbi protidampinških dajatev [...] – šteti, da niso bile zakonsko dolgovane v smislu člena 236 Carinskega zakonika in da jih morajo nacionalni carinski organi načeloma povrniti pod pogoji, ki so v ta namen določeni“ (25). Poleg tega ima po navedbah skupine GITI Group zamuda pri povračilu dajatev pomembne praktične posledice, ki negativno vplivajo na finančno stanje zadevnih družb in njihovo donosnost naložb.

24

25

| (48) | Komisija je opozorila, da lahko v skladu z ustaljeno sodno prakso nacionalnim carinskim organom naroči, naj počakajo, da določi stopnje, po katerih bi te dajatve morale biti določene v skladu s sodbami sodišč Unije, preden odločijo o zahtevkih za povračilo, ki so jih vložili gospodarski subjekti, ki so te dajatve plačali (26). Sodišče je tudi odločilo, da je treba natančen obseg razveljavitvene sodbe Sodišča in zato obveznosti, ki iz nje izhajajo, določiti v vsakem konkretnem primeru, pri čemer se ne upošteva le izrek zadevne sodbe, ampak tudi obrazložitev, ki je njegova nujna podlaga (27). |
| --- | --- |

(48)

Komisija je opozorila, da lahko v skladu z ustaljeno sodno prakso nacionalnim carinskim organom naroči, naj počakajo, da določi stopnje, po katerih bi te dajatve morale biti določene v skladu s sodbami sodišč Unije, preden odločijo o zahtevkih za povračilo, ki so jih vložili gospodarski subjekti, ki so te dajatve plačali (26). Sodišče je tudi odločilo, da je treba natančen obseg razveljavitvene sodbe Sodišča in zato obveznosti, ki iz nje izhajajo, določiti v vsakem konkretnem primeru, pri čemer se ne upošteva le izrek zadevne sodbe, ampak tudi obrazložitev, ki je njegova nujna podlaga (27).

26

27

| (49) | V obravnavani zadevi je Splošno sodišče postavilo pod vprašaj metodo izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen in njen vpliv na vzročno zvezo ter vpliv iste napake na stopnjo škode družb, na katere se nanaša sodba Splošnega sodišča (28). Splošno sodišče je od Komisije zahtevalo tudi, naj pregleda in razkrije nekatere informacije v zvezi s kazalniki škode. Vendar ti elementi niso postavili pod vprašaj veljavnosti vseh drugih ugotovitev iz izpodbijane uredbe. Poleg tega je Splošno sodišče odločilo, da lahko Komisija po nadaljevanju postopka sprejme ukrep za nadomestitev ukrepa, razglašenega za ničnega, in torej ponovno uvede dokončno protidampinško dajatev, tako da v tem okviru odpravi nezakonitosti, za katere je bilo izrecno ugotovljeno, da so se zgodile (29). V tem okviru ni pomembno, ali se nezakonitosti nanašajo na raven dajatev ali ne. Carinski organi bi imeli vsekakor možnost, da v skladu z ustrezno carinsko zakonodajo povrnejo celoten znesek dajatev, ki so bile pobrane od sprejetja izpodbijane uredbe, tudi če bi ugotovitve ponovno začete preiskave pokazale, da protidampinške dajatve ne bi smele biti ponovno uvedene. Poleg tega bi to povračilo vključevalo tudi ustrezne obresti v skladu z zadevno carinsko zakonodajo. Posledično bi bile v nasprotju s trditvijo skupine GITI Group družbe ustrezno odškodovane za to, da so morale plačati zadevne dajatve. |
| --- | --- |

(49)

V obravnavani zadevi je Splošno sodišče postavilo pod vprašaj metodo izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen in njen vpliv na vzročno zvezo ter vpliv iste napake na stopnjo škode družb, na katere se nanaša sodba Splošnega sodišča (28). Splošno sodišče je od Komisije zahtevalo tudi, naj pregleda in razkrije nekatere informacije v zvezi s kazalniki škode. Vendar ti elementi niso postavili pod vprašaj veljavnosti vseh drugih ugotovitev iz izpodbijane uredbe. Poleg tega je Splošno sodišče odločilo, da lahko Komisija po nadaljevanju postopka sprejme ukrep za nadomestitev ukrepa, razglašenega za ničnega, in torej ponovno uvede dokončno protidampinško dajatev, tako da v tem okviru odpravi nezakonitosti, za katere je bilo izrecno ugotovljeno, da so se zgodile (29). V tem okviru ni pomembno, ali se nezakonitosti nanašajo na raven dajatev ali ne. Carinski organi bi imeli vsekakor možnost, da v skladu z ustrezno carinsko zakonodajo povrnejo celoten znesek dajatev, ki so bile pobrane od sprejetja izpodbijane uredbe, tudi če bi ugotovitve ponovno začete preiskave pokazale, da protidampinške dajatve ne bi smele biti ponovno uvedene. Poleg tega bi to povračilo vključevalo tudi ustrezne obresti v skladu z zadevno carinsko zakonodajo. Posledično bi bile v nasprotju s trditvijo skupine GITI Group družbe ustrezno odškodovane za to, da so morale plačati zadevne dajatve.

28

29

| (50) | Sodišče dosledno ugotavlja, da člen 10(1) osnovne protidampinške uredbe ne izključuje možnosti, da se z akti ponovno uvedejo protidampinške dajatve na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične (30). |
| --- | --- |

(50)

Sodišče dosledno ugotavlja, da člen 10(1) osnovne protidampinške uredbe ne izključuje možnosti, da se z akti ponovno uvedejo protidampinške dajatve na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične (30).

30

| (51) | V nasprotju z registracijo, ki je potekala v obdobju pred sprejetjem začasnih ukrepov, se pogoji iz člena 10(4) osnovne protidampinške uredbe v obravnavani zadevi ne uporabljajo. Namen registracije v okviru izvajanja ugotovitev Sodišča ni omogočiti možnost retroaktivnega pobiranja ukrepov trgovinske zaščite, kot je predvideno v teh določbah. Nasprotno, namen je zagotoviti učinkovitost veljavnih ukrepov brez neupravičene prekinitve od datuma začetka veljavnosti izpodbijane uredbe do ponovne uvedbe morebitnih popravljenih dajatev, in sicer tako, da se zagotovi, da bo v prihodnosti mogoče pobiranje ukrepov v ustreznem znesku. Zato, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 20 uredbe o registraciji, za nadaljevanje upravnega postopka in morebitno ponovno uvedbo dajatev ni mogoče šteti, da sta v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti. Poleg tega, kot priznavajo stranke, je Splošno sodišče prav ta pristop nedavno potrdilo v sodbi v zadevi T-440/20 (31). Zato je bila trditev, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti, zavrnjena. |
| --- | --- |

(51)

V nasprotju z registracijo, ki je potekala v obdobju pred sprejetjem začasnih ukrepov, se pogoji iz člena 10(4) osnovne protidampinške uredbe v obravnavani zadevi ne uporabljajo. Namen registracije v okviru izvajanja ugotovitev Sodišča ni omogočiti možnost retroaktivnega pobiranja ukrepov trgovinske zaščite, kot je predvideno v teh določbah. Nasprotno, namen je zagotoviti učinkovitost veljavnih ukrepov brez neupravičene prekinitve od datuma začetka veljavnosti izpodbijane uredbe do ponovne uvedbe morebitnih popravljenih dajatev, in sicer tako, da se zagotovi, da bo v prihodnosti mogoče pobiranje ukrepov v ustreznem znesku. Zato, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 20 uredbe o registraciji, za nadaljevanje upravnega postopka in morebitno ponovno uvedbo dajatev ni mogoče šteti, da sta v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti. Poleg tega, kot priznavajo stranke, je Splošno sodišče prav ta pristop nedavno potrdilo v sodbi v zadevi T-440/20 (31). Zato je bila trditev, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti, zavrnjena.

31

| (52) | Kar zadeva načelo sodnega varstva iz člena 47 PDEU, je ustaljena sodna praksa, da načelo sodnega varstva ne more preprečiti, da bi institucija EU, katere akt je bil predhodno razglašen za ničen, na podlagi drugih razlogov sprejela nov akt, ki negativno vpliva na zadevno osebo (32). V tej zadevi ugotovitve temeljijo na razlogih, ki so drugačni od razlogov, na podlagi katerih je bila izpodbijana uredba razglašena za nično. V skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (33) Komisija torej ni kršila načela učinkovitega sodnega varstva, ker je s sedanjo uredbo ponovno uvedla dokončno protidampinško dajatev po tem, ko je Sodišče razglasilo ničnost izpodbijane uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Kar zadeva načelo sodnega varstva iz člena 47 PDEU, je ustaljena sodna praksa, da načelo sodnega varstva ne more preprečiti, da bi institucija EU, katere akt je bil predhodno razglašen za ničen, na podlagi drugih razlogov sprejela nov akt, ki negativno vpliva na zadevno osebo (32). V tej zadevi ugotovitve temeljijo na razlogih, ki so drugačni od razlogov, na podlagi katerih je bila izpodbijana uredba razglašena za nično. V skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (33) Komisija torej ni kršila načela učinkovitega sodnega varstva, ker je s sedanjo uredbo ponovno uvedla dokončno protidampinško dajatev po tem, ko je Sodišče razglasilo ničnost izpodbijane uredbe.

32

33

| (53) | Združenje CRIA je trdilo, da „niso nastali carinski dolgovi“, zato bi se s ponovno uvedbo dajatev „preseglo zakonsko obdobje, v katerem so nacionalni carinski organi upravičeni do pobiranja dajatev ob upoštevanju triletne omejitve [...]“. Skupina GITI Group je trdila, da „bi lahko retroaktivna ponovna uvedba [...] tudi po triletnem roku (ker bi to pomenilo, da se lahko dajatve pobirajo tudi po tem triletnem roku) posegla v ta avtonomni postopek odločanja nacionalnih carinskih organov ter s tem moteče vplivala na skrbno umerjeno delitev pristojnosti med Komisijo in državami članicami EU, kot je določena v Pogodbah EU.“ Po razkritju je skupina GITI Group svojo trditev ponovila. |
| --- | --- |

(53)

Združenje CRIA je trdilo, da „niso nastali carinski dolgovi“, zato bi se s ponovno uvedbo dajatev „preseglo zakonsko obdobje, v katerem so nacionalni carinski organi upravičeni do pobiranja dajatev ob upoštevanju triletne omejitve [...]“. Skupina GITI Group je trdila, da „bi lahko retroaktivna ponovna uvedba [...] tudi po triletnem roku (ker bi to pomenilo, da se lahko dajatve pobirajo tudi po tem triletnem roku) posegla v ta avtonomni postopek odločanja nacionalnih carinskih organov ter s tem moteče vplivala na skrbno umerjeno delitev pristojnosti med Komisijo in državami članicami EU, kot je določena v Pogodbah EU.“ Po razkritju je skupina GITI Group svojo trditev ponovila.

| (54) | Komisija je menila, da je treba obe trditvi zavrniti. Prvič, Sodišče je navedlo, da rok „ne more biti ovira niti za to, da Komisija sprejme uredbo, s katero uvede ali ponovno uvede protidampinške dajatve, niti, a fortiori, za to, da ta institucija uvede ali nadaljuje postopek, ki je predhodna faza za tako sprejetje“ (34). Podobno je Splošno sodišče navedlo, da se „člen 103(1) Carinskega zakonika Unije [...] uporablja samo za obveščanje dolžnika o znesku carin, zato je njegovo izvajanje v izključni pristojnosti nacionalnih carinskih organov, ki so pristojni za takšno obveščanje. Posledično Komisiji ne preprečuje sprejetja uredbe o uvedbi ali ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve“ (35). Komisija je v zvezi s trditvijo, da ponovna uvedba posega v delitev pristojnosti med Komisijo in državami članicami, opozorila, da skupina GITI Group ni pojasnila, katera določba Pogodb bi bila kršena s ponovno uvedbo dajatev. Sodišče dosledno ugotavlja, da ima Komisija pravico ponovno uvesti dajatve, ko popravlja napake, ki jih je ugotovilo Sodišče (36). Poleg tega je bila obravnavana uredba v celoti predmet postopka pregleda iz člena 15(3) osnovne protidampinške uredbe. Zato so bile trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je menila, da je treba obe trditvi zavrniti. Prvič, Sodišče je navedlo, da rok „ne more biti ovira niti za to, da Komisija sprejme uredbo, s katero uvede ali ponovno uvede protidampinške dajatve, niti, a fortiori, za to, da ta institucija uvede ali nadaljuje postopek, ki je predhodna faza za tako sprejetje“ (34). Podobno je Splošno sodišče navedlo, da se „člen 103(1) Carinskega zakonika Unije [...] uporablja samo za obveščanje dolžnika o znesku carin, zato je njegovo izvajanje v izključni pristojnosti nacionalnih carinskih organov, ki so pristojni za takšno obveščanje. Posledično Komisiji ne preprečuje sprejetja uredbe o uvedbi ali ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve“ (35). Komisija je v zvezi s trditvijo, da ponovna uvedba posega v delitev pristojnosti med Komisijo in državami članicami, opozorila, da skupina GITI Group ni pojasnila, katera določba Pogodb bi bila kršena s ponovno uvedbo dajatev. Sodišče dosledno ugotavlja, da ima Komisija pravico ponovno uvesti dajatve, ko popravlja napake, ki jih je ugotovilo Sodišče (36). Poleg tega je bila obravnavana uredba v celoti predmet postopka pregleda iz člena 15(3) osnovne protidampinške uredbe. Zato so bile trditve zavrnjene.

a fortiori

34

35

36

| (55) | Skupina GITI Group je trdila, da bi bila retroaktivna ponovna uvedba (spremenjenih) protidampinških in izravnalnih dajatev tudi nesorazmerna in v nasprotju z načelom sorazmernosti iz člena 5(1) in (4) Pogodbe o Evropski uniji. Trdila je še, da retroaktivna ponovna uvedba dajatev ne zagotavlja in ne more zagotoviti „dodatne“ zaščite industriji Unije ali preprečiti nadaljnjega uvoza. Zato bi bilo s tem kršeno načelo sorazmernosti. Po razkritju je skupina GITI Group to trditev ponovila. |
| --- | --- |

(55)

Skupina GITI Group je trdila, da bi bila retroaktivna ponovna uvedba (spremenjenih) protidampinških in izravnalnih dajatev tudi nesorazmerna in v nasprotju z načelom sorazmernosti iz člena 5(1) in (4) Pogodbe o Evropski uniji. Trdila je še, da retroaktivna ponovna uvedba dajatev ne zagotavlja in ne more zagotoviti „dodatne“ zaščite industriji Unije ali preprečiti nadaljnjega uvoza. Zato bi bilo s tem kršeno načelo sorazmernosti. Po razkritju je skupina GITI Group to trditev ponovila.

| (56) | Komisija je opozorila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso ni kršila načela sorazmernosti, ko je za izvršitev sodbe ponovno uvedla dokončno dajatev po ustrezni stopnji in od datuma začetka veljavnosti dokončnih ukrepov. Ugotovila je tudi, da je sorazmerno, da se ponovno uvedene stopnje dajatev znižajo in odredi vračilo ali odpust razlike (37). Nazadnje je Splošno sodišče v zvezi s trditvijo, da ne bi bilo sorazmerno, če bi industrija Unije prejela dodatno zaščito za nazaj, ugotovilo, da ta trditev „ne dokazuje pravno zadostno, da bi bila ponovna uvedba dokončne protidampinške dajatve, ki se je z izpodbijano uredbo bistveno znižala, v obravnavani zadevi nesorazmerna“ (38). Zato so bile trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je opozorila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso ni kršila načela sorazmernosti, ko je za izvršitev sodbe ponovno uvedla dokončno dajatev po ustrezni stopnji in od datuma začetka veljavnosti dokončnih ukrepov. Ugotovila je tudi, da je sorazmerno, da se ponovno uvedene stopnje dajatev znižajo in odredi vračilo ali odpust razlike (37). Nazadnje je Splošno sodišče v zvezi s trditvijo, da ne bi bilo sorazmerno, če bi industrija Unije prejela dodatno zaščito za nazaj, ugotovilo, da ta trditev „ne dokazuje pravno zadostno, da bi bila ponovna uvedba dokončne protidampinške dajatve, ki se je z izpodbijano uredbo bistveno znižala, v obravnavani zadevi nesorazmerna“ (38). Zato so bile trditve zavrnjene.

37

38

| (57) | Družba Hämmerling je trdila, da je treba upoštevati trenutne gospodarske razmere. Od takrat se je moral zadevni gospodarski sektor spopasti s krizo zaradi COVID-19, svetovnim porastom cen, ki vpliva na celotno dobavno verigo (vključno s prevozom in logistiko), in s tem povezano gospodarsko krizo, zdaj pa se spopada še s težavami, kot so zvišanje stroškov električne energije, visoka stopnja inflacije itd., ki jih je med drugim povzročila ruska vojna agresija proti Ukrajini. Zato spornih dajatev ne bi bilo smiselno ponovno uvesti v sektorju, na trgu ter v mikro- in makroekonomskih razmerah, ki so popolnoma drugačne od tistih, ki so bile obravnavane v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. |
| --- | --- |

(57)

Družba Hämmerling je trdila, da je treba upoštevati trenutne gospodarske razmere. Od takrat se je moral zadevni gospodarski sektor spopasti s krizo zaradi COVID-19, svetovnim porastom cen, ki vpliva na celotno dobavno verigo (vključno s prevozom in logistiko), in s tem povezano gospodarsko krizo, zdaj pa se spopada še s težavami, kot so zvišanje stroškov električne energije, visoka stopnja inflacije itd., ki jih je med drugim povzročila ruska vojna agresija proti Ukrajini. Zato spornih dajatev ne bi bilo smiselno ponovno uvesti v sektorju, na trgu ter v mikro- in makroekonomskih razmerah, ki so popolnoma drugačne od tistih, ki so bile obravnavane v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba.

| (58) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11, se lahko postopek za zamenjavo akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (39). V obravnavani zadevi je do nezakonitosti, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, prišlo v uredbi o uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov. Zato Komisija pri odpravi nezakonitosti, ki jih je ugotovilo Splošno sodišče, ne more upoštevati nedavnega razvoja dogodkov, ki se ne nanaša na obdobje preiskave in obravnavano obdobje. V skladu s členom 9(4) osnovne protidampinške uredbe se dokončna protidampinška dajatev „uvede“, kadar končno ugotovljena dejstva kažejo na obstoj dampinga in s tem povzročene škode ter interes Unije zahteva intervencijo v skladu s členom 21. Posledično bi lahko ponovni začetek preiskave pomenil, da protidampinške dajatve ne bi bile ponovno uvedene, le če bi Komisija v obdobju preiskave ugotovila neobstoj dampinga, z njim povezane škode ali interesa Unije proti dajatvam (40). |
| --- | --- |

(58)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11, se lahko postopek za zamenjavo akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (39). V obravnavani zadevi je do nezakonitosti, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, prišlo v uredbi o uvedbi dokončnih protidampinških ukrepov. Zato Komisija pri odpravi nezakonitosti, ki jih je ugotovilo Splošno sodišče, ne more upoštevati nedavnega razvoja dogodkov, ki se ne nanaša na obdobje preiskave in obravnavano obdobje. V skladu s členom 9(4) osnovne protidampinške uredbe se dokončna protidampinška dajatev „uvede“, kadar končno ugotovljena dejstva kažejo na obstoj dampinga in s tem povzročene škode ter interes Unije zahteva intervencijo v skladu s členom 21. Posledično bi lahko ponovni začetek preiskave pomenil, da protidampinške dajatve ne bi bile ponovno uvedene, le če bi Komisija v obdobju preiskave ugotovila neobstoj dampinga, z njim povezane škode ali interesa Unije proti dajatvam (40).

39

40

| (59) | Skupina GITI Group je trdila, da bi moral biti ponovni začetek strogo omejen na vprašanja, ki jih je obravnavalo Splošno sodišče. Zato Komisija ne sme nadomestiti analize nelojalnega nižanja prodajnih cen z analizo oviranja dviga cen za presojo učinka na cene, saj je metodologija, ki jo je sprejela Komisija, še vedno veljavna in je zato ponovni začetek ne zadeva. Učinkov analize oviranja dviga cen Splošno sodišče ni obravnavalo, zato jih ta ponovni začetek ne zadeva. |
| --- | --- |

(59)

Skupina GITI Group je trdila, da bi moral biti ponovni začetek strogo omejen na vprašanja, ki jih je obravnavalo Splošno sodišče. Zato Komisija ne sme nadomestiti analize nelojalnega nižanja prodajnih cen z analizo oviranja dviga cen za presojo učinka na cene, saj je metodologija, ki jo je sprejela Komisija, še vedno veljavna in je zato ponovni začetek ne zadeva. Učinkov analize oviranja dviga cen Splošno sodišče ni obravnavalo, zato jih ta ponovni začetek ne zadeva.

| (60) | Komisija je opozorila, da je Splošno sodišče postavilo pod vprašaj analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki jo je Komisija izvedla v smislu poštene primerjave med izvoznimi cenami in cenami industrije Unije. Zato je bila pod vprašaj postavljena metodologija nelojalnega nižanja prodajnih cen kot taka. Poleg tega Komisiji nič ni preprečevalo, da bi upoštevala še morebitne druge učinke dampinškega uvoza na cene v smislu člena 3(3) osnovne protidampinške uredbe. V zadevi Deichmann je Sodišče odločilo, da ima Komisija široko diskrecijsko pravico: na zakonitost ukrepov lahko vpliva le njihova očitna neprimernost glede na uresničevani cilj (41). Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je opozorila, da je Splošno sodišče postavilo pod vprašaj analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki jo je Komisija izvedla v smislu poštene primerjave med izvoznimi cenami in cenami industrije Unije. Zato je bila pod vprašaj postavljena metodologija nelojalnega nižanja prodajnih cen kot taka. Poleg tega Komisiji nič ni preprečevalo, da bi upoštevala še morebitne druge učinke dampinškega uvoza na cene v smislu člena 3(3) osnovne protidampinške uredbe. V zadevi Deichmann je Sodišče odločilo, da ima Komisija široko diskrecijsko pravico: na zakonitost ukrepov lahko vpliva le njihova očitna neprimernost glede na uresničevani cilj (41). Zato je bila trditev zavrnjena.

41

| (61) | Skupina GITI Group je trdila, da Komisija pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih cen ne more vzpostaviti novega pristopa. Natančneje, Komisija pri (ponovnem) izračunu stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode ne bi smela uvesti nove strukture kontrolne številke izdelka, tj. z dodajanjem vrste stranke (42). |
| --- | --- |

(61)

Skupina GITI Group je trdila, da Komisija pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih cen ne more vzpostaviti novega pristopa. Natančneje, Komisija pri (ponovnem) izračunu stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode ne bi smela uvesti nove strukture kontrolne številke izdelka, tj. z dodajanjem vrste stranke (42).

42

| (62) | Komisija je opozorila, da ne glede na to, ali lahko uvede nove elemente v strukturo kontrolne številke izdelka ali ne, se pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen, opisanih v oddelku 4.1 v nadaljevanju, v strukturo kontrolne številke izdelka niso uvedli novi elementi. Zato je bila ta trditev brezpredmetna. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je opozorila, da ne glede na to, ali lahko uvede nove elemente v strukturo kontrolne številke izdelka ali ne, se pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen, opisanih v oddelku 4.1 v nadaljevanju, v strukturo kontrolne številke izdelka niso uvedli novi elementi. Zato je bila ta trditev brezpredmetna.

| (63) | Združenje CRIA je tako ob začetku postopka kot po razkritju trdilo, da je treba preučiti pravne zahtevke, o katerih Splošno sodišče še ni odločilo, in da bi morala Komisija dejavno upoštevati trditve, ki jih Splošno sodišče ni obravnavalo. |
| --- | --- |

(63)

Združenje CRIA je tako ob začetku postopka kot po razkritju trdilo, da je treba preučiti pravne zahtevke, o katerih Splošno sodišče še ni odločilo, in da bi morala Komisija dejavno upoštevati trditve, ki jih Splošno sodišče ni obravnavalo.

| (64) | Družba Opoltrans je trdila, da v času preiskave ni bilo dokazov o dampingu uvoza iz Kitajske ter, med drugim, da uporaba ZDA kot primerljive države ni bila ustrezna, da industrija Unije ni utrpela škode, da ni vzročne zveze med položajem industrije Unije in uvozom iz Kitajske ter da ponovna uvedba dajatev ni v interesu uporabnikov. |
| --- | --- |

(64)

Družba Opoltrans je trdila, da v času preiskave ni bilo dokazov o dampingu uvoza iz Kitajske ter, med drugim, da uporaba ZDA kot primerljive države ni bila ustrezna, da industrija Unije ni utrpela škode, da ni vzročne zveze med položajem industrije Unije in uvozom iz Kitajske ter da ponovna uvedba dajatev ni v interesu uporabnikov.

| (65) | Kot je Komisija pojasnila v obvestilu o ponovnem začetku, so ugotovitve iz izpodbijane uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar so bile zavrnjene s sodbo Splošnega sodišča ali pa jih Splošno sodišče ni preučilo ter zato niso privedle do razglasitve izpodbijane uredbe za nično, še naprej v celoti veljavne (43). To je vključevalo vprašanja, ki sta jih navedla združenje CRIA in družba Opoltrans. Zato Komisiji ni bilo treba preučiti trditev o vprašanjih, ki presegajo to, kar je Splošno sodišče razglasilo za nezakonito. |
| --- | --- |

(65)

Kot je Komisija pojasnila v obvestilu o ponovnem začetku, so ugotovitve iz izpodbijane uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar so bile zavrnjene s sodbo Splošnega sodišča ali pa jih Splošno sodišče ni preučilo ter zato niso privedle do razglasitve izpodbijane uredbe za nično, še naprej v celoti veljavne (43). To je vključevalo vprašanja, ki sta jih navedla združenje CRIA in družba Opoltrans. Zato Komisiji ni bilo treba preučiti trditev o vprašanjih, ki presegajo to, kar je Splošno sodišče razglasilo za nezakonito.

43

8.   PONOVNA PREUČITEV UČINKOV UVOZA IZ LRK NA CENE IN VZROČNA ZVEZA

PONOVNA PREUČITEV UČINKOV UVOZA IZ LRK NA CENE IN VZROČNA ZVEZA

8.1   Ugotavljanje nelojalnega nižanja prodajnih cen

Ugotavljanje nelojalnega nižanja prodajnih cen

| (66) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 5 do 7, je Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen ni opravila poštene primerjave, ker je po analogiji prilagodila izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov z uporabo člena 2(9) osnovne protidampinške uredbe, medtem ko je industrija Unije prodajala tudi prek povezanih prodajnih subjektov, njihova prodaja pa ni bila prilagojena. |
| --- | --- |

(66)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 5 do 7, je Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen ni opravila poštene primerjave, ker je po analogiji prilagodila izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov z uporabo člena 2(9) osnovne protidampinške uredbe, medtem ko je industrija Unije prodajala tudi prek povezanih prodajnih subjektov, njihova prodaja pa ni bila prilagojena.

| (67) | Poleg tega je Splošno sodišče v točki 163 sodbe ugotovilo, da bi bilo brez prilagoditve na podlagi člena 2(9) osnovne protidampinške uredbe „s tako metodo [...] mogoče opraviti pošteno primerjavo cen v primerih, v katerih bi se zadevni izdelek in podoben izdelek prodajala prek povezanih prodajnih subjektov“. Splošno sodišče je v točki 190 sodbe nadalje ugotovilo, da s tako primerjavo „ni mogoče nevtralizirati morebitnih učinkov napake, pri kateri so bile dejanske prodajne cene, ki so jih strankam v Uniji neposredno zaračunali kitajski proizvajalci izvozniki, na eni strani primerjane s cenami pri nadaljnji prodaji, ki so jih zaračunavali prodajni subjekti, povezani s proizvajalci Unije, na drugi strani“ (poudarek dodan). Nazadnje je Splošno sodišče v točki 134 sodbe določilo, da „mora biti neodvisno od zakonitosti in upoštevnosti ravni trgovanja, ki jo je Komisija izbrala pri proizvajalcih izvoznikih oziroma proizvajalcih Unije, primerjava cen, ki jo opravi ta institucija, vedno poštena in se zato nanašati na cene, ki so vse na isti ravni trgovanja“. |
| --- | --- |

(67)

Poleg tega je Splošno sodišče v točki 163 sodbe ugotovilo, da bi bilo brez prilagoditve na podlagi člena 2(9) osnovne protidampinške uredbe „s tako metodo [...] mogoče opraviti pošteno primerjavo cen v primerih, v katerih bi se zadevni izdelek in podoben izdelek prodajala prek povezanih prodajnih subjektov“. Splošno sodišče je v točki 190 sodbe nadalje ugotovilo, da s tako primerjavo „ni mogoče nevtralizirati morebitnih učinkov napake, pri kateri so bile dejanske prodajne cene, ki so jih strankam v Uniji neposredno zaračunali kitajski proizvajalci izvozniki, na eni strani primerjane s cenami pri nadaljnji prodaji, ki so jih zaračunavali prodajni subjekti, povezani s proizvajalci Unije, na drugi strani“ (poudarek dodan). Nazadnje je Splošno sodišče v točki 134 sodbe določilo, da „mora biti neodvisno od zakonitosti in upoštevnosti ravni trgovanja, ki jo je Komisija izbrala pri proizvajalcih izvoznikih oziroma proizvajalcih Unije, primerjava cen, ki jo opravi ta institucija, vedno poštena in se zato nanašati na cene, ki so vse na isti ravni trgovanja“.

morebitnih

| (68) | Kot je pojasnjeno v točki 150 sodbe Splošnega sodišča, je znašal delež prodaje vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, 0 % za skupino Xingyuan Group, 34 % za skupino GITI Group, 19 % za skupino Aeolus/Pirelli in 98,6 % za skupino Hankook Group. Poleg tega je Komisija v odgovor na ukrep procesnega vodstva Splošnega sodišča pojasnila, da delež prodaje, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, znaša 46,9 % za vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike in 87 % za vzorčene proizvajalce Unije. Zato je bil delež prodaje, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, velik do zelo velik pri obeh vzorcih. |
| --- | --- |

(68)

Kot je pojasnjeno v točki 150 sodbe Splošnega sodišča, je znašal delež prodaje vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, 0 % za skupino Xingyuan Group, 34 % za skupino GITI Group, 19 % za skupino Aeolus/Pirelli in 98,6 % za skupino Hankook Group. Poleg tega je Komisija v odgovor na ukrep procesnega vodstva Splošnega sodišča pojasnila, da delež prodaje, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, znaša 46,9 % za vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike in 87 % za vzorčene proizvajalce Unije. Zato je bil delež prodaje, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, velik do zelo velik pri obeh vzorcih.

| (69) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149 začasne uredbe, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  — | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka in segment, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, in |
| --- | --- | --- |

(69)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149 začasne uredbe, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

—

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka in segment, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, in

| — | ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka in segment vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carine in stroške po uvozu (v nadaljnjem besedilu: cena CIF ob iztovorjenju). |
| --- | --- |

—

ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka in segment vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carine in stroške po uvozu (v nadaljnjem besedilu: cena CIF ob iztovorjenju).

| (70) | Da bi se izvršila sodba Splošnega sodišča, izvozne cene v primeru prodaje prek povezanih trgovcev niso bile več prilagojene po analogiji v skladu s členom 2(9) osnovne protidampinške uredbe. Prodajni, splošni in administrativni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) povezanega uvoznika ter dobiček vzorca nepovezanih uvoznikov so se tako ponovno dodali izvozni ceni. |
| --- | --- |

(70)

Da bi se izvršila sodba Splošnega sodišča, izvozne cene v primeru prodaje prek povezanih trgovcev niso bile več prilagojene po analogiji v skladu s členom 2(9) osnovne protidampinške uredbe. Prodajni, splošni in administrativni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) povezanega uvoznika ter dobiček vzorca nepovezanih uvoznikov so se tako ponovno dodali izvozni ceni.

| (71) | Komisija je poleg tega ocenila, ali obstajajo še druga vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, ki bi jih bilo treba obravnavati za pošteno primerjavo v primerih, ko so proizvajalci izvozniki prodajali neposredno strankam v Uniji, medtem ko so vzorčeni proizvajalci Unije strankam v Uniji prodajali prek povezanih prodajnih subjektov. V ta namen je izvedla podrobno analizo cen celotne prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije, da bi ugotovila cenovne vzorce neposredne prodaje iz tovarne in posredne prodaje prek povezanih prodajnih subjektov. Primerjava je pokazala znatne razlike v cenah znotraj posamezne vrste izdelka, vendar brez očitnega cenovnega vzorca. Čeprav bi morali povezanim prodajnim subjektom pri prodaji strankam v Uniji načeloma nastati stroški trženja, se zdi, da ti stroški niso bili dosledno preneseni na končne cene. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je poleg tega ocenila, ali obstajajo še druga vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, ki bi jih bilo treba obravnavati za pošteno primerjavo v primerih, ko so proizvajalci izvozniki prodajali neposredno strankam v Uniji, medtem ko so vzorčeni proizvajalci Unije strankam v Uniji prodajali prek povezanih prodajnih subjektov. V ta namen je izvedla podrobno analizo cen celotne prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije, da bi ugotovila cenovne vzorce neposredne prodaje iz tovarne in posredne prodaje prek povezanih prodajnih subjektov. Primerjava je pokazala znatne razlike v cenah znotraj posamezne vrste izdelka, vendar brez očitnega cenovnega vzorca. Čeprav bi morali povezanim prodajnim subjektom pri prodaji strankam v Uniji načeloma nastati stroški trženja, se zdi, da ti stroški niso bili dosledno preneseni na končne cene.

| (72) | Zato je Komisija sklenila, da neposredna prodaja pri proizvajalcih ali prodaja prek povezanih prodajnih subjektov proizvajalcev nista imeli opaznega učinka na raven cen pri prodaji kupcu. Zlasti ni bilo ugotovljeno, da je prodaja prek povezanega subjekta povzročila višje cene kot prodaja, ki jo je neposredno opravil proizvajalec. Zato Komisija ni ugotovila morebitnih učinkov na ravni cen, ki bi jih bilo treba nevtralizirati, kot je Splošno sodišče domnevalo v točki 190 sodbe. Primerjava dejanskih prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji potrošnikom v Uniji neposredno ali prek povezanih prodajnih subjektov z izvoznimi cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je bila torej v tem primeru upravičena. |
| --- | --- |

(72)

Zato je Komisija sklenila, da neposredna prodaja pri proizvajalcih ali prodaja prek povezanih prodajnih subjektov proizvajalcev nista imeli opaznega učinka na raven cen pri prodaji kupcu. Zlasti ni bilo ugotovljeno, da je prodaja prek povezanega subjekta povzročila višje cene kot prodaja, ki jo je neposredno opravil proizvajalec. Zato Komisija ni ugotovila morebitnih učinkov na ravni cen, ki bi jih bilo treba nevtralizirati, kot je Splošno sodišče domnevalo v točki 190 sodbe. Primerjava dejanskih prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji potrošnikom v Uniji neposredno ali prek povezanih prodajnih subjektov z izvoznimi cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je bila torej v tem primeru upravičena.

| (73) | Komisija je opravila tudi podrobno analizo cenovnih vzorcev po prodajnih kanalih, ki jih uporablja industrija Unije. Glede na to je industrija Unije v različnih deležih prodajala uporabnikom, distributerjem, prodajalcem na drobno in „drugim“. Prodaja vsem strankam razen „drugim“ je bila reprezentativna za vse vrste izdelka. Komisija je opozorila, da so bile prodajne cene za uporabnike iste vrste izdelka pogosto nižje kot za distributerje in prodajalce na drobno, vendar je bilo mogoče opaziti tudi nasprotno. Razlike v cenah za različne stranke tudi niso bile nujno odvisne od celotnega obsega prodaje določenemu kupcu. Zato je Komisija ugotovila, da ni očitnega vzorca cen, ki so se zaračunavale različnim vrstam strank, in da niso potrebne nadaljnje prilagoditve za zagotovitev poštene primerjave, kot je določilo Splošno sodišče. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je opravila tudi podrobno analizo cenovnih vzorcev po prodajnih kanalih, ki jih uporablja industrija Unije. Glede na to je industrija Unije v različnih deležih prodajala uporabnikom, distributerjem, prodajalcem na drobno in „drugim“. Prodaja vsem strankam razen „drugim“ je bila reprezentativna za vse vrste izdelka. Komisija je opozorila, da so bile prodajne cene za uporabnike iste vrste izdelka pogosto nižje kot za distributerje in prodajalce na drobno, vendar je bilo mogoče opaziti tudi nasprotno. Razlike v cenah za različne stranke tudi niso bile nujno odvisne od celotnega obsega prodaje določenemu kupcu. Zato je Komisija ugotovila, da ni očitnega vzorca cen, ki so se zaračunavale različnim vrstam strank, in da niso potrebne nadaljnje prilagoditve za zagotovitev poštene primerjave, kot je določilo Splošno sodišče.

| (74) | Komisija je spomnila, da je z obvestilom k dokumentaciji z dne 30. januarja 2023 zagotovila dodatne informacije o svoji analizi cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala pri neposredni in posredni prodaji različnim vrstam strank. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je spomnila, da je z obvestilom k dokumentaciji z dne 30. januarja 2023 zagotovila dodatne informacije o svoji analizi cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala pri neposredni in posredni prodaji različnim vrstam strank.

| (75) | Po dodatnem razkritju se združenje CRIA ni strinjalo z ugotovitvijo Komisije, da ni mogoče ugotoviti vzorca cen v zvezi s prodajo proizvajalcev Unije. Komisija je opozorila, da združenje CRIA svoje trditve ni utemeljilo in ni predložilo nobenega dokaza, da je bila analiza Komisije napačna. Zato je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(75)

Po dodatnem razkritju se združenje CRIA ni strinjalo z ugotovitvijo Komisije, da ni mogoče ugotoviti vzorca cen v zvezi s prodajo proizvajalcev Unije. Komisija je opozorila, da združenje CRIA svoje trditve ni utemeljilo in ni predložilo nobenega dokaza, da je bila analiza Komisije napačna. Zato je trditev zavrnila.

| (76) | Popravljena tehtana povprečna stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen na podlagi uvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je znašala 14,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Popravljena tehtana povprečna stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen na podlagi uvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je znašala 14,7 %.

8.2   Oviranje dviga cen

Oviranje dviga cen

| (77) | Komisija je menila, da bi zadevni uvoz še vedno imel negativne cenovne učinke na prodajo v Uniji, tudi če bi bilo treba popravljeno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen šteti za zanemarljivo ali neustrezno. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je menila, da bi zadevni uvoz še vedno imel negativne cenovne učinke na prodajo v Uniji, tudi če bi bilo treba popravljeno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen šteti za zanemarljivo ali neustrezno.

| (78) | Dampinški uvoz lahko pomembno vpliva na trg, kadar je pomembna cenovna občutljivost. Kot je navedeno v uvodni izjavi 134 začasne uredbe, je trg Unije za pnevmatike za tovornjake in avtobuse zelo konkurenčen trg, na katerega lahko razlike v cenah močno vplivajo. |
| --- | --- |

(78)

Dampinški uvoz lahko pomembno vpliva na trg, kadar je pomembna cenovna občutljivost. Kot je navedeno v uvodni izjavi 134 začasne uredbe, je trg Unije za pnevmatike za tovornjake in avtobuse zelo konkurenčen trg, na katerega lahko razlike v cenah močno vplivajo.

| (79) | Kot je razvidno iz preglednic 7 do 10 v začasni uredbi, se je povprečna cena industrije Unije v obravnavanem obdobju znižala za 8 %, proizvodni stroški na enoto pa za 6 %. Položaj je bil najslabši v tretjem razredu, kjer se je prodajna cena znižala za 5 %, stroški proizvodnje na enoto pa so se povečali za 1 %. Nazadnje so bile družbe v tretjem razredu zaradi dampinškega uvoza prisiljene prodajati po ceni, ki je bila enaka njihovim proizvodnim stroškom, torej brez kakršnega koli dobička in z izgubo. Posledično je uvoz iz Kitajske zaradi svojega obsega (povečanje za 32 %) in cen (znižanje za 11 %) v obravnavanem obdobju oviral dvig cen, zato industrija Unije ni mogla prilagoditi svojih cen navzgor, da bi upoštevala zvišanje proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(79)

Kot je razvidno iz preglednic 7 do 10 v začasni uredbi, se je povprečna cena industrije Unije v obravnavanem obdobju znižala za 8 %, proizvodni stroški na enoto pa za 6 %. Položaj je bil najslabši v tretjem razredu, kjer se je prodajna cena znižala za 5 %, stroški proizvodnje na enoto pa so se povečali za 1 %. Nazadnje so bile družbe v tretjem razredu zaradi dampinškega uvoza prisiljene prodajati po ceni, ki je bila enaka njihovim proizvodnim stroškom, torej brez kakršnega koli dobička in z izgubo. Posledično je uvoz iz Kitajske zaradi svojega obsega (povečanje za 32 %) in cen (znižanje za 11 %) v obravnavanem obdobju oviral dvig cen, zato industrija Unije ni mogla prilagoditi svojih cen navzgor, da bi upoštevala zvišanje proizvodnih stroškov na enoto.

| (80) | Komisija je zato ugotovila, da bi v tem primeru zadevni uvoz oviral dvig cen, tudi če bi se izpodbijal obstoj nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je zato ugotovila, da bi v tem primeru zadevni uvoz oviral dvig cen, tudi če bi se izpodbijal obstoj nelojalnega nižanja prodajnih cen.

8.3   Vzročna zveza

Vzročna zveza

| (81) | Komisija je preučila, ali bi ob upoštevanju popravljenih stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz od vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov in ugotovitev o oviranju dviga cen še vedno obstajala vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je preučila, ali bi ob upoštevanju popravljenih stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz od vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov in ugotovitev o oviranju dviga cen še vedno obstajala vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

| (82) | Kljub znižanju stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za vse vzorčene kitajske izvoznike, razen za skupino Xingyuan Group, je uvoz vzorčenih kitajskih izvoznikov še vedno povzročal znatno nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije. Zato popravljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen niso spremenile prvotne ugotovitve Komisije o obstoju vzročne zveze med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in dampinškim uvozom iz LRK iz oddelka 5.1 začasne uredbe, kot je bila potrjena v oddelku 5.1 izpodbijane uredbe. Popravljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in dodatne ugotovitve v zvezi z oviranjem dviga cen v zadevnem primeru niso spremenile analize in ugotovitev v zvezi z drugimi vzroki škode, kot so predstavljeni v oddelku 5.2 začasne uredbe in oddelku 5.2 izpodbijane uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Kljub znižanju stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za vse vzorčene kitajske izvoznike, razen za skupino Xingyuan Group, je uvoz vzorčenih kitajskih izvoznikov še vedno povzročal znatno nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije. Zato popravljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen niso spremenile prvotne ugotovitve Komisije o obstoju vzročne zveze med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in dampinškim uvozom iz LRK iz oddelka 5.1 začasne uredbe, kot je bila potrjena v oddelku 5.1 izpodbijane uredbe. Popravljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in dodatne ugotovitve v zvezi z oviranjem dviga cen v zadevnem primeru niso spremenile analize in ugotovitev v zvezi z drugimi vzroki škode, kot so predstavljeni v oddelku 5.2 začasne uredbe in oddelku 5.2 izpodbijane uredbe.

| (83) | Zato je Komisija vztrajala pri svoji ugotovitvi, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz LRK ter da drugi posamično ali skupaj obravnavani dejavniki niso zmanjšali vzročne zveze med škodo in dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(83)

Zato je Komisija vztrajala pri svoji ugotovitvi, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz LRK ter da drugi posamično ali skupaj obravnavani dejavniki niso zmanjšali vzročne zveze med škodo in dampinškim uvozom.

9.   PONOVNA PREUČITEV STOPENJ ŠKODE DRUŽB, KI JIH ZADEVA PONOVNI ZAČETEK

PONOVNA PREUČITEV STOPENJ ŠKODE DRUŽB, KI JIH ZADEVA PONOVNI ZAČETEK

| (84) | Splošno sodišče je v točki 179 sodbe ugotovilo, da „se stopnja škode izračuna s primerjavo uvoznih cen, uporabljenih pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen, na eni strani in neškodljivih cen podobnega izdelka, ki vključuje ciljni dobiček, ki odraža normalne tržne pogoje, na drugi strani. Zato napaka v zvezi z ravnjo trgovanja, na kateri se opravi primerjava cen, lahko vpliva tako na izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen kot na izračun stopnje škode.“ |
| --- | --- |

(84)

Splošno sodišče je v točki 179 sodbe ugotovilo, da „se stopnja škode izračuna s primerjavo uvoznih cen, uporabljenih pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen, na eni strani in neškodljivih cen podobnega izdelka, ki vključuje ciljni dobiček, ki odraža normalne tržne pogoje, na drugi strani. Zato napaka v zvezi z ravnjo trgovanja, na kateri se opravi primerjava cen, lahko vpliva tako na izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen kot na izračun stopnje škode.“

| (85) | Komisija je za izvršitev sodbe ponovno izračunala stopnjo odprave škode za vse družbe, ki jih zadeva ponovni začetek. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je za izvršitev sodbe ponovno izračunala stopnjo odprave škode za vse družbe, ki jih zadeva ponovni začetek.

| (86) | V prvotni preiskavi je Komisija stopnjo odprave škode v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  — | tehtano povprečno neškodljivo ceno za posamezno vrsto izdelka štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, |
| --- | --- | --- |

(86)

V prvotni preiskavi je Komisija stopnjo odprave škode v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

—

tehtano povprečno neškodljivo ceno za posamezno vrsto izdelka štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna,

| — | isto izvozno ceno, določeno v uvodni izjavi 69, druga alinea, zgoraj. |
| --- | --- |

—

isto izvozno ceno, določeno v uvodni izjavi 69, druga alinea, zgoraj.

| (87) | Neškodljiva cena industrije Unije običajno temelji na proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, vključno s PSA-stroški, s pribitkom razumnega dobička in je določena na ravni cene franko tovarna. Vendar Komisija v tem konkretnem primeru ni imela dovolj podrobnih in preverjenih informacij o proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, ki so potrebne za izračun stopnje škode, kot je opisano zgoraj. Glede na posebne okoliščine v tem primeru in ob ugotovitvi, da ni bilo očitnega vzorca v razlikah v cenah glede na prodajni kanal, ki so ga uporabili vzorčeni proizvajalci Unije, je bila neškodljiva cena izračunana na podlagi končne prodajne cene glede na vrsto izdelka, prodanega neposredno ali prek povezanih prodajnih subjektov, ki je bila zaračunana nepovezanim strankam na trgu Unije, pri čemer so se upoštevale prilagoditve na raven cene franko tovarna, kot je opisano v uvodni izjavi 86, prva alinea, zgoraj, in od katere je bil odštet dejanski dobiček, nato pa je bil dodan razumni dobiček. Glede na te posebne okoliščine se je za izvršitev sodbe štelo za primerno, da se ta cena primerja s končno prodajno ceno proizvajalcev izvoznikov simetrično, tj. na ravni povezanih uvoznikov, pri čemer se prav tako upoštevajo samo prilagoditve za carine in stroške po uvozu, kot so opisane v uvodni izjavi 69, druga alinea, zgoraj, vendar pa so vključeni še PSA-stroški in dobiček uvoznikov, povezanih s proizvajalci izvozniki, s sedežem v Uniji. |
| --- | --- |

(87)

Neškodljiva cena industrije Unije običajno temelji na proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, vključno s PSA-stroški, s pribitkom razumnega dobička in je določena na ravni cene franko tovarna. Vendar Komisija v tem konkretnem primeru ni imela dovolj podrobnih in preverjenih informacij o proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, ki so potrebne za izračun stopnje škode, kot je opisano zgoraj. Glede na posebne okoliščine v tem primeru in ob ugotovitvi, da ni bilo očitnega vzorca v razlikah v cenah glede na prodajni kanal, ki so ga uporabili vzorčeni proizvajalci Unije, je bila neškodljiva cena izračunana na podlagi končne prodajne cene glede na vrsto izdelka, prodanega neposredno ali prek povezanih prodajnih subjektov, ki je bila zaračunana nepovezanim strankam na trgu Unije, pri čemer so se upoštevale prilagoditve na raven cene franko tovarna, kot je opisano v uvodni izjavi 86, prva alinea, zgoraj, in od katere je bil odštet dejanski dobiček, nato pa je bil dodan razumni dobiček. Glede na te posebne okoliščine se je za izvršitev sodbe štelo za primerno, da se ta cena primerja s končno prodajno ceno proizvajalcev izvoznikov simetrično, tj. na ravni povezanih uvoznikov, pri čemer se prav tako upoštevajo samo prilagoditve za carine in stroške po uvozu, kot so opisane v uvodni izjavi 69, druga alinea, zgoraj, vendar pa so vključeni še PSA-stroški in dobiček uvoznikov, povezanih s proizvajalci izvozniki, s sedežem v Uniji.

| (88) | Poleg tega je Komisija glede na ugotovitve Splošnega sodišča v točki 190 sodbe skrbno preučila, ali obstajajo še druga vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, zaradi katerih bi bila potrebna nevtralizacija za namene poštene primerjave, saj je 87 % vzorca proizvajalcev Unije prodajalo prek povezanih prodajnih subjektov, številni proizvajalci izvozniki pa so prodajali tudi neposredno končnim strankam. Komisija je opozorila, da so bile v izračunih stopnje škode uporabljene končne prodajne cene glede na vrsto izdelka industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 87. Zato so ugotovitve v zvezi z izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen v celoti veljale tudi za izračune stopnje škode, kar zadeva pošteno primerjavo, kot je Splošno sodišče poudarilo v točki 179 sodbe. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 71 in 72 zgoraj, Komisija ni odkrila nobenega drugega vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, zaradi katerega bi bila potrebna prilagoditev za namene poštene primerjave. |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega je Komisija glede na ugotovitve Splošnega sodišča v točki 190 sodbe skrbno preučila, ali obstajajo še druga vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, zaradi katerih bi bila potrebna nevtralizacija za namene poštene primerjave, saj je 87 % vzorca proizvajalcev Unije prodajalo prek povezanih prodajnih subjektov, številni proizvajalci izvozniki pa so prodajali tudi neposredno končnim strankam. Komisija je opozorila, da so bile v izračunih stopnje škode uporabljene končne prodajne cene glede na vrsto izdelka industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 87. Zato so ugotovitve v zvezi z izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen v celoti veljale tudi za izračune stopnje škode, kar zadeva pošteno primerjavo, kot je Splošno sodišče poudarilo v točki 179 sodbe. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 71 in 72 zgoraj, Komisija ni odkrila nobenega drugega vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, zaradi katerega bi bila potrebna prilagoditev za namene poštene primerjave.

| (89) | Tako določene popravljene stopnje škode so bile:






  Družba | Stopnja odprave škode v % |
| --- | --- | --- |
| Skupina Xingyuan Group | 55,07 |
| Skupina GITI Group | 28,51 |
| Skupina Hankook Group | 10,31 |
| Skupina Aeolus/Pirelli | 27,56 |
| Družbe, ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi | 23,15 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44) | 55,07 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45) | 55,07 |

(89)

Tako določene popravljene stopnje škode so bile:

Družba

Stopnja odprave škode v %

Skupina Xingyuan Group

55,07

Skupina GITI Group

28,51

Skupina Hankook Group

10,31

Skupina Aeolus/Pirelli

27,56

Družbe, ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi

23,15

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44)

44

55,07

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45)

45

55,07

10.   RAZKRITJE PODATKOV, KI JIH DOLOČI SODIŠČE, DA SE TOŽEČIM STRANKAM OMOGOČI UVELJAVLJANJE PRAVICE DO OBRAMBE

RAZKRITJE PODATKOV, KI JIH DOLOČI SODIŠČE, DA SE TOŽEČIM STRANKAM OMOGOČI UVELJAVLJANJE PRAVICE DO OBRAMBE

| (90) | Splošno sodišče je v točki 33 sodbe navedlo, da je Komisija kršila pravico tožečih strank do obrambe, ker jima ni razkrila nobenega od podatkov iz točke 244 sodbe. |
| --- | --- |

(90)

Splošno sodišče je v točki 33 sodbe navedlo, da je Komisija kršila pravico tožečih strank do obrambe, ker jima ni razkrila nobenega od podatkov iz točke 244 sodbe.

| (91) | Splošno sodišče je navedlo zadevne podatke (točka 244 sodbe):






  — | kazalnike bruto škode pred uporabo prilagoditev ponderiranja ter podatke, ki se nanašajo na MSP na eni strani in velika podjetja na drugi strani, |
| --- | --- | --- |

(91)

Splošno sodišče je navedlo zadevne podatke (točka 244 sodbe):

—

kazalnike bruto škode pred uporabo prilagoditev ponderiranja ter podatke, ki se nanašajo na MSP na eni strani in velika podjetja na drugi strani,

| — | kazalnike škode, razen dobičkonosnosti, po spremembi ponderiranja, |
| --- | --- |

—

kazalnike škode, razen dobičkonosnosti, po spremembi ponderiranja,

| — | nekatere informacije v zvezi z viri makroekonomskih podatkov o škodi in seznam MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo, |
| --- | --- |

—

nekatere informacije v zvezi z viri makroekonomskih podatkov o škodi in seznam MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo,

| — | točen skupni obseg prodaje MSP industrije Unije, ki so sodelovala v preiskavah, in informacije o deležu MSP v industriji Unije. |
| --- | --- |

—

točen skupni obseg prodaje MSP industrije Unije, ki so sodelovala v preiskavah, in informacije o deležu MSP v industriji Unije.

10.1   Kazalniki škode, s ponderiranjem ali brez njega, ločeno za MSP in velika podjetja

Kazalniki škode, s ponderiranjem ali brez njega, ločeno za MSP in velika podjetja

| (92) | Splošno sodišče je v točkah 215 do 235 sodbe ugotovilo, da je Komisija po spremembah ponderiranja v zaključni fazi (glej uvodne izjave 188 do 195 izpodbijane uredbe) pravilno izračunala in prikazala dobičkonosnost prodaje v Uniji na ravni industrije Unije kot celote (preglednica 5 v izpodbijani uredbi) in na ravni tretjega razreda (preglednica 6 v izpodbijani uredbi). Kot pa je Splošno sodišče poudarilo v točki 227 sodbe, je bilo treba zaradi spremembe metode ponderiranja ponovno izračunati vse mikroekonomske kazalnike, razen dobičkonosnosti. Ker Komisija tega ni storila, ni objektivno preverila vpliva dampinškega uvoza v skladu s členom 3(3) osnovne protidampinške uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Splošno sodišče je v točkah 215 do 235 sodbe ugotovilo, da je Komisija po spremembah ponderiranja v zaključni fazi (glej uvodne izjave 188 do 195 izpodbijane uredbe) pravilno izračunala in prikazala dobičkonosnost prodaje v Uniji na ravni industrije Unije kot celote (preglednica 5 v izpodbijani uredbi) in na ravni tretjega razreda (preglednica 6 v izpodbijani uredbi). Kot pa je Splošno sodišče poudarilo v točki 227 sodbe, je bilo treba zaradi spremembe metode ponderiranja ponovno izračunati vse mikroekonomske kazalnike, razen dobičkonosnosti. Ker Komisija tega ni storila, ni objektivno preverila vpliva dampinškega uvoza v skladu s členom 3(3) osnovne protidampinške uredbe.

| (93) | Zato je Komisija za izvršitev sodbe Splošnega sodišča v naslednjih oddelkih analizirala učinek uporabe ponderiranja, določenega v zaključni fazi, na vse mikroekonomske kazalnike, razen splošne dobičkonosnosti in dobičkonosnosti tretjega razreda („spremenjeno ponderiranje“). Kot je prikazano v nadaljevanju, zaradi uporabe tega ponderiranja ni bila znatno spremenjena nobena od ugotovitev Komisije v zvezi z mikroekonomskimi kazalniki. Posledično je bil obstoj znatne škode v obravnavanem obdobju potrjen. |
| --- | --- |

(93)

Zato je Komisija za izvršitev sodbe Splošnega sodišča v naslednjih oddelkih analizirala učinek uporabe ponderiranja, določenega v zaključni fazi, na vse mikroekonomske kazalnike, razen splošne dobičkonosnosti in dobičkonosnosti tretjega razreda („spremenjeno ponderiranje“). Kot je prikazano v nadaljevanju, zaradi uporabe tega ponderiranja ni bila znatno spremenjena nobena od ugotovitev Komisije v zvezi z mikroekonomskimi kazalniki. Posledično je bil obstoj znatne škode v obravnavanem obdobju potrjen.

| (94) | Poleg tega je Splošno sodišče v točki 244 sodbe navedlo, da je Komisija kršila pravico tožečih strank do obrambe, ker jima pred uporabo prilagoditev ponderiranja ni razkrila kazalnikov bruto škode ter podatkov v zvezi z MSP na eni strani in velikimi podjetji na drugi strani. Vendar Splošno sodišče od Komisije ni zahtevalo, naj ponovno oblikuje svoje ugotovitve o škodi brez kakršnih koli prilagoditev ponderiranja. Nasprotno, Splošno sodišče je zgolj določilo, da bi bilo treba zadevne stranke seznaniti s temi kazalniki bruto škode pred uporabo morebitnih prilagoditev ponderiranja. |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega je Splošno sodišče v točki 244 sodbe navedlo, da je Komisija kršila pravico tožečih strank do obrambe, ker jima pred uporabo prilagoditev ponderiranja ni razkrila kazalnikov bruto škode ter podatkov v zvezi z MSP na eni strani in velikimi podjetji na drugi strani. Vendar Splošno sodišče od Komisije ni zahtevalo, naj ponovno oblikuje svoje ugotovitve o škodi brez kakršnih koli prilagoditev ponderiranja. Nasprotno, Splošno sodišče je zgolj določilo, da bi bilo treba zadevne stranke seznaniti s temi kazalniki bruto škode pred uporabo morebitnih prilagoditev ponderiranja.

| (95) | Glede na navedeno je Komisija za izvršitev sodbe Splošnega sodišča v naslednjih oddelkih prikazala ugotovljene mikroekonomske kazalnike: (1) v začasni fazi, ki jo vsebuje začasna uredba, (2) v zaključni fazi po spremembi ponderiranja (imenovani „spremenjeno ponderiranje“ v vseh preglednicah v nadaljevanju), (3) brez prilagoditve ponderiranja in (4) v tretjem razredu: (4a) kazalniki samo za MSP in (4b) kazalniki samo za velika podjetja. |
| --- | --- |

(95)

Glede na navedeno je Komisija za izvršitev sodbe Splošnega sodišča v naslednjih oddelkih prikazala ugotovljene mikroekonomske kazalnike: (1) v začasni fazi, ki jo vsebuje začasna uredba, (2) v zaključni fazi po spremembi ponderiranja (imenovani „spremenjeno ponderiranje“ v vseh preglednicah v nadaljevanju), (3) brez prilagoditve ponderiranja in (4) v tretjem razredu: (4a) kazalniki samo za MSP in (4b) kazalniki samo za velika podjetja.

10.1.1   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (96) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 185 do 192 izpodbijane uredbe, je Komisija menila, da mikroekonomski kazalniki ne morejo odražati dejanskega položaja industrije Unije, saj so velika vzorčena podjetja bolj vplivala na skupne podatke kot vzorčena MSP, pri čemer je delež slednjih v celotni prodaji industrije Unije znašal približno 13 %. |
| --- | --- |

(96)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 185 do 192 izpodbijane uredbe, je Komisija menila, da mikroekonomski kazalniki ne morejo odražati dejanskega položaja industrije Unije, saj so velika vzorčena podjetja bolj vplivala na skupne podatke kot vzorčena MSP, pri čemer je delež slednjih v celotni prodaji industrije Unije znašal približno 13 %.

| (97) | Zato se je Komisija odločila, da bo povečala ponderje vzorčenih MSP. V zaključni fazi je bilo v izpodbijani uredbi uporabljeno ponderiranje, navedeno v nadaljevanju. Prvič, Komisija je določila deleže prodaje MSP in velikih podjetij v celotni prodaji Unije. Drugič, Komisija je prodajo vzorčenih MSP in velikih vzorčenih proizvajalcev izrazila z njihovim obsegom v celotni prodaji Unije. Nazadnje so se deleži primerjali, podatki o MSP pa so se povečali, da bi odražali enak delež kot vzorčena velika podjetja. To je bilo pojasnjeno tudi v uvodni izjavi 138 v nadaljevanju. Komisija je v začasni fazi uporabila tudi dodatno prilagoditev (tj. za prikaz deleža vsakega razreda v prodaji Unije v vzorčenih podatkih). Kot pa je pojasnjeno v izpodbijani uredbi, je bila ta prilagoditev v zaključni fazi opuščena, saj so zainteresirane strani nasprotovale uporabi fiksnega razmerja v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(97)

Zato se je Komisija odločila, da bo povečala ponderje vzorčenih MSP. V zaključni fazi je bilo v izpodbijani uredbi uporabljeno ponderiranje, navedeno v nadaljevanju. Prvič, Komisija je določila deleže prodaje MSP in velikih podjetij v celotni prodaji Unije. Drugič, Komisija je prodajo vzorčenih MSP in velikih vzorčenih proizvajalcev izrazila z njihovim obsegom v celotni prodaji Unije. Nazadnje so se deleži primerjali, podatki o MSP pa so se povečali, da bi odražali enak delež kot vzorčena velika podjetja. To je bilo pojasnjeno tudi v uvodni izjavi 138 v nadaljevanju. Komisija je v začasni fazi uporabila tudi dodatno prilagoditev (tj. za prikaz deleža vsakega razreda v prodaji Unije v vzorčenih podatkih). Kot pa je pojasnjeno v izpodbijani uredbi, je bila ta prilagoditev v zaključni fazi opuščena, saj so zainteresirane strani nasprotovale uporabi fiksnega razmerja v obravnavanem obdobju.

| (98) | Prilagoditev ponderiranja je vplivala na rezultat splošnih mikrokazalnikov, pa tudi na tretji razred, ker so bila v tem razredu dejavna velika podjetja in MSP. To ni vplivalo na trende v prvem in drugem razredu, saj so bila v teh razredih dejavna le velika podjetja. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 93, je prilagoditev ponderiranja le omejeno vplivala na splošne mikroekonomske kazalnike, ker je bila prodaja MSP v obdobju preiskave ocenjena na približno 13 % celotne prodaje Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(98)

Prilagoditev ponderiranja je vplivala na rezultat splošnih mikrokazalnikov, pa tudi na tretji razred, ker so bila v tem razredu dejavna velika podjetja in MSP. To ni vplivalo na trende v prvem in drugem razredu, saj so bila v teh razredih dejavna le velika podjetja. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 93, je prilagoditev ponderiranja le omejeno vplivala na splošne mikroekonomske kazalnike, ker je bila prodaja MSP v obdobju preiskave ocenjena na približno 13 % celotne prodaje Unije v obdobju preiskave.

10.1.1.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (99) | Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale tako:

  Preglednica 1


  Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški











  Na podlagi: | V EUR/kos | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 7 v začasni uredbi | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Brez ponderiranja | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Preglednica 7 v začasni uredbi | Povprečni proizvodni stroški | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečni proizvodni stroški | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Brez ponderiranja | Povprečni proizvodni stroški | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(99)

Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale tako:

Preglednica 1

Preglednica 1

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški

Na podlagi:

V EUR/kos

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 7 v začasni uredbi

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

237

225

216

218

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Spremenjeno ponderiranje

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

239

228

219

220

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Brez ponderiranja

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

252

238

226

228

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Preglednica 7 v začasni uredbi

Povprečni proizvodni stroški

200

188

183

188

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Spremenjeno ponderiranje

Povprečni proizvodni stroški

202

189

185

190

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Brez ponderiranja

Povprečni proizvodni stroški

209

192

188

192

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (100) | Kljub nominalni razliki med povprečno prodajno ceno na enoto, določeno v okviru različnih možnosti za obravnavano obdobje, glede na splošni trend ni bila ugotovljena razlika med ponderiranjem, uporabljenim v začasni fazi, in ponderiranjem, uporabljenim v zaključni fazi. Brez ponderiranja se je povprečna prodajna cena na enoto znižala za dve odstotni točki več kot v drugih dveh scenarijih. Enako je mogoče ugotoviti v zvezi s trendi, opaženimi pri povprečnih proizvodnih stroških. |
| --- | --- |

(100)

Kljub nominalni razliki med povprečno prodajno ceno na enoto, določeno v okviru različnih možnosti za obravnavano obdobje, glede na splošni trend ni bila ugotovljena razlika med ponderiranjem, uporabljenim v začasni fazi, in ponderiranjem, uporabljenim v zaključni fazi. Brez ponderiranja se je povprečna prodajna cena na enoto znižala za dve odstotni točki več kot v drugih dveh scenarijih. Enako je mogoče ugotoviti v zvezi s trendi, opaženimi pri povprečnih proizvodnih stroških.

| (101) | Ponderiranje oziroma njegov neobstoj ni vplival na ugotovitev v zvezi s prvim in drugim razredom. Kar zadeva tretji razred, prikazan v preglednicah 2, 3 in 4 v nadaljevanju, je Komisija preučila učinek ponderiranja in njegove neuporabe za tri sklope podatkov: za celoten tretji razred, za velika podjetja, dejavna v tem razredu, in za MSP.

  Preglednica 2


  Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški – tretji razred











  Na podlagi: | V EUR/kos | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 10 v začasni uredbi | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Brez ponderiranja | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Preglednica 10 v začasni uredbi | Povprečni proizvodni stroški | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečni proizvodni stroški | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Brez ponderiranja | Povprečni proizvodni stroški | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(101)

Ponderiranje oziroma njegov neobstoj ni vplival na ugotovitev v zvezi s prvim in drugim razredom. Kar zadeva tretji razred, prikazan v preglednicah 2, 3 in 4 v nadaljevanju, je Komisija preučila učinek ponderiranja in njegove neuporabe za tri sklope podatkov: za celoten tretji razred, za velika podjetja, dejavna v tem razredu, in za MSP.

Preglednica 2

Preglednica 2

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški – tretji razred

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški – tretji razred

Na podlagi:

V EUR/kos

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 10 v začasni uredbi

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

181

176

172

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Spremenjeno ponderiranje

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

180

176

172

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Brez ponderiranja

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

201

191

182

180

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Preglednica 10 v začasni uredbi

Povprečni proizvodni stroški

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Spremenjeno ponderiranje

Povprečni proizvodni stroški

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Brez ponderiranja

Povprečni proizvodni stroški

182

181

170

173

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (102) | Sprememba ponderiranja v zaključni fazi ni vplivala na splošni trend prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto v tretjem razredu. V primeru brez ponderiranja so trendi prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto v obravnavanem obdobju kazali izrazitejše znižanje obeh kazalnikov za vsaj pet odstotnih točk. Ti trendi so odražali predvsem v nadaljevanju opažen trend za velika podjetja, dejavna v tretjem razredu. |
| --- | --- |

(102)

Sprememba ponderiranja v zaključni fazi ni vplivala na splošni trend prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto v tretjem razredu. V primeru brez ponderiranja so trendi prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto v obravnavanem obdobju kazali izrazitejše znižanje obeh kazalnikov za vsaj pet odstotnih točk. Ti trendi so odražali predvsem v nadaljevanju opažen trend za velika podjetja, dejavna v tretjem razredu.

| (103) | Kot je razvidno iz preglednice 3 v nadaljevanju, je bil pri velikih podjetjih, dejavnih v tretjem razredu, trend znatno slabši v primerjavi s splošnim trendom prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto.

  Preglednica 3


  Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo velika podjetja










  Na podlagi EUR/kos | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Povprečni proizvodni stroški | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(103)

Kot je razvidno iz preglednice 3 v nadaljevanju, je bil pri velikih podjetjih, dejavnih v tretjem razredu, trend znatno slabši v primerjavi s splošnim trendom prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto.

Preglednica 3

Preglednica 3

Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo velika podjetja

Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo velika podjetja

Na podlagi EUR/kos

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

207

195

184

183

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Povprečni proizvodni stroški

186

183

171

174

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (104) | Iz preglednice 4 v nadaljevanju je razvidno, da se je pri MSP, ki so bila dejavna samo v tretjem razredu, gibanje proizvodnih stroškov na enoto v obravnavanem obdobju poslabšalo ob 7-odstotnem zvišanju stroškov. Hkrati se je cena na enoto znižala za 2 %.

  Preglednica 4


  Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo MSP










  V EUR/kos | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Povprečni proizvodni stroški | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(104)

Iz preglednice 4 v nadaljevanju je razvidno, da se je pri MSP, ki so bila dejavna samo v tretjem razredu, gibanje proizvodnih stroškov na enoto v obravnavanem obdobju poslabšalo ob 7-odstotnem zvišanju stroškov. Hkrati se je cena na enoto znižala za 2 %.

Preglednica 4

Preglednica 4

Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo MSP

Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo MSP

V EUR/kos

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

164

164

162

161

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Povprečni proizvodni stroški

159

170

164

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

10.1.1.2   Stroški dela

Stroški dela

| (105) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

  Preglednica 5


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 11 v začasni uredbi | Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Brez ponderiranja | Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(105)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

Preglednica 5

Preglednica 5

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 11 v začasni uredbi

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Spremenjeno ponderiranje

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Brez ponderiranja

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (106) | Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju zvišali za 6 % pri obeh vrstah ponderiranja in za 5 % brez ponderiranja. |
| --- | --- |

(106)

Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju zvišali za 6 % pri obeh vrstah ponderiranja in za 5 % brez ponderiranja.

10.1.1.3   Zaloge

Zaloge

| (107) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale tako:

  Preglednica 6


  Zaloge | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 12 v začasni uredbi | Končne zaloge (indeks 2014 = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Končne zaloge kot delež proizvodnje | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Spremenjeno ponderiranje | Končne zaloge (indeks 2014 = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Končne zaloge kot delež proizvodnje | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Brez ponderiranja | Končne zaloge (indeks 2014 = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Končne zaloge kot delež proizvodnje | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(107)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale tako:

Preglednica 6

Preglednica 6

Zaloge

Zaloge

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 12 v začasni uredbi

Končne zaloge (indeks 2014 = 100)

(indeks 2014 = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Končne zaloge kot delež proizvodnje

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Spremenjeno ponderiranje

Končne zaloge (indeks 2014 = 100)

100

82

99

146

Končne zaloge kot delež proizvodnje

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Brez ponderiranja

Končne zaloge (indeks 2014 = 100)

(indeks 2014 = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Končne zaloge kot delež proizvodnje

6  %

5  %

6  %

8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (108) | Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale za 44 % oziroma 46 % pri obeh vrstah ponderiranja in za 48 % brez ponderiranja. Končne zaloge so dosegle približno 9 % letne proizvodnje pri obeh vrstah ponderiranja in 8 % brez ponderiranja. Ta položaj je negativno vplival na finančni položaj vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(108)

Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale za 44 % oziroma 46 % pri obeh vrstah ponderiranja in za 48 % brez ponderiranja. Končne zaloge so dosegle približno 9 % letne proizvodnje pri obeh vrstah ponderiranja in 8 % brez ponderiranja. Ta položaj je negativno vplival na finančni položaj vzorčenih proizvajalcev Unije.

10.1.1.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (109) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

  Preglednica 7


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 13 v začasni uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Preglednica 5 v izpodbijani uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Brez ponderiranja | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Preglednica 13 v začasni uredbi | Denarni tok (v mio. EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Spremenjeno ponderiranje | Denarni tok (v mio. EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Brez ponderiranja | Denarni tok (v mio. EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Preglednica 13 v začasni uredbi | Naložbe (v mio. EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Spremenjeno ponderiranje | Naložbe (v mio. EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Brez ponderiranja | Naložbe (v mio. EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Preglednica 13 v začasni uredbi | Donosnost naložb | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Spremenjeno ponderiranje | Donosnost naložb | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Brez ponderiranja | Donosnost naložb | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(109)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

Preglednica 7

Preglednica 7

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 13 v začasni uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Preglednica 5 v izpodbijani uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Brez ponderiranja

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Preglednica 13 v začasni uredbi

Denarni tok (v mio. EUR)

309

312

292

272

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Spremenjeno ponderiranje

Denarni tok (v mio. EUR)

272

281

264

244

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Brez ponderiranja

Denarni tok (v mio. EUR)

264

277

255

246

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Preglednica 13 v začasni uredbi

Naložbe (v mio. EUR)

86

63

59

65

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Spremenjeno ponderiranje

Naložbe (v mio. EUR)

78

55

53

58

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Brez ponderiranja

Naložbe (v mio. EUR)

72

52

50

56

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Preglednica 13 v začasni uredbi

Donosnost naložb

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Spremenjeno ponderiranje

Donosnost naložb

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Brez ponderiranja

Donosnost naložb

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (110) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje.

| (111) | Na podlagi obeh vrst ponderiranja je bil trend splošne dobičkonosnosti podoben, saj se je zmanjšala s 15,6 % oziroma 15,4 % leta 2014 na 13,7 % v obdobju preiskave. To je bilo izračunano na podlagi ponderja vsakega razreda pri skupni prodaji. Brez ponderiranja se je skupna dobičkonosnost zmanjšala s 16,9 % leta 2014 na 15,6 %. |
| --- | --- |

(111)

Na podlagi obeh vrst ponderiranja je bil trend splošne dobičkonosnosti podoben, saj se je zmanjšala s 15,6 % oziroma 15,4 % leta 2014 na 13,7 % v obdobju preiskave. To je bilo izračunano na podlagi ponderja vsakega razreda pri skupni prodaji. Brez ponderiranja se je skupna dobičkonosnost zmanjšala s 16,9 % leta 2014 na 15,6 %.

| (112) | Zmanjšanje dobičkonosnosti po treh metodologijah je bilo posledica razlike med cenami in stroški, ki je znašala dve odstotni točki. |
| --- | --- |

(112)

Zmanjšanje dobičkonosnosti po treh metodologijah je bilo posledica razlike med cenami in stroški, ki je znašala dve odstotni točki.

| (113) | Komisija je opozorila, da je bila skupna dobičkonosnost, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 93, razkrita že v dokončni uredbi in da se ugotovitve Splošnega sodišča glede ugotovljenih napak nanjo ne nanašajo. Dobičkonosnost je bila v zgornji preglednici prikazana le zaradi celovitosti. Pri uporabi treh različnih metodologij je na skupno dobičkonosnost vplivala dobičkonosnost v prvem in drugem razredu, medtem ko se je v obravnavanem obdobju dobičkonosnost v tretjem razredu brez ponderiranja zmanjšala za približno pet odstotnih točk, kot je navedeno v preglednici 9 v nadaljevanju. Poleg tega se je sorazmerni trend dobičkonosnosti za celotno industrijo Unije prav tako zmanjševal. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je opozorila, da je bila skupna dobičkonosnost, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 93, razkrita že v dokončni uredbi in da se ugotovitve Splošnega sodišča glede ugotovljenih napak nanjo ne nanašajo. Dobičkonosnost je bila v zgornji preglednici prikazana le zaradi celovitosti. Pri uporabi treh različnih metodologij je na skupno dobičkonosnost vplivala dobičkonosnost v prvem in drugem razredu, medtem ko se je v obravnavanem obdobju dobičkonosnost v tretjem razredu brez ponderiranja zmanjšala za približno pet odstotnih točk, kot je navedeno v preglednici 9 v nadaljevanju. Poleg tega se je sorazmerni trend dobičkonosnosti za celotno industrijo Unije prav tako zmanjševal.

| (114) | Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka se je zmanjšal za 7–12 %, izraženo brez ponderiranja ali z začasnim ponderiranjem. |
| --- | --- |

(114)

Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka se je zmanjšal za 7–12 %, izraženo brez ponderiranja ali z začasnim ponderiranjem.

| (115) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Pri treh metodologijah se je gibala negativno, in sicer za približno 15 odstotnih točk v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(115)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Pri treh metodologijah se je gibala negativno, in sicer za približno 15 odstotnih točk v obravnavanem obdobju.

| (116) | Kar zadeva drugi razred, je sprememba med začasnim in dokončnim ponderiranjem vplivala na vrednosti, ne pa tudi na splošni trend. Zato sta bili uvodni izjavi 196 in 197 začasne uredbe potrjeni.

  Preglednica 8


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: drugi razred











  Na podlagi: | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 15 v začasni uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Spremenjeno ponderiranje | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Preglednica 15 v začasni uredbi | Denarni tok (v mio. EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Spremenjeno ponderiranje | Denarni tok (v mio. EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Preglednica 15 v začasni uredbi | Naložbe (v mio. EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Spremenjeno ponderiranje | Naložbe (v mio. EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Preglednica 15 v začasni uredbi | Donosnost naložb | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Spremenjeno ponderiranje | Donosnost naložb | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(116)

Kar zadeva drugi razred, je sprememba med začasnim in dokončnim ponderiranjem vplivala na vrednosti, ne pa tudi na splošni trend. Zato sta bili uvodni izjavi 196 in 197 začasne uredbe potrjeni.

Preglednica 8

Preglednica 8

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: drugi razred

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: drugi razred

Na podlagi:

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 15 v začasni uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Spremenjeno ponderiranje

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Preglednica 15 v začasni uredbi

Denarni tok (v mio. EUR)

88

76

65

69

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Spremenjeno ponderiranje

Denarni tok (v mio. EUR)

53

46

39

41

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Preglednica 15 v začasni uredbi

Naložbe (v mio. EUR)

18

16

15

17

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Spremenjeno ponderiranje

Naložbe (v mio. EUR)

10

10

9

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Preglednica 15 v začasni uredbi

Donosnost naložb

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Spremenjeno ponderiranje

Donosnost naložb

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (117) | Na podlagi opisane metodologije je bila izvedena posebna analiza za tretji razred, MSP, dejavna v tretjem razredu, in velika podjetja, dejavna v tretjem razredu. |
| --- | --- |

(117)

Na podlagi opisane metodologije je bila izvedena posebna analiza za tretji razred, MSP, dejavna v tretjem razredu, in velika podjetja, dejavna v tretjem razredu.

| (118) | Komisija je opozorila, da je bila dobičkonosnost za tretji razred, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 93, razkrita že v izpodbijani uredbi in da se ugotovitve Splošnega sodišča glede ugotovljenih napak nanjo ne nanašajo. Dobičkonosnost je bila v zgornji preglednici prikazana le zaradi celovitosti. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je opozorila, da je bila dobičkonosnost za tretji razred, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 93, razkrita že v izpodbijani uredbi in da se ugotovitve Splošnega sodišča glede ugotovljenih napak nanjo ne nanašajo. Dobičkonosnost je bila v zgornji preglednici prikazana le zaradi celovitosti.

| (119) | Ugotovljeno je bilo, da je trend dobičkonosnosti celotnega tretjega razreda podoben pri obeh vrstah metodologije ponderiranja. Izgube, ki so jih sporočila MSP, so namreč imele večjo težo v celotnem izračunu, saj so bile izgube MSP še posebno izrazite (–6,1 % v obdobju preiskave). Brez ponderiranja je bila dobičkonosnost tretjega razreda blizu dobičkonosnosti, o kateri so poročala velika podjetja, dejavna v tem razredu. Dobičkonosnost velikih podjetij v tretjem razredu se je od leta 2014 do obdobja preiskave prepolovila, in sicer z 10 % na 4,8 %. |
| --- | --- |

(119)

Ugotovljeno je bilo, da je trend dobičkonosnosti celotnega tretjega razreda podoben pri obeh vrstah metodologije ponderiranja. Izgube, ki so jih sporočila MSP, so namreč imele večjo težo v celotnem izračunu, saj so bile izgube MSP še posebno izrazite (–6,1 % v obdobju preiskave). Brez ponderiranja je bila dobičkonosnost tretjega razreda blizu dobičkonosnosti, o kateri so poročala velika podjetja, dejavna v tem razredu. Dobičkonosnost velikih podjetij v tretjem razredu se je od leta 2014 do obdobja preiskave prepolovila, in sicer z 10 % na 4,8 %.

| (120) | Kar zadeva tretji razred, se je neto denarni tok znatno zmanjšal, in sicer za približno 60 % pri obeh vrstah metodologij ponderiranja in za približno 35 % brez ponderiranja. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 66 odstotnih točk pri obeh vrstah metodologij ponderiranja in za približno 48 odstotnih točk brez ponderiranja. Brez ponderiranja je dobičkonosnost tretjega razreda odražala dobičkonosnost velikih podjetij v tretjem razredu, kot je bilo pričakovano glede na uvodno izjavo 198 začasne uredbe.

  Preglednica 9


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: tretji razred











  Na podlagi: | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 16 v začasni uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Preglednica 6 v izpodbijani uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Brez ponderiranja | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Preglednica 16 v začasni uredbi | Denarni tok (v mio. EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Spremenjeno ponderiranje | Denarni tok (v mio. EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Brez ponderiranja | Denarni tok (v mio. EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Preglednica 16 v začasni uredbi | Naložbe (v mio. EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Spremenjeno ponderiranje | Naložbe (v mio. EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Brez ponderiranja | Naložbe (v mio. EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Preglednica 16 v začasni uredbi | Donosnost naložb | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Spremenjeno ponderiranje | Donosnost naložb | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Brez ponderiranja | Donosnost naložb | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(120)

Kar zadeva tretji razred, se je neto denarni tok znatno zmanjšal, in sicer za približno 60 % pri obeh vrstah metodologij ponderiranja in za približno 35 % brez ponderiranja. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 66 odstotnih točk pri obeh vrstah metodologij ponderiranja in za približno 48 odstotnih točk brez ponderiranja. Brez ponderiranja je dobičkonosnost tretjega razreda odražala dobičkonosnost velikih podjetij v tretjem razredu, kot je bilo pričakovano glede na uvodno izjavo 198 začasne uredbe.

Preglednica 9

Preglednica 9

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: tretji razred

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: tretji razred

Na podlagi:

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 16 v začasni uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Preglednica 6 v izpodbijani uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Brez ponderiranja

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Preglednica 16 v začasni uredbi

Denarni tok (v mio. EUR)

28

17

26

11

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Spremenjeno ponderiranje

Denarni tok (v mio. EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Brez ponderiranja

Denarni tok (v mio. EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Preglednica 16 v začasni uredbi

Naložbe (v mio. EUR)

14

10

10

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Spremenjeno ponderiranje

Naložbe (v mio. EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Brez ponderiranja

Naložbe (v mio. EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Preglednica 16 v začasni uredbi

Donosnost naložb

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Spremenjeno ponderiranje

Donosnost naložb

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Brez ponderiranja

Donosnost naložb

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (121) | Kar zadeva velika podjetja v tretjem razredu, je Komisija v nadaljevanju zagotovila celoten sklop podatkov o njihovi dobičkonosnosti, denarnem toku, naložbah in donosnosti naložb.

  Preglednica 10


  Velika podjetja – donosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Denarni tok (v mio. EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Naložbe (v mio. EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Donosnost naložb | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(121)

Kar zadeva velika podjetja v tretjem razredu, je Komisija v nadaljevanju zagotovila celoten sklop podatkov o njihovi dobičkonosnosti, denarnem toku, naložbah in donosnosti naložb.

Preglednica 10

Preglednica 10

Velika podjetja – donosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred

Velika podjetja – donosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Denarni tok (v mio. EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Naložbe (v mio. EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Donosnost naložb

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (122) | Kar zadeva MSP v tretjem razredu, je Komisija v nadaljevanju zagotovila celoten sklop podatkov o njihovi dobičkonosnosti, denarnem toku, naložbah in donosnosti naložb. Izgube, sporočene v obdobju preiskave, so bile navedene v uvodni izjavi 198 začasne uredbe.

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred – MSP | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31  % | –6,13  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | – 131 | –48 | – 226 |
| Denarni tok (v mio. EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Naložbe (v mio. EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Donosnost naložb | 5,0  % | –0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | –6 | 44 | –23 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(122)

Kar zadeva MSP v tretjem razredu, je Komisija v nadaljevanju zagotovila celoten sklop podatkov o njihovi dobičkonosnosti, denarnem toku, naložbah in donosnosti naložb. Izgube, sporočene v obdobju preiskave, so bile navedene v uvodni izjavi 198 začasne uredbe.

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred – MSP

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred – MSP

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

2,71  %

–3,55  %

–1,31  %

–6,13  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

– 226

– 226

Denarni tok (v mio. EUR)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Naložbe (v mio. EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Donosnost naložb

5,0  %

–0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

–6

–6

44

44

–23

–23

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (123) | Komisija je menila, da mikroekonomski kazalniki, ki temeljijo na spremenjenem ponderiranju, potrjujejo uvodno izjavo 196 izpodbijane uredbe in da zato ugotovitve, ki temeljijo na trendih iz začasne uredbe, še naprej veljajo. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je menila, da mikroekonomski kazalniki, ki temeljijo na spremenjenem ponderiranju, potrjujejo uvodno izjavo 196 izpodbijane uredbe in da zato ugotovitve, ki temeljijo na trendih iz začasne uredbe, še naprej veljajo.

| (124) | Poleg tega so bili mikroekonomski kazalniki, izračunani brez ponderiranja, podobni mikroekonomskim kazalnikom, izračunanim na podlagi dveh vrst metodologije ponderiranja. Neobstoj ponderiranja je vplival predvsem na tretji razred. Natančneje, splošna dobičkonosnost tretjega razreda brez ponderiranja je odražala dobičkonosnost velikih podjetij, dejavnih v tretjem razredu. Stopnja dobička velikih podjetij v obdobju preiskave je bila prikazana v uvodni izjavi 198 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(124)

Poleg tega so bili mikroekonomski kazalniki, izračunani brez ponderiranja, podobni mikroekonomskim kazalnikom, izračunanim na podlagi dveh vrst metodologije ponderiranja. Neobstoj ponderiranja je vplival predvsem na tretji razred. Natančneje, splošna dobičkonosnost tretjega razreda brez ponderiranja je odražala dobičkonosnost velikih podjetij, dejavnih v tretjem razredu. Stopnja dobička velikih podjetij v obdobju preiskave je bila prikazana v uvodni izjavi 198 začasne uredbe.

| (125) | Velika podjetja, dejavna v tretjem razredu, so zabeležila znatno znižanje stopnje dobička ter donosnosti naložb, ki se je zmanjšala, in denarnega toka. Izgube so bile v obdobju preiskave zlasti izrazite za MSP (–6,1 %). Podobno je mogoče ugotoviti za denarni tok in donosnost naložb, ki sta bila negativna. Zato je ugotovitev glede položaja MSP veljala še naprej, trendi iz začasne uredbe in izpodbijane uredbe pa so bili potrjeni. |
| --- | --- |

(125)

Velika podjetja, dejavna v tretjem razredu, so zabeležila znatno znižanje stopnje dobička ter donosnosti naložb, ki se je zmanjšala, in denarnega toka. Izgube so bile v obdobju preiskave zlasti izrazite za MSP (–6,1 %). Podobno je mogoče ugotoviti za denarni tok in donosnost naložb, ki sta bila negativna. Zato je ugotovitev glede položaja MSP veljala še naprej, trendi iz začasne uredbe in izpodbijane uredbe pa so bili potrjeni.

| (126) | Čeprav so bili v tem primeru trendi mikroekonomskih kazalnikov, določeni na podlagi spremenjenega ponderiranja, podobni mikroekonomskim kazalnikom brez ponderiranja, je Komisija menila, da je glede na razmere na trgu, v katerih industrijo Unije sestavljajo velika podjetja in številna MSP, metodologija ponderiranja, uporabljena v zaključni fazi, pravilna. Komisija je pripomnila tudi, da Splošno sodišče te metodologije ni postavilo pod vprašaj. |
| --- | --- |

(126)

Čeprav so bili v tem primeru trendi mikroekonomskih kazalnikov, določeni na podlagi spremenjenega ponderiranja, podobni mikroekonomskim kazalnikom brez ponderiranja, je Komisija menila, da je glede na razmere na trgu, v katerih industrijo Unije sestavljajo velika podjetja in številna MSP, metodologija ponderiranja, uporabljena v zaključni fazi, pravilna. Komisija je pripomnila tudi, da Splošno sodišče te metodologije ni postavilo pod vprašaj.

10.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

| (127) | V zvezi z makroekonomskimi kazalniki je Splošno sodišče menilo, da Komisija, kot trdita združenje CRIA in zbornica CCCMC, ni zagotovila dodatnih informacij o virih uporabljenih podatkov. Poleg tega sta združenje CRIA in zbornica CCCMC v zaključni fazi trdila, da imata pomisleke glede zanesljivosti nekaterih uporabljenih informacij, kot je navedeno v uvodni izjavi 201 izpodbijane uredbe. |
| --- | --- |

(127)

V zvezi z makroekonomskimi kazalniki je Splošno sodišče menilo, da Komisija, kot trdita združenje CRIA in zbornica CCCMC, ni zagotovila dodatnih informacij o virih uporabljenih podatkov. Poleg tega sta združenje CRIA in zbornica CCCMC v zaključni fazi trdila, da imata pomisleke glede zanesljivosti nekaterih uporabljenih informacij, kot je navedeno v uvodni izjavi 201 izpodbijane uredbe.

| (128) | Komisija je za izvršitev sodbe zahtevala dodatne informacije in prejela dodatna pojasnila na sestanku s predstavniki Evropskega združenja proizvajalcev pnevmatik in gume (v nadaljnjem besedilu: združenje ETRMA). Združenje ETRMA je zagotovilo podrobne informacije o metodologiji, ki jo je uporabilo za združevanje tržnih podatkov. Vsem zainteresiranim stranem je bila na voljo javna različica zapisnika sestanka z več prilogami. V prilogah je podrobno opisano, kako je združenje ETRMA zbralo podatke s pomočjo povezane organizacije Europool Governance, ki je v njegovem imenu zbrala makroekonomske podatke. Komisija je ponovila, da nekateri proizvajalci izvozniki (kot sta skupini Hankook Group in Aeolus/Pirelli), ki so bili člani združenja ETRMA, ob dokončnem razkritju niso izpodbijali makroekonomskih podatkov, ki jih je zagotovilo združenje ETRMA. |
| --- | --- |

(128)

Komisija je za izvršitev sodbe zahtevala dodatne informacije in prejela dodatna pojasnila na sestanku s predstavniki Evropskega združenja proizvajalcev pnevmatik in gume (v nadaljnjem besedilu: združenje ETRMA). Združenje ETRMA je zagotovilo podrobne informacije o metodologiji, ki jo je uporabilo za združevanje tržnih podatkov. Vsem zainteresiranim stranem je bila na voljo javna različica zapisnika sestanka z več prilogami. V prilogah je podrobno opisano, kako je združenje ETRMA zbralo podatke s pomočjo povezane organizacije Europool Governance, ki je v njegovem imenu zbrala makroekonomske podatke. Komisija je ponovila, da nekateri proizvajalci izvozniki (kot sta skupini Hankook Group in Aeolus/Pirelli), ki so bili člani združenja ETRMA, ob dokončnem razkritju niso izpodbijali makroekonomskih podatkov, ki jih je zagotovilo združenje ETRMA.

| (129) | Komisija je na tej podlagi menila, da je ravnala v skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča v zvezi z vprašanjem virov makroekonomskih podatkov, kot je navedeno v točki 244 sodbe. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je na tej podlagi menila, da je ravnala v skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča v zvezi z vprašanjem virov makroekonomskih podatkov, kot je navedeno v točki 244 sodbe.

10.3   MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo

MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo

| (130) | Splošno sodišče je navedlo, da sta tožeči stranki na obravnavi pravilno trdili, da na podlagi imen 85 MSP, ki so prenehala s proizvodnjo, kot jih je sporočilo osem različnih dobaviteljev tekalnih plasti, ni mogoče opredeliti posameznih poslovnih odnosov med dobaviteljem in stranko ter da se ta imena torej ne nanašajo na podatke, ki bi lahko bili zaupni. Komisija v teh okoliščinah ni dokazala, da je bil seznam MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo, zaupen (glej točko 253 sodbe). |
| --- | --- |

(130)

Splošno sodišče je navedlo, da sta tožeči stranki na obravnavi pravilno trdili, da na podlagi imen 85 MSP, ki so prenehala s proizvodnjo, kot jih je sporočilo osem različnih dobaviteljev tekalnih plasti, ni mogoče opredeliti posameznih poslovnih odnosov med dobaviteljem in stranko ter da se ta imena torej ne nanašajo na podatke, ki bi lahko bili zaupni. Komisija v teh okoliščinah ni dokazala, da je bil seznam MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo, zaupen (glej točko 253 sodbe).

| (131) | Komisija je menila, da se ime družbe načeloma ne sme razkriti drugim zainteresiranim stranem brez izrecnega soglasja zadevne družbe. Poleg tega odprava povezave med dobaviteljem tekalne plasti in njegovo stranko morda ne zadostuje za razkritje teh informacij. Seznam strank je eno od glavnih sredstev podjetja, zato dobavitelj tekalne plasti nima interesa za razkritje tovrstnih informacij svojim konkurentom. Poleg tega se nekatera zadevna MSP niso 100-odstotno osredotočala na dejavnost protektiranja, temveč je bilo protektiranje le ena izmed dejavnosti (kot so prodaja novih pnevmatik ali delavnica za podjetja z velikim voznim parkom tovornjakov). Nazadnje, če je družba sporočila, da je stranka prenehala kupovati material za tekalno plast, to ni nujno pomenilo, da je šla ta družba v stečaj ali da je prenehala. To pomeni, da bi se z zagotovitvijo teh informacij razkrile občutljive poslovne informacije. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je menila, da se ime družbe načeloma ne sme razkriti drugim zainteresiranim stranem brez izrecnega soglasja zadevne družbe. Poleg tega odprava povezave med dobaviteljem tekalne plasti in njegovo stranko morda ne zadostuje za razkritje teh informacij. Seznam strank je eno od glavnih sredstev podjetja, zato dobavitelj tekalne plasti nima interesa za razkritje tovrstnih informacij svojim konkurentom. Poleg tega se nekatera zadevna MSP niso 100-odstotno osredotočala na dejavnost protektiranja, temveč je bilo protektiranje le ena izmed dejavnosti (kot so prodaja novih pnevmatik ali delavnica za podjetja z velikim voznim parkom tovornjakov). Nazadnje, če je družba sporočila, da je stranka prenehala kupovati material za tekalno plast, to ni nujno pomenilo, da je šla ta družba v stečaj ali da je prenehala. To pomeni, da bi se z zagotovitvijo teh informacij razkrile občutljive poslovne informacije.

| (132) | Čeprav se združevanje podatkov več strank o količinah ali vrednostih lahko razkrije brez težav v zvezi z zaupnostjo, zlasti če so zbirni podatki znotraj istega razpona, to ne velja za ime družbe. Poleg tega sodelujoča stranka takih informacij ne more razkriti brez dovoljenja stranke, katere ime se navaja. Zato bi moral vsak dobavitelj tekalne plasti pri razkritju takega seznama strank vsako od svojih strank zaprositi za dovoljenje, da njeno ime razkrije drugim zainteresiranim stranem. |
| --- | --- |

(132)

Čeprav se združevanje podatkov več strank o količinah ali vrednostih lahko razkrije brez težav v zvezi z zaupnostjo, zlasti če so zbirni podatki znotraj istega razpona, to ne velja za ime družbe. Poleg tega sodelujoča stranka takih informacij ne more razkriti brez dovoljenja stranke, katere ime se navaja. Zato bi moral vsak dobavitelj tekalne plasti pri razkritju takega seznama strank vsako od svojih strank zaprositi za dovoljenje, da njeno ime razkrije drugim zainteresiranim stranem.

| (133) | V času sprejetja izpodbijane uredbe so lahko bile zainteresiranim stranem razkrite le družbe, ki so sporočile stečaj ali likvidacijo. Vendar Komisija ni imela podrobnosti o tem, katera družba je šla v stečaj ali je bila likvidirana ali je preprosto ustavila proizvodnjo. Komisija je v obvestilu k dokumentaciji z dne 19. julija 2019 zagotovila podrobna pojasnila v zvezi z metodologijo, uporabljeno za pripravo zgoraj navedenega seznama. V času sprejetja izpodbijane uredbe je stopila v stik z osmimi dobavitelji tekalne plasti, da bi pridobila informacije o seznamu njihovih strank in njihovi prodaji v obravnavanem obdobju (od 1. januarja 2014 do 30. junija 2017). Ker imajo lahko izvajalci protektiranja več dobaviteljev, so bili podatki, ki so jih zagotovili dobavitelji, združeni po strankah, da bi se opredelile družbe, ki so v obravnavanem obdobju prenehale kupovati material za tekalno plast. Komisija je lahko na podlagi te zbirke podatkov opredelila izvajalce protektiranja, ki so prešli z enega dobavitelja na drugega. V uvodni izjavi 244 izpodbijane uredbe je navedla tudi, da je vsaj 85 MSP ustavilo proizvodnjo, pri čemer se je sklicevala na uvodno izjavo 202 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(133)

V času sprejetja izpodbijane uredbe so lahko bile zainteresiranim stranem razkrite le družbe, ki so sporočile stečaj ali likvidacijo. Vendar Komisija ni imela podrobnosti o tem, katera družba je šla v stečaj ali je bila likvidirana ali je preprosto ustavila proizvodnjo. Komisija je v obvestilu k dokumentaciji z dne 19. julija 2019 zagotovila podrobna pojasnila v zvezi z metodologijo, uporabljeno za pripravo zgoraj navedenega seznama. V času sprejetja izpodbijane uredbe je stopila v stik z osmimi dobavitelji tekalne plasti, da bi pridobila informacije o seznamu njihovih strank in njihovi prodaji v obravnavanem obdobju (od 1. januarja 2014 do 30. junija 2017). Ker imajo lahko izvajalci protektiranja več dobaviteljev, so bili podatki, ki so jih zagotovili dobavitelji, združeni po strankah, da bi se opredelile družbe, ki so v obravnavanem obdobju prenehale kupovati material za tekalno plast. Komisija je lahko na podlagi te zbirke podatkov opredelila izvajalce protektiranja, ki so prešli z enega dobavitelja na drugega. V uvodni izjavi 244 izpodbijane uredbe je navedla tudi, da je vsaj 85 MSP ustavilo proizvodnjo, pri čemer se je sklicevala na uvodno izjavo 202 začasne uredbe.

| (134) | Komisija ni imela informacij o pravnem statusu vsakega izvajalca protektiranja. Zlasti ni mogla opredeliti družb, ki so bile v stečaju ali so prenehale poslovati, in jih sporočiti zainteresiranim stranem. |
| --- | --- |

(134)

Komisija ni imela informacij o pravnem statusu vsakega izvajalca protektiranja. Zlasti ni mogla opredeliti družb, ki so bile v stečaju ali so prenehale poslovati, in jih sporočiti zainteresiranim stranem.

| (135) | Med to preiskavo je Komisija stopila v stik s sodelujočimi dobavitelji tekalne plasti, da bi ugotovila dejanski pravni status družb, ki so prenehale kupovati material za tekalno plast. Na podlagi te zahteve Komisije so dobavitelji tekalne plasti dali soglasje za razkritje teh imen, vendar pod pogojem, da ime njihove družbe ne bo povezano z imeni strank. Komisija je ugotovila, da je bila večina navedenih družb nedelujočih. Zato se je odločila, da bo razkrila seznam MSP, ki so prenehala kupovati material za tekalno plast od zainteresiranih strani. Njihova imena so bila navedena v dokumentaciji o zadevi, ki ni zaupne narave. |
| --- | --- |

(135)

Med to preiskavo je Komisija stopila v stik s sodelujočimi dobavitelji tekalne plasti, da bi ugotovila dejanski pravni status družb, ki so prenehale kupovati material za tekalno plast. Na podlagi te zahteve Komisije so dobavitelji tekalne plasti dali soglasje za razkritje teh imen, vendar pod pogojem, da ime njihove družbe ne bo povezano z imeni strank. Komisija je ugotovila, da je bila večina navedenih družb nedelujočih. Zato se je odločila, da bo razkrila seznam MSP, ki so prenehala kupovati material za tekalno plast od zainteresiranih strani. Njihova imena so bila navedena v dokumentaciji o zadevi, ki ni zaupne narave.

10.4   Informacije v zvezi z deležem MSP v industriji Unije

Informacije v zvezi z deležem MSP v industriji Unije

| (136) | Splošno sodišče je menilo, da Komisija ni razkrila informacij v zvezi z deležem MSP v industriji Unije (glej točke 244 do 266 sodbe). |
| --- | --- |

(136)

Splošno sodišče je menilo, da Komisija ni razkrila informacij v zvezi z deležem MSP v industriji Unije (glej točke 244 do 266 sodbe).

| (137) | Vendar pa je Komisija v preglednici 4 v izpodbijani uredbi navedla natančen delež MSP v industriji Unije. |
| --- | --- |

(137)

Vendar pa je Komisija v preglednici 4 v izpodbijani uredbi navedla natančen delež MSP v industriji Unije.

| (138) | Kot je navedeno v preglednici 4 izpodbijane uredbe, spremenjena metodologija ponderiranja ni temeljila na obsegu, ki so ga sporočile sodelujoče družbe, temveč na celotnem obsegu prodaje MSP in velikih podjetij, kot je prikazano v preglednici v nadaljevanju. Konkretni osnovni podatki, ki so bili uporabljeni, so navedeni v preglednici 12 v nadaljevanju.

  Preglednica 12


  Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije (v %) | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje Unije, prikazan v preglednici 8 v izpodbijani uredbi, v kosih | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije, prikazan v preglednici 4 v izpodbijani uredbi | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Delež velikih podjetij v celotni prodaji Unije | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| Obseg prodaje vzorčenih MSP v kosih | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| % vzorčenih MSP v primerjavi s celotnim obsegom prodaje MSP | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| % vzorčenih velikih podjetij v primerjavi s celotnim obsegom velikih podjetij | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Uporabljeno razmerje ponderiranja | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Razmerje ponderiranja
  = (% vzorčenih velikih podjetij × skupni obseg prodaje MSP) / (obseg prodaje vzorčenih MSP) – 1 |

(138)

Kot je navedeno v preglednici 4 izpodbijane uredbe, spremenjena metodologija ponderiranja ni temeljila na obsegu, ki so ga sporočile sodelujoče družbe, temveč na celotnem obsegu prodaje MSP in velikih podjetij, kot je prikazano v preglednici v nadaljevanju. Konkretni osnovni podatki, ki so bili uporabljeni, so navedeni v preglednici 12 v nadaljevanju.

Preglednica 12

Preglednica 12

Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije (v %)

Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije (v %)

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Obseg prodaje Unije, prikazan v preglednici 8 v izpodbijani uredbi, v kosih

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije, prikazan v preglednici 4 v izpodbijani uredbi

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Delež velikih podjetij v celotni prodaji Unije

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

Obseg prodaje vzorčenih MSP v kosih

91 700

84 500

79 300

74 600

% vzorčenih MSP v primerjavi s celotnim obsegom prodaje MSP

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

% vzorčenih velikih podjetij v primerjavi s celotnim obsegom velikih podjetij

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Uporabljeno razmerje ponderiranja

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Razmerje ponderiranja

= (% vzorčenih velikih podjetij × skupni obseg prodaje MSP) / (obseg prodaje vzorčenih MSP) – 1

10.5   Obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi

Obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi

| (139) | Komisija je opozorila, da je po prejemu ustrezno utemeljenih zahtevkov vsem pritožnikom med preiskavami odobrila anonimnost. Poleg tega so bile spremenjene ponderirane vrednosti zaradi nadaljnje zaščite take anonimnosti določene na podlagi razmerja, ki je temeljilo le na celotni prodaji Unije, vključno s celotno prodajo MSP, in ne na obsegu prodaje le sodelujočih MSP. Zato natančen obseg prodaje sodelujočih MSP ni bil bistveno dejstvo ali vidik, na podlagi katerega je Komisija določila kazalnike škode industrije Unije. Vendar je Splošno sodišče v točki 256 sodbe menilo, da Komisija ni natančno pojasnila, kako bi lahko razkritje zbirnega podatka razkrilo identiteto nekaterih pritožnikov. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je opozorila, da je po prejemu ustrezno utemeljenih zahtevkov vsem pritožnikom med preiskavami odobrila anonimnost. Poleg tega so bile spremenjene ponderirane vrednosti zaradi nadaljnje zaščite take anonimnosti določene na podlagi razmerja, ki je temeljilo le na celotni prodaji Unije, vključno s celotno prodajo MSP, in ne na obsegu prodaje le sodelujočih MSP. Zato natančen obseg prodaje sodelujočih MSP ni bil bistveno dejstvo ali vidik, na podlagi katerega je Komisija določila kazalnike škode industrije Unije. Vendar je Splošno sodišče v točki 256 sodbe menilo, da Komisija ni natančno pojasnila, kako bi lahko razkritje zbirnega podatka razkrilo identiteto nekaterih pritožnikov.

| (140) | Komisija je menila, da v nekaterih primerih razkritje zbirnih podatkov dejansko ne more razkriti identitete pritožnikov. To bi lahko veljalo na primer za industrijo, v kateri je obseg prodaje družb neenakomerno porazdeljen, pri čemer ima vsak gospodarski subjekt majhen tržni delež. V zadevnem primeru pa je bila industrija Unije razdeljena na nekaj velikih skupin družb na eni strani in več kot 380 MSP na drugi strani. Velike skupine družb so predstavljale približno 85 % prodaje Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 129 začasne uredbe. Zato bi razkritje natančnega obsega MSP (ali celo razponov) drugim strankam omogočilo, da ugotovijo, kolikšen je bil delež pritožnikov, ki so veliki proizvajalci Unije, in bi lahko na koncu privedlo do opredelitve teh velikih proizvajalcev Unije, ki so sodelovali v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. Zato je Komisija po skrbnem ponovnem pregledu podatkov, ki jih ima na voljo, sklenila, da bi razkritje točnega obsega (ali celo razponov) prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, ogrozilo anonimni status pritožnikov. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je menila, da v nekaterih primerih razkritje zbirnih podatkov dejansko ne more razkriti identitete pritožnikov. To bi lahko veljalo na primer za industrijo, v kateri je obseg prodaje družb neenakomerno porazdeljen, pri čemer ima vsak gospodarski subjekt majhen tržni delež. V zadevnem primeru pa je bila industrija Unije razdeljena na nekaj velikih skupin družb na eni strani in več kot 380 MSP na drugi strani. Velike skupine družb so predstavljale približno 85 % prodaje Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 129 začasne uredbe. Zato bi razkritje natančnega obsega MSP (ali celo razponov) drugim strankam omogočilo, da ugotovijo, kolikšen je bil delež pritožnikov, ki so veliki proizvajalci Unije, in bi lahko na koncu privedlo do opredelitve teh velikih proizvajalcev Unije, ki so sodelovali v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. Zato je Komisija po skrbnem ponovnem pregledu podatkov, ki jih ima na voljo, sklenila, da bi razkritje točnega obsega (ali celo razponov) prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, ogrozilo anonimni status pritožnikov.

| (141) | Združenje CRIA je po razkritju ponovilo trditev, da bi morala Komisija predložiti natančen obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. |
| --- | --- |

(141)

Združenje CRIA je po razkritju ponovilo trditev, da bi morala Komisija predložiti natančen obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba.

| (142) | Komisija je menila, da je bil obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, na voljo med preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba, prek obrazcev za vzorčenje, ki so jih izpolnile vse sodelujoče družbe in ki so bili na voljo v nezaupni dokumentaciji. Obrazci za vzorčenje so bili torej na voljo vsem zainteresiranim stranem. Poleg tega se – kot je navedeno v uvodni izjavi 139 – pri določanju deleža MSP ni upošteval natančen obseg prodaje sodelujočih MSP, temveč je Komisija za določitev spremenjenih ponderiranih vrednosti uporabila le celotno prodajo Unije. Tako natančen obseg sodelujočih MSP ni bil del bistvenih dejstev za določitev spremenjenih vrednosti. Nazadnje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 140 zgoraj, bi razkritje teh podatkov ogrozilo anonimnost pritožnikov. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je menila, da je bil obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, na voljo med preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba, prek obrazcev za vzorčenje, ki so jih izpolnile vse sodelujoče družbe in ki so bili na voljo v nezaupni dokumentaciji. Obrazci za vzorčenje so bili torej na voljo vsem zainteresiranim stranem. Poleg tega se – kot je navedeno v uvodni izjavi 139 – pri določanju deleža MSP ni upošteval natančen obseg prodaje sodelujočih MSP, temveč je Komisija za določitev spremenjenih ponderiranih vrednosti uporabila le celotno prodajo Unije. Tako natančen obseg sodelujočih MSP ni bil del bistvenih dejstev za določitev spremenjenih vrednosti. Nazadnje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 140 zgoraj, bi razkritje teh podatkov ogrozilo anonimnost pritožnikov. Trditev je bila zato zavrnjena.

11.   DOKONČNI UKREPI

DOKONČNI UKREPI

| (143) | Glede na zgoraj navedeno bi bilo treba ponovno uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka na ravni stopnje dampinga ali ugotovljene škode, odvisno od tega, katera je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru bi bilo treba za vse zadevne proizvajalce izvoznike ustrezno določiti stopnjo dokončne protidampinške dajatve na ravni ugotovljenih stopenj škode. |
| --- | --- |

(143)

Glede na zgoraj navedeno bi bilo treba ponovno uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka na ravni stopnje dampinga ali ugotovljene škode, odvisno od tega, katera je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru bi bilo treba za vse zadevne proizvajalce izvoznike ustrezno določiti stopnjo dokončne protidampinške dajatve na ravni ugotovljenih stopenj škode.

| (144) | Opozoriti je treba, da je bila vzporedno s protidampinško preiskavo izvedena protisubvencijska preiskava. Na podlagi člena 24(1) Uredbe (EU) 2016/1037 je glede na uporabo pravila nižje dajatve in dejstvo, da so dokončne subvencijske stopnje nižje od stopnje odprave škode, primerno uvesti najprej dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih subvencijskih stopenj in nato dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(144)

Opozoriti je treba, da je bila vzporedno s protidampinško preiskavo izvedena protisubvencijska preiskava. Na podlagi člena 24(1) Uredbe (EU) 2016/1037 je glede na uporabo pravila nižje dajatve in dejstvo, da so dokončne subvencijske stopnje nižje od stopnje odprave škode, primerno uvesti najprej dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih subvencijskih stopenj in nato dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode.

| (145) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 335 do 343 izpodbijane uredbe, je Komisija odločila, da je primerno uvesti ukrepe v obliki fiksnih dajatev. |
| --- | --- |

(145)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 335 do 343 izpodbijane uredbe, je Komisija odločila, da je primerno uvesti ukrepe v obliki fiksnih dajatev.

| (146) | Združenje CRIA je po razkritju in dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija pri določanju stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen za imenovalec uporabila neskladne vrednosti CIF. Obe stopnji bi morali biti določeni na podlagi imenovalca, uporabljenega za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(146)

Združenje CRIA je po razkritju in dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija pri določanju stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen za imenovalec uporabila neskladne vrednosti CIF. Obe stopnji bi morali biti določeni na podlagi imenovalca, uporabljenega za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (147) | Kot je Komisija navedla v oddelku 9 zgoraj, je bila izvozna cena, uporabljena za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, določena tako, da so bili od prodajne cene prvim neodvisnim potrošnikom vzorčenih proizvajalcev izvoznikov odšteti vsi stroški, nastali v Uniji (ki so bili odvisni od pogojev Incoterms pri posamezni transakciji), za določitev vrednosti na meji Unije. Odšteti so bili na primer stroški prevoza v Uniji. Tej vrednosti so bili po potrebi dodani carina in stroški, nastali po uvozu. Rezultat je bil tako imenovana „cena CIF ob iztovorjenju“, ki je bila primerjana s podobno prilagojeno prodajno ceno proizvajalcev Unije, da bi se določila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, kar je bilo izraženo kot delež prodajne cene Unije. |
| --- | --- |

(147)

Kot je Komisija navedla v oddelku 9 zgoraj, je bila izvozna cena, uporabljena za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, določena tako, da so bili od prodajne cene prvim neodvisnim potrošnikom vzorčenih proizvajalcev izvoznikov odšteti vsi stroški, nastali v Uniji (ki so bili odvisni od pogojev Incoterms pri posamezni transakciji), za določitev vrednosti na meji Unije. Odšteti so bili na primer stroški prevoza v Uniji. Tej vrednosti so bili po potrebi dodani carina in stroški, nastali po uvozu. Rezultat je bil tako imenovana „cena CIF ob iztovorjenju“, ki je bila primerjana s podobno prilagojeno prodajno ceno proizvajalcev Unije, da bi se določila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, kar je bilo izraženo kot delež prodajne cene Unije.

| (148) | Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila določena po vrstah izdelkov tako:






  — | števec je bil izračunan s primerjavo iste cene CIF ob iztovorjenju (uporabljene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen) s ciljno ceno industrije Unije, |
| --- | --- | --- |

(148)

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila določena po vrstah izdelkov tako:

—

števec je bil izračunan s primerjavo iste cene CIF ob iztovorjenju (uporabljene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen) s ciljno ceno industrije Unije,

| — | imenovalec je bil vrednost CIF carine Unije, kot so jo sporočili vzorčeni proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

—

imenovalec je bil vrednost CIF carine Unije, kot so jo sporočili vzorčeni proizvajalci izvozniki.

| (149) | Vrednost imenovalca, uporabljena za določitev stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, bi morala biti za namene primerjave enaka za uporabo pravila nižje dajatve v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Namen te primerjave je določiti delež, za katerega je treba uvozno ceno, prijavljeno carini, povečati s protidampinškimi dajatvami, da se odpravijo učinki prej izračunanih zneskov nelojalnega nižanja ciljnih cen ali dampinga. Ker se bo dajatev uporabljala za prijavljeno vrednost CIF carine Unije, mora biti taka dajatev seveda matematično izražena kot delež iste zgoraj navedene cene CIF, ki – kot je pojasnjeno zgoraj – predstavlja podlago za uporabo dajatve na carini. Nelogično in matematično napačno bi bilo izračunati delež na podlagi vrednosti, uporabljene kot imenovalec, in nato dobljeni delež uporabiti za drugačno vrednost. |
| --- | --- |

(149)

Vrednost imenovalca, uporabljena za določitev stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, bi morala biti za namene primerjave enaka za uporabo pravila nižje dajatve v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Namen te primerjave je določiti delež, za katerega je treba uvozno ceno, prijavljeno carini, povečati s protidampinškimi dajatvami, da se odpravijo učinki prej izračunanih zneskov nelojalnega nižanja ciljnih cen ali dampinga. Ker se bo dajatev uporabljala za prijavljeno vrednost CIF carine Unije, mora biti taka dajatev seveda matematično izražena kot delež iste zgoraj navedene cene CIF, ki – kot je pojasnjeno zgoraj – predstavlja podlago za uporabo dajatve na carini. Nelogično in matematično napačno bi bilo izračunati delež na podlagi vrednosti, uporabljene kot imenovalec, in nato dobljeni delež uporabiti za drugačno vrednost.

| (150) | Komisija je po predložitvi pripomb ponovno preučila izračune, ki so bili razkriti, in potrdila, da je bila metodologija, uporabljena za določitev vrednosti imenovalca, pravilna. Posledično je Komisija zavrnila trditev, da so bile uporabljene vrednosti CIF neskladne ter da bi morali biti cena CIF ob iztovorjenju, primerjana s ceno Unije za namene izračunov nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen, na eni strani in vrednost CIF, uporabljena kot imenovalec za določitev tako stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen kot stopnje dampinga, na drugi strani enaki. |
| --- | --- |

(150)

Komisija je po predložitvi pripomb ponovno preučila izračune, ki so bili razkriti, in potrdila, da je bila metodologija, uporabljena za določitev vrednosti imenovalca, pravilna. Posledično je Komisija zavrnila trditev, da so bile uporabljene vrednosti CIF neskladne ter da bi morali biti cena CIF ob iztovorjenju, primerjana s ceno Unije za namene izračunov nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen, na eni strani in vrednost CIF, uporabljena kot imenovalec za določitev tako stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen kot stopnje dampinga, na drugi strani enaki.

| (151) | Združenje CRIA je trdilo, da je Komisija pri določitvi fiksne dajatve uporabila napačno metodologijo, ker je bil delež stopnje škode ekstrapoliran v dajatev na pnevmatiko na podlagi celotnega obsega uvoza, namesto da bi bil uporabljen le obseg ujemajočih se vrst izdelkov, ki je bil uporabljen za prvotni izračun stopnje škode. |
| --- | --- |

(151)

Združenje CRIA je trdilo, da je Komisija pri določitvi fiksne dajatve uporabila napačno metodologijo, ker je bil delež stopnje škode ekstrapoliran v dajatev na pnevmatiko na podlagi celotnega obsega uvoza, namesto da bi bil uporabljen le obseg ujemajočih se vrst izdelkov, ki je bil uporabljen za prvotni izračun stopnje škode.

| (152) | Komisija je uporabila isto metodologijo kot v izpodbijani uredbi, ki je Splošno sodišče ni razveljavilo. Vsekakor je opozorila, da morajo imeti protidampinški ukrepi enak popravljalni učinek ne glede na svojo obliko. Nesporno je, da če bi imela dajatev obliko ukrepa ad valorem, bi se za ves uvoz in vse vrste zadevnega izdelka uporabljala dajatev ad valorem ne glede na to, ali je bila pri določitvi zneska nelojalnega nižanja ciljnih cen ali dampinga upoštevana določena vrsta. Zato mora v okoliščinah, ko je odločeno, da se dajatev izrazi kot konkreten znesek, taka konkretna dajatev temeljiti na prodaji celotnega uvoza zadevnega izdelka v zadevnem obdobju preiskave, ker se bo uporabljala za celoten uvoz vseh vrst izdelkov na enak način kot enakovredna dajatev ad valorem. Posledično je Komisija menila, da je ustrezno upoštevati celoten obseg uvoza, tako kot bi ga, če bi uporabila dajatev ad valorem. Zato je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(152)

Komisija je uporabila isto metodologijo kot v izpodbijani uredbi, ki je Splošno sodišče ni razveljavilo. Vsekakor je opozorila, da morajo imeti protidampinški ukrepi enak popravljalni učinek ne glede na svojo obliko. Nesporno je, da če bi imela dajatev obliko ukrepa ad valorem, bi se za ves uvoz in vse vrste zadevnega izdelka uporabljala dajatev ad valorem ne glede na to, ali je bila pri določitvi zneska nelojalnega nižanja ciljnih cen ali dampinga upoštevana določena vrsta. Zato mora v okoliščinah, ko je odločeno, da se dajatev izrazi kot konkreten znesek, taka konkretna dajatev temeljiti na prodaji celotnega uvoza zadevnega izdelka v zadevnem obdobju preiskave, ker se bo uporabljala za celoten uvoz vseh vrst izdelkov na enak način kot enakovredna dajatev ad valorem. Posledično je Komisija menila, da je ustrezno upoštevati celoten obseg uvoza, tako kot bi ga, če bi uporabila dajatev ad valorem. Zato je trditev zavrnila.

ad valorem

ad valorem

ad valorem

ad valorem

| (153) | Združenje CRIA je po dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija storila napako pri določitvi ravni dajatve za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Združenje CRIA je po dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija storila napako pri določitvi ravni dajatve za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (154) | Komisija je v obvestilu k dokumentaciji z dne 31. januarja 2023 pojasnila, da je upoštevala 32,39-odstotno stopnjo odprave škode, ki se je za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd uporabljala v obdobju pred začetkom veljavnosti uredbe o uvedbi izravnalnih dajatev (od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018). Ustrezna fiksna dajatev za to obdobje je bila torej 49,31 EUR/kos. Vendar pa je Komisija s 13. novembrom 2018, ko je začela veljati Uredba (EU) 2018/1690, s katero je bila spremenjena izpodbijana uredba, za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd začela uporabljati višjo, 55,07-odstotno stopnjo škode, kar zadeva protisubvencijsko preiskavo, saj je ta družba sodelovala v protidampinški preiskavi, ne pa tudi v protisubvencijski preiskavi. Rezultat je bil ničelna stopnja dampinga in 51,8-odstotna subvencijska stopnja, enakovredna fiksni izravnalni dajatvi v višini 57,28 EUR/kos. Združenje CRIA ni predložilo nobenih pripomb glede tega pojasnila. Zato je bila zavrnjena trditev združenja CRIA, da je Komisija storila napako pri izračunu stopnje odprave škode za to družbo. |
| --- | --- |

(154)

Komisija je v obvestilu k dokumentaciji z dne 31. januarja 2023 pojasnila, da je upoštevala 32,39-odstotno stopnjo odprave škode, ki se je za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd uporabljala v obdobju pred začetkom veljavnosti uredbe o uvedbi izravnalnih dajatev (od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018). Ustrezna fiksna dajatev za to obdobje je bila torej 49,31 EUR/kos. Vendar pa je Komisija s 13. novembrom 2018, ko je začela veljati Uredba (EU) 2018/1690, s katero je bila spremenjena izpodbijana uredba, za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd začela uporabljati višjo, 55,07-odstotno stopnjo škode, kar zadeva protisubvencijsko preiskavo, saj je ta družba sodelovala v protidampinški preiskavi, ne pa tudi v protisubvencijski preiskavi. Rezultat je bil ničelna stopnja dampinga in 51,8-odstotna subvencijska stopnja, enakovredna fiksni izravnalni dajatvi v višini 57,28 EUR/kos. Združenje CRIA ni predložilo nobenih pripomb glede tega pojasnila. Zato je bila zavrnjena trditev združenja CRIA, da je Komisija storila napako pri izračunu stopnje odprave škode za to družbo.

| (155) | Združenje CRIA je po razkritju trdilo še, da bi bilo treba znižati tudi raven dajatve za tri družbe, in sicer Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ker Komisija ni ustrezno izvršila točk 190 do 192 sodbe Splošnega sodišča. |
| --- | --- |

(155)

Združenje CRIA je po razkritju trdilo še, da bi bilo treba znižati tudi raven dajatve za tri družbe, in sicer Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ker Komisija ni ustrezno izvršila točk 190 do 192 sodbe Splošnega sodišča.

| (156) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 70 zgoraj, je Komisija ugotovila, da poleg prilagoditve, da se PSA-stroški in dobiček, ki so bili prej odšteti z uporabo člena 2(9) osnovne uredbe po analogiji, po potrebi prištejejo nazaj izvozni ceni proizvajalcev izvoznikov, ni potrebna nobena nadaljnja prilagoditev. Kot je poudarjeno v uvodnih izjavah 72, 73 in 88 zgoraj, je Komisija ugotovila, da ni vprašljiva poštena primerjava med posredno in neposredno prodajo ali med različnimi vrstami strank. Posledično je bila podobno kot pri metodologiji, uporabljeni v izpodbijani uredbi, neposredna prodaja vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjana – po vrstah izdelkov – s prodajo vzorčenih proizvajalcev Unije, da bi se določile stopnje škode. To velja tudi za izračun preostale dajatve, ki je temeljil na 55,1-odstotni stopnji škode za skupino Xingyuan Group, ki je imela le neposredno prodajo. Komisija je na tej podlagi ugotovila, da bi morale preostale protidampinške in izravnalne dajatve, uporabljene za družbe Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ter preostala izravnalna dajatev, uporabljena za družbo Weifang Yueling, ostati nespremenjene. Posledično je menila, da so njene ugotovitve skladne s točkami 190 do 192 sodbe Splošnega sodišča, zato je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(156)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 70 zgoraj, je Komisija ugotovila, da poleg prilagoditve, da se PSA-stroški in dobiček, ki so bili prej odšteti z uporabo člena 2(9) osnovne uredbe po analogiji, po potrebi prištejejo nazaj izvozni ceni proizvajalcev izvoznikov, ni potrebna nobena nadaljnja prilagoditev. Kot je poudarjeno v uvodnih izjavah 72, 73 in 88 zgoraj, je Komisija ugotovila, da ni vprašljiva poštena primerjava med posredno in neposredno prodajo ali med različnimi vrstami strank. Posledično je bila podobno kot pri metodologiji, uporabljeni v izpodbijani uredbi, neposredna prodaja vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjana – po vrstah izdelkov – s prodajo vzorčenih proizvajalcev Unije, da bi se določile stopnje škode. To velja tudi za izračun preostale dajatve, ki je temeljil na 55,1-odstotni stopnji škode za skupino Xingyuan Group, ki je imela le neposredno prodajo. Komisija je na tej podlagi ugotovila, da bi morale preostale protidampinške in izravnalne dajatve, uporabljene za družbe Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ter preostala izravnalna dajatev, uporabljena za družbo Weifang Yueling, ostati nespremenjene. Posledično je menila, da so njene ugotovitve skladne s točkami 190 do 192 sodbe Splošnega sodišča, zato je trditev zavrnila.

| (157) | Komisija je po razkritju ugotovila napako pri fiksni dajatvi na podlagi stopnje škode, določene za skupino Aeolus/Pirelli. Stopnja škode je bila popravljena z 29,79 % na 27,56 % in vse strani so bile obveščene o tem. |
| --- | --- |

(157)

Komisija je po razkritju ugotovila napako pri fiksni dajatvi na podlagi stopnje škode, določene za skupino Aeolus/Pirelli. Stopnja škode je bila popravljena z 29,79 % na 27,56 % in vse strani so bile obveščene o tem.

| (158) | Združenje CRIA je po dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija storila napako pri določitvi ravni dajatve za skupino Hankook Group. |
| --- | --- |

(158)

Združenje CRIA je po dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija storila napako pri določitvi ravni dajatve za skupino Hankook Group.

| (159) | Po analizi trditve je Komisija dejansko ugotovila tiskarsko napako in je popravila stopnjo škode za skupino Hankook Goup z 11,18 % na 10,31 %. |
| --- | --- |

(159)

Po analizi trditve je Komisija dejansko ugotovila tiskarsko napako in je popravila stopnjo škode za skupino Hankook Goup z 11,18 % na 10,31 %.

| (160) | Na podlagi zgoraj navedenega bi morale biti dokončne stopnje protidampinške dajatve take:













  Družba | Stopnja dampinga | Subvencijska stopnja | Stopnja škode | Izravnalna dajatev | Protidampinška dajatev | Fiksna izravnalna dajatev | Fiksna protidampinška dajatev (46) | Fiksna protidampinška dajatev (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupina GITI Group | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Skupina Hankook Group | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Druge družbe, ki so sodelovale v protisubvencijski in protidampinški preiskavi ter so navedene v Prilogi | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(160)

Na podlagi zgoraj navedenega bi morale biti dokončne stopnje protidampinške dajatve take:

Družba

Stopnja dampinga

Subvencijska stopnja

Stopnja škode

Izravnalna dajatev

Protidampinška dajatev

Fiksna izravnalna dajatev

Fiksna protidampinška dajatev (46)

46

Fiksna protidampinška dajatev (47)

47

Skupina GITI Group

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Skupina Hankook Group

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Druge družbe, ki so sodelovale v protisubvencijski in protidampinški preiskavi ter so navedene v Prilogi

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (161) | Spremenjena stopnja protidampinških dajatev se uporablja brez časovne prekinitve od začetka veljavnosti začasne uredbe (in sicer od 8. maja 2018). |
| --- | --- |

(161)

Spremenjena stopnja protidampinških dajatev se uporablja brez časovne prekinitve od začetka veljavnosti začasne uredbe (in sicer od 8. maja 2018).

| (162) | V obdobju pred začetkom veljavnosti dokončne protisubvencijske uredbe (tj. v obdobju od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018) je treba uporabiti tudi drugačno stopnjo protidampinških dajatev. Dajatev, ki se uporablja v tem obdobju, je enaka stopnji škode, določeni za vse zadevne družbe. |
| --- | --- |

(162)

V obdobju pred začetkom veljavnosti dokončne protisubvencijske uredbe (tj. v obdobju od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018) je treba uporabiti tudi drugačno stopnjo protidampinških dajatev. Dajatev, ki se uporablja v tem obdobju, je enaka stopnji škode, določeni za vse zadevne družbe.

| (163) | Čeprav sta bili tožeči stranki v zadevah T-30/19 in T-72/19 samo družbi Aeolus Tyre Co., Ltd in Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, je Komisija menila, da se popravljena dajatev uporablja za vse zadevne skupine. Za skupino Aeolus Group so zadevni proizvajalci izvozniki: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd. Za družbo Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd sta zadevna proizvajalca izvoznika: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd in Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Čeprav sta bili tožeči stranki v zadevah T-30/19 in T-72/19 samo družbi Aeolus Tyre Co., Ltd in Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, je Komisija menila, da se popravljena dajatev uporablja za vse zadevne skupine. Za skupino Aeolus Group so zadevni proizvajalci izvozniki: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd. Za družbo Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd sta zadevna proizvajalca izvoznika: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd in Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (164) | Carinski organi so dolžni pobrati ustrezen znesek na uvoz v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki in povrniti kakršen koli presežni znesek, pobran v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(164)

Carinski organi so dolžni pobrati ustrezen znesek na uvoz v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki in povrniti kakršen koli presežni znesek, pobran v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

| (165) | Ta uredba ne spreminja stopenj dajatev proizvajalcev izvoznikov, na katere se obvestilo o ponovnem začetku in uredba o registraciji ne nanašata. Zato so njihove dajatve ostale nespremenjene in te družbe v tej uredbi niso bile opredeljene. |
| --- | --- |

(165)

Ta uredba ne spreminja stopenj dajatev proizvajalcev izvoznikov, na katere se obvestilo o ponovnem začetku in uredba o registraciji ne nanašata. Zato so njihove dajatve ostale nespremenjene in te družbe v tej uredbi niso bile opredeljene.

| (166) | Družba Hämmerling je po razkritju trdila, da ker namerava Komisija ponovno uvesti dajatve po izteku triletnega zastaralnega roka iz carinskega zakonika Unije, bi morala navesti tudi, da bi bilo treba po izteku triletnega zastaralnega roka povrniti tudi razliko med ponovno uvedenimi dajatvami in dajatvami, ki so se uporabljale prej. |
| --- | --- |

(166)

Družba Hämmerling je po razkritju trdila, da ker namerava Komisija ponovno uvesti dajatve po izteku triletnega zastaralnega roka iz carinskega zakonika Unije, bi morala navesti tudi, da bi bilo treba po izteku triletnega zastaralnega roka povrniti tudi razliko med ponovno uvedenimi dajatvami in dajatvami, ki so se uporabljale prej.

| (167) | Komisija je najprej spomnila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso carinski zakonik Unije Komisiji ne preprečuje sprejetja uredbe o ponovni uvedbi dokončne protidampinške ali izravnalne dajatve za obdobje, ki presega tri leta (50). |
| --- | --- |

(167)

Komisija je najprej spomnila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso carinski zakonik Unije Komisiji ne preprečuje sprejetja uredbe o ponovni uvedbi dokončne protidampinške ali izravnalne dajatve za obdobje, ki presega tri leta (50).

50

| (168) | Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 164, carinski organi poberejo ustrezen znesek na uvoz v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki in povrnejo morebitni presežni znesek, pobran v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Splošno sodišče je v zadevi T-440/20 pojasnilo, da je carinska zakonodaja, ki se uporablja, med drugim člen 101(1), člen 102(1), prvi pododstavek, člen 103(1) in člen 104(2) carinskega zakonika Unije. V skladu s temi določbami znesek plačljive dajatve določijo pristojni carinski organi, ki so odgovorni za obveščanje o carinskem dolgu, razen če se je izteklo triletno obdobje od datuma, na katerega je dolg nastal. Sodišče je nadalje pojasnilo, da „iz tega sledi, da je učinek pravila iz člena 103(1) carinskega zakonika Unije dejansko ta, da ne le preprečuje, da bi bil dolžnik po izteku triletnega obdobja od datuma, na katerega je njegov dolg nastal, obveščen o znesku carinske dajatve, temveč tudi povzroči, da sam carinski dolg ob izteku tega obdobja zastara. Vendar se to pravilo uporablja samo za obveščanje dolžnika o znesku carinskih dajatev, zato je njegovo izvajanje v izključni pristojnosti nacionalnih carinskih organov, ki so pristojni za takšno obveščanje“ (51). Posledično je Komisija potrdila, da se za obravnavano zadevo uporablja triletni zastaralni rok za povračilo, zato je zahtevo zavrnila. |
| --- | --- |

(168)

Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 164, carinski organi poberejo ustrezen znesek na uvoz v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki in povrnejo morebitni presežni znesek, pobran v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Splošno sodišče je v zadevi T-440/20 pojasnilo, da je carinska zakonodaja, ki se uporablja, med drugim člen 101(1), člen 102(1), prvi pododstavek, člen 103(1) in člen 104(2) carinskega zakonika Unije. V skladu s temi določbami znesek plačljive dajatve določijo pristojni carinski organi, ki so odgovorni za obveščanje o carinskem dolgu, razen če se je izteklo triletno obdobje od datuma, na katerega je dolg nastal. Sodišče je nadalje pojasnilo, da „iz tega sledi, da je učinek pravila iz člena 103(1) carinskega zakonika Unije dejansko ta, da ne le preprečuje, da bi bil dolžnik po izteku triletnega obdobja od datuma, na katerega je njegov dolg nastal, obveščen o znesku carinske dajatve, temveč tudi povzroči, da sam carinski dolg ob izteku tega obdobja zastara. Vendar se to pravilo uporablja samo za obveščanje dolžnika o znesku carinskih dajatev, zato je njegovo izvajanje v izključni pristojnosti nacionalnih carinskih organov, ki so pristojni za takšno obveščanje“ (51). Posledično je Komisija potrdila, da se za obravnavano zadevo uporablja triletni zastaralni rok za povračilo, zato je zahtevo zavrnila.

51

12.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (169) | Ob upoštevanju člena 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (52) bi morala biti obrestna mera, ki jo je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(169)

Ob upoštevanju člena 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (52) bi morala biti obrestna mera, ki jo je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

52

Uradnega lista Evropske unije

| (170) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(170)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 4011 20 90 in ex 4012 12 00 (oznaka TARIC 4012120010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kar zadeva družbe iz odstavkov 2 in 3.

2.   Dokončne protidampinške dajatve v eurih na kos, ki se uporabljajo za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so za obdobje od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018 navedene v nadaljevanju.

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 46,81 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 21,12 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Druge družbe, ki jih zadeva ta ponovna uvedba in ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi, navedene v Prilogi | 37,98 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 49,31 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 61,76 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 61,76 | C876 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

46,81

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

21,12

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Druge družbe, ki jih zadeva ta ponovna uvedba in ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi, navedene v Prilogi

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

49,31

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

61,76

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

61,76

C876

3.   Dokončne protidampinške dajatve v eurih na kos, ki se uporabljajo za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so za obdobje od 13. novembra 2018 navedene v nadaljevanju.

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 35,74 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 17,37 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 0 | C877 (54) |
| Druge družbe, ki jih zadeva ta ponovna uvedba ter ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi, navedene v Prilogi | 10,29 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 0 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 4,48 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 4,48 | C876 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

35,74

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

17,37

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

0

C877 (54)

Druge družbe, ki jih zadeva ta ponovna uvedba ter ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi, navedene v Prilogi

10,29

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

0

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

4,48

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

4,48

C876

Člen 2

Kakršna koli dokončna protidampinška dajatev, ki so jo proizvajalci izvozniki iz člena 1(2) in (3) plačali v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1579 in ki presega dokončno protidampinško dajatev, določeno v členu 1, se povrne ali odpusti.

Povračilo ali odpust dajatev se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Vsako povračilo, izvedeno po sodbi Splošnega sodišča v zadevah T-30/19 in T-72/19, China Rubber Industry Association (CRIA) in China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/Evropska komisija, izterjajo organi, ki so povračilo izvedli, do zneska, določenega v členu 1(2) in (3).

Člen 3

Dokončna protidampinška dajatev, uvedena s členom 1, se pobere tudi na uvoz, registriran v skladu s členom 1(3) Izvedbene uredbe (EU) 2022/1175 o obvezni registraciji uvoza nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po ponovnem začetku preiskave za izvršbo sodb z dne 4. maja 2022 v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19 v zvezi z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1579 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1690.

Člen 4

Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, določeno v skladu s členom 1(1) Izvedbene uredbe (EU) 2022/1175, ki se s tem razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2018/683 z dne 4. maja 2018 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (UL L 116, 7.5.2018, str. 8).

2

(3)  Izvedbena uredba (EU) 2018/1579 z dne 18. oktobra 2018 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (UL L 263, 22.10.2018, str. 3).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1690 z dne 9. novembra 2018 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1579 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (UL L 283, 12.11.2018, str. 1).

4

(5)  Sodba Splošnega sodišča (deseti razširjeni senat) z dne 4. maja 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) in China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/ Evropska komisija, T-30/19 in T-72/19, ECLI:EU:T:2022:226.

5

(6)  Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

6

(7)  Uredba (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 55).

7

(8)  V izpodbijani uredbi dodatna oznaka TARIC C333 označuje naslednje proizvajalce izvoznike:

8

Aeolus Tyre Co., Ltd;

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd;

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd;

Pirelli Tyre Co., Ltd.

Družbi Aeolus Tyre Co., Ltd se je v skladu z uredbo o registraciji iz uvodne izjave 16 v nadaljevanju dodelila nova dodatna oznaka TARIC.

(9)  Družba Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd je v izpodbijani uredbi povezana z dodatno oznako TARIC C999.

9

(10)  V izpodbijani uredbi dodatna oznaka TARIC C371 označuje naslednje proizvajalce izvoznike:

10

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Družbi Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd se je v skladu z uredbo o registraciji iz uvodne izjave 16 v nadaljevanju dodelila nova dodatna oznaka TARIC.

(11)  Združene zadeve 97, 193, 99 in 215/86, Asteris AE in drugi ter Helenska republika/Komisija, Recueil 1988, str. 2181, točki 27 in 28, ter zadeva T-440/20, Jindal Saw/Evropska komisija, ECLI:EU:T:2022:318, točka 115.

11

(12)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industrie des Poudres Spheriques/Svet, Recueil 2000, str. I-8147, točke 80–85; zadeva T-301/01, Alitalia/Komisija, ZOdl. 2008, str. II-1753, točki 99 in 142; združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, Region Nord-Pas de Calais/Komisija, ECLI:EU:T:2011:209, točka 83.

12

(13)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industrie des Poudres Spheriques/Svet, Recueil 2000, str. I-8147, točke 80–85.

13

(14)  Zadeva C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, ECLI:EU:C:2018:187, točka 79, in sodba z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, točka 58.

14

(15)  Zadeva T-650/17, Jinan Meide Casting Co., Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333–342.

15

(16)  
  UL C 263, 8.7.2022, str. 15.

16

(17)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1175 z dne 7. julija 2022 o obvezni registraciji uvoza nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po ponovnem začetku preiskave za izvršbo sodb z dne 4. maja 2022 v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19 v zvezi z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1579 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1690 (UL L 183, 8.7.2022, str. 43).

17

(18)  Skupino GITI Group so sestavljali naslednji proizvajalci izvozniki: GITI Tire (China) Investment Co., (Shanghai); GITI Tire (Anhui) Co., Ltd, (Hefei); GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualin); GITI Tire (Fujian) Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd in povezan izvoznik iz Singapurja.

18

(19)  Skupino Hankook Group so sestavljali naslednji proizvajalci izvozniki: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd in Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

19

(20)  Skupino Aeolus/Pirelli so sestavljali naslednji proizvajalci izvozniki: Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd. V Izvedbeni uredbi (EU) 2018/1690 je bilo ugotovljeno, da so bili vsi ti proizvajalci izvozniki del skupine China National Tire Group. Poleg tega se je družba Pirelli Tyre Co., Ltd štela za del skupine China National Tire Group v skladu s členom 127(1), točka (d), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije, saj je bila v obdobju preiskave povezana z družbo China National Tire & Rubber Co., Ltd z več kot 5-odstotnim poslovnim deležem.

20

(21)  Sodbi z dne 1. junija 2022, Jindal Saw in Jindal Saw Italia/ Komisija, T-440/20 in T-441/20, točka 156.

21

(22)  Za podobno obrazložitev glej sodbo Jindal Saw, navedeno v opombi 18 zgoraj, točka 158.

22

(23)  Glej sodbo Sodišča z dne 15. marca 2018, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, in sodbo Sodišča (osmi senat) z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16.

23

(24)  Glej sodbo Splošnega sodišča z dne 13. decembra 2016, Printeous/Komisija, T-95/15.

24

(25)  Zadeva C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 62.

25

(26)  Zadeva C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 59.

26

(27)  C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 63 in navedena sodna praksa.

27

(28)  Glej točke 176, 192 in 201 do 207 sodbe. Izpodbijana uredba je še naprej veljala v zvezi z drugimi proizvajalci izvozniki, ki je niso izpodbijali.

28

(29)  Glej sodbe z dne 1. junija 2022, Jindal Saw in Jindal Saw Italia/Komisija, T-440/20 in T-441/20, točka 44; z dne 19. junija 2019, C & J Clark International, C-612/16, neobjavljena, ECLI:EU:C:2019:508, točka 43; z dne 3. decembra 2020, Changmao Biochemical Engineering/Distillerie Bonollo in drugi, C-461/18 P, ECLI:EU:C:2020:979, točka 97, in z dne 9. junija 2021, Roland/Komisija, T-132/18, neobjavljena, ECLI:EU:T:2021:329, točka 76.

29

(30)  Sodba v zadevi C-256/16, Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, točki 77 in 78, in sodba z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, točka 57.

30

(31)  Sodbi z dne 1. junija 2022, Jindal Saw in Jindal Saw Italia/ Komisija, T-440/20 in T-441/20.

31

(32)  Glej v zvezi s tem sodbo z dne 29. novembra 2018, Bank Tejarat/Svet, C-248/17 P, ECLI:EU:C:2018:967, točki 80 in 81 ter navedena sodna praksa.

32

(33)  Sodba T-441/20, navedena v opombi 18, točke 118–123.

33

(34)  Sodba, navedena v opombi 27 zgoraj, točka 83.

34

(35)  Sodba, navedena v opombi 28 zgoraj, točka 134.

35

(36)  V zvezi s tem glej sodbe, navedene v opombah 30 in 31.

36

(37)  Sodba, navedena v opombi 28 zgoraj, točke 97–103.

37

(38)  Sodba, navedena v opombi 28 zgoraj, točka 104.

38

(39)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industrie des Poudres Spheriques/Svet, Recueil 2000, str. I-8147, točke 80–85; zadeva T-301/01, Alitalia/Komisija, ZOdl. 2008, str. II-1753, točki 99 in 142; združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, Region Nord-Pas de Calais/Komisija, ECLI:EU:T:2011:209, točka 83.

39

(40)  Zadeva C-507/21 P, Puma in drugi/Komisija, ECLI:EU:C:2022:649, točka 87.

40

(41)  Glej sodbo Deichmann, točka 88.

41

(42)  Glej sodbo Splošnega sodišča z dne 12. maja 2011, Région Nord-Pas-de-Calais/Evropska komisija, združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, točka 83.

42

(43)  Zadeva T-650/17, Jinan Meide Casting Co., Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333–342.

43

(44)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd je sodelovala v protidampinški preiskavi, ne pa tudi v protisubvencijski preiskavi. Je edina družba iz Priloge II k Uredbi (EU) 2018/1690, na katero vpliva razglasitev ničnosti Uredbe (EU) 2018/1690, ne pa tudi razglasitev ničnosti izpodbijane uredbe. Zato izpodbijana uredba ni bila razglašena za nično za to družbo, temveč le spremembe Uredbe (EU) 2018/1579, uvedene z Uredbo (EU) 2018/1690. Za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd torej še naprej veljajo dajatve, uvedene z izpodbijano uredbo.

44

(45)  Ti dve družbi nista sodelovali niti v protidampinški niti v protisubvencijski preiskavi. Zato zanju velja dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

45

(46)  Za obdobje od 13. novembra 2018.

46

(47)  Za obdobje od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018.

47

(48)  Glej sprotno opombo 1 v uvodni izjavi 89 za podrobnosti o položaju te družbe.

48

(49)  Družbi Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd nista sodelovali ne v protidampinški preiskavi ne v protisubvencijski preiskavi. Zato zanju velja dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. V okviru sedanjega ponovnega začetka se ta dajatev uporablja samo za ti družbi.

49

(50)  Glej T-440/20, Jindal Saw/Evropska komisija, ECLI:EU:T:2022:318, točki 134 in 135 ter navedena sodna praksa.

50

(51)  Sodba, navedena v opombi 41 zgoraj, točki 133 in 134.

51

(52)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

52

(53)  Oznaka TARIC C333 preneha obstajati in za celotno skupino se uporablja C877.

53

(54)  Oznaka TARIC C333 preneha obstajati in za celotno skupino se uporablja C877.

54

---

PRILOGA

Sodelujoče družbe v protisubvencijskih in protidampinških preiskavah, ki so predmet te ponovne uvedbe:

| IME DRUŽBE | DODATNA OZNAKA TARIC |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

IME DRUŽBE

DODATNA OZNAKA TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  V izpodbijani uredbi dodatna oznaka TARIC C371 označuje naslednja proizvajalca izvoznika:

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd in Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

Družbi Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd je bila v uredbi o registraciji iz uvodne izjave 16 te uredbe dodeljena nova dodatna oznaka TARIC.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/738

z dne 4. aprila 2023

o ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po sodbi Splošnega sodišča v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), ter zlasti člena 15 in člena 24(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 4. maja 2018 sprejela Uredbo (EU) 2018/683 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 (v nadaljnjem besedilu: pnevmatike ali zadevni izdelek), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 4. maja 2018 sprejela Uredbo (EU) 2018/683 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 (v nadaljnjem besedilu: pnevmatike ali zadevni izdelek), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2

| (2) | Komisija je 18. oktobra 2018 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1579 (3) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 18. oktobra 2018 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1579 (3) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

3

| (3) | Komisija je 9. novembra 2018 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1690 (4) o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1579 (v nadaljnjem besedilu: izpodbijana uredba). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 9. novembra 2018 sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1690 (4) o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1579 (v nadaljnjem besedilu: izpodbijana uredba).

4

1.1   Sodba Splošnega sodišča Evropske unije

Sodba Splošnega sodišča Evropske unije

| (4) | Združenje gumarske industrije Kitajske (v nadaljnjem besedilu: združenje CRIA) in Gospodarska zbornica uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCMC) (v nadaljnjem besedilu skupaj: tožeči stranki) sta izpodbijano uredbo izpodbijala pred Splošnim sodiščem v imenu nekaterih svojih članov, navedenih v uvodnih izjavah 9 in 10 (v nadaljnjem besedilu: zadevni proizvajalci izvozniki). Splošno sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Splošno sodišče) je 4. maja 2022 izdalo sodbo v zadevah T-30/19 in T-72/19 (5) (v nadaljnjem besedilu: sodba). |
| --- | --- |

(4)

Združenje gumarske industrije Kitajske (v nadaljnjem besedilu: združenje CRIA) in Gospodarska zbornica uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zbornica CCCMC) (v nadaljnjem besedilu skupaj: tožeči stranki) sta izpodbijano uredbo izpodbijala pred Splošnim sodiščem v imenu nekaterih svojih članov, navedenih v uvodnih izjavah 9 in 10 (v nadaljnjem besedilu: zadevni proizvajalci izvozniki). Splošno sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Splošno sodišče) je 4. maja 2022 izdalo sodbo v zadevah T-30/19 in T-72/19 (5) (v nadaljnjem besedilu: sodba).

5

| (5) | Splošno sodišče je v svoji sodbi razglasilo ničnost Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1579 z dne 18. oktobra 2018 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) 2018/1579) in izpodbijane uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Splošno sodišče je v svoji sodbi razglasilo ničnost Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1579 z dne 18. oktobra 2018 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (v nadaljnjem besedilu: Uredba (EU) 2018/1579) in izpodbijane uredbe.

| (6) | Združenje CRIA in zbornica CCCMC sta zoper izpodbijano uredbo predložila več trditev, Splošno sodišče pa je odločilo o dveh: (i) o trditvi, da Komisija pri izračunu stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode ni izvedla poštene primerjave cen v zvezi s proizvajalci izvozniki, in (ii) o nekaterih očitkih, ki se v bistvu nanašajo na nedoslednosti in kršitev pravice do obrambe v zvezi s kazalniki škode in ponderiranjem podatkov iz vzorca proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(6)

Združenje CRIA in zbornica CCCMC sta zoper izpodbijano uredbo predložila več trditev, Splošno sodišče pa je odločilo o dveh: (i) o trditvi, da Komisija pri izračunu stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode ni izvedla poštene primerjave cen v zvezi s proizvajalci izvozniki, in (ii) o nekaterih očitkih, ki se v bistvu nanašajo na nedoslednosti in kršitev pravice do obrambe v zvezi s kazalniki škode in ponderiranjem podatkov iz vzorca proizvajalcev Unije.

| (7) | Splošno sodišče je v zvezi z izračunom stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen ugotovilo, da Komisija ni izvedla poštene primerjave, ko je izvedla prilagoditev izvozne cene (odšteti so bili PSA-stroški povezanega uvoznika in nominalni dobiček), kadar je prodaja potekala prek povezanega prodajnega subjekta v Uniji. Sodišče je navedlo, da so proizvajalci Unije del prodaje opravili tudi prek povezanih prodajnih subjektov, njihove prodajne cene pa niso bile prilagojene na enak način. Splošno sodišče je ugotovilo, da je Komisija pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki ga je opravila v izpodbijani uredbi, napačno uporabila pravo in storila očitno napako pri presoji ter da sta bila z navedenim izračunom zato kršena člen 3(2) in (3) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba (6)) ter člen 8(1) in (2) Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba). Poleg tega je ugotovilo, da so napake vplivale na splošne ugotovitve o škodi in vzročni zvezi ter na stopnje škode in da ni mogoče natančno določiti, v kolikšni meri so dokončne izravnalne dajatve še naprej delno utemeljene. |
| --- | --- |

(7)

Splošno sodišče je v zvezi z izračunom stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen ugotovilo, da Komisija ni izvedla poštene primerjave, ko je izvedla prilagoditev izvozne cene (odšteti so bili PSA-stroški povezanega uvoznika in nominalni dobiček), kadar je prodaja potekala prek povezanega prodajnega subjekta v Uniji. Sodišče je navedlo, da so proizvajalci Unije del prodaje opravili tudi prek povezanih prodajnih subjektov, njihove prodajne cene pa niso bile prilagojene na enak način. Splošno sodišče je ugotovilo, da je Komisija pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki ga je opravila v izpodbijani uredbi, napačno uporabila pravo in storila očitno napako pri presoji ter da sta bila z navedenim izračunom zato kršena člen 3(2) in (3) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: osnovna protidampinška uredba (6)) ter člen 8(1) in (2) Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: osnovna protisubvencijska uredba). Poleg tega je ugotovilo, da so napake vplivale na splošne ugotovitve o škodi in vzročni zvezi ter na stopnje škode in da ni mogoče natančno določiti, v kolikšni meri so dokončne izravnalne dajatve še naprej delno utemeljene.

6

| (8) | V zvezi z drugo točko je Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija ni opravila objektivne preiskave (kot to zahtevata člen 3(2) osnovne protidampinške uredbe in člen 8(1) osnovne protisubvencijske uredbe), ker s tem, ko ni popravila izračunov vseh mikroekonomskih kazalnikov razen dobičkonosnosti in ni navedla popravljenih podatkov v izpodbijani uredbi, ni uporabila vseh ustreznih podatkov, ki so ji bili na voljo. Poleg tega je Splošno sodišče ugotovilo kršitev pravice tožečih strank do obrambe. Zlasti se ni strinjalo, da bi se lahko nekatere informacije, ki niso bile razkrite zainteresiranim stranem, štele za zaupne, in je ugotovilo, da so bili vsi sporni podatki „povezani z ugotovitvami dejanskega stanja v sporni uredbi“. Zato so bili to „bistvena dejstva in premisleki“, ki bi jih bilo treba razkriti strankam. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi z drugo točko je Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija ni opravila objektivne preiskave (kot to zahtevata člen 3(2) osnovne protidampinške uredbe in člen 8(1) osnovne protisubvencijske uredbe), ker s tem, ko ni popravila izračunov vseh mikroekonomskih kazalnikov razen dobičkonosnosti in ni navedla popravljenih podatkov v izpodbijani uredbi, ni uporabila vseh ustreznih podatkov, ki so ji bili na voljo. Poleg tega je Splošno sodišče ugotovilo kršitev pravice tožečih strank do obrambe. Zlasti se ni strinjalo, da bi se lahko nekatere informacije, ki niso bile razkrite zainteresiranim stranem, štele za zaupne, in je ugotovilo, da so bili vsi sporni podatki „povezani z ugotovitvami dejanskega stanja v sporni uredbi“. Zato so bili to „bistvena dejstva in premisleki“, ki bi jih bilo treba razkriti strankam.

| (9) | Glede na navedeno je Splošno sodišče Uredbo (EU) 2018/1579 razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC (navedene v preglednici v nadaljevanju).






  IME DRUŽBE | DODATNA OZNAKA TARIC |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (7) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (8) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (9) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

Glede na navedeno je Splošno sodišče Uredbo (EU) 2018/1579 razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC (navedene v preglednici v nadaljevanju).

IME DRUŽBE

DODATNA OZNAKA TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (7)

7

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (8)

8

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (9)

9

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Poleg tega je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC (navedene v zgornji preglednici), in družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd (dodatna oznaka TARIC C379). |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razglasilo za nično v delu, v katerem se nanaša na družbe, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC (navedene v zgornji preglednici), in družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd (dodatna oznaka TARIC C379).

1.2   Izvrševanje sodbe Splošnega sodišča

Izvrševanje sodbe Splošnega sodišča

| (11) | Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodb Sodišča. Če je akt, ki so ga institucije Unije sprejele v okviru upravnega postopka, kot je v tem primeru protisubvencijska preiskava, razglašen za ničen, se v skladu s sodbo Splošnega sodišča akt, ki je bil razglašen za ničen, zamenja z novim aktom, v katerem je odpravljena nezakonitost, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče (10). |
| --- | --- |

(11)

Institucije Unije morajo v skladu s členom 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodb Sodišča. Če je akt, ki so ga institucije Unije sprejele v okviru upravnega postopka, kot je v tem primeru protisubvencijska preiskava, razglašen za ničen, se v skladu s sodbo Splošnega sodišča akt, ki je bil razglašen za ničen, zamenja z novim aktom, v katerem je odpravljena nezakonitost, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče (10).

10

| (12) | V skladu s sodno prakso Sodišča se lahko postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (11). To pomeni zlasti, da v primeru, ko je za ničen razglašen akt, s katerim se konča upravni postopek, navedena razglasitev ničnosti ne vpliva nujno na pripravljalne akte, kot je začetek protisubvencijskega postopka. Kadar se na primer uredba o uvedbi dokončnih izravnalnih ukrepov razglasi za nično, postopek ostaja odprt, saj je iz pravnega reda Unije (12) izginil le akt, s katerim se postopek konča, razen v primerih, ko pride do nezakonitosti v fazi začetka postopka. Nadaljevanje upravnega postopka s ponovno uvedbo izravnalnih dajatev na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe za nično razglašene uredbe, se ne šteje za nezdružljivo s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (13). |
| --- | --- |

(12)

V skladu s sodno prakso Sodišča se lahko postopek za nadomestitev akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (11). To pomeni zlasti, da v primeru, ko je za ničen razglašen akt, s katerim se konča upravni postopek, navedena razglasitev ničnosti ne vpliva nujno na pripravljalne akte, kot je začetek protisubvencijskega postopka. Kadar se na primer uredba o uvedbi dokončnih izravnalnih ukrepov razglasi za nično, postopek ostaja odprt, saj je iz pravnega reda Unije (12) izginil le akt, s katerim se postopek konča, razen v primerih, ko pride do nezakonitosti v fazi začetka postopka. Nadaljevanje upravnega postopka s ponovno uvedbo izravnalnih dajatev na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe za nično razglašene uredbe, se ne šteje za nezdružljivo s pravilom o prepovedi retroaktivnosti (13).

11

12

13

| (13) | V obravnavani zadevi je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razglasilo za nično v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki z obrazložitvijo, da je Komisija storila napako pri ugotavljanju obstoja znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen, kar je vplivalo na analizo vzročne zveze. Enaka metodološka napaka je bila ugotovljena pri izračunu stopenj škode zadevnih izvoznikov. Sodišče je ugotovilo napake tudi zaradi nerazkritja nekaterih informacij: (i) kazalnikov bruto škode pred uporabo prilagoditev ponderiranja in podatkov, ki se nanašajo na MSP na eni strani ter velika podjetja na drugi strani; (ii) kazalnikov škode, razen dobičkonosnosti, po spremembi ponderiranja; (iii) nekaterih informacij v zvezi z viri makroekonomskih podatkov o škodi in seznama MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo; ter (iv) točnega skupnega obsega prodaje MSP industrije Unije, ki so sodelovala v preiskavah, in informacij o deležu MSP v industriji Unije. |
| --- | --- |

(13)

V obravnavani zadevi je Splošno sodišče izpodbijano uredbo razglasilo za nično v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki z obrazložitvijo, da je Komisija storila napako pri ugotavljanju obstoja znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen, kar je vplivalo na analizo vzročne zveze. Enaka metodološka napaka je bila ugotovljena pri izračunu stopenj škode zadevnih izvoznikov. Sodišče je ugotovilo napake tudi zaradi nerazkritja nekaterih informacij: (i) kazalnikov bruto škode pred uporabo prilagoditev ponderiranja in podatkov, ki se nanašajo na MSP na eni strani ter velika podjetja na drugi strani; (ii) kazalnikov škode, razen dobičkonosnosti, po spremembi ponderiranja; (iii) nekaterih informacij v zvezi z viri makroekonomskih podatkov o škodi in seznama MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo; ter (iv) točnega skupnega obsega prodaje MSP industrije Unije, ki so sodelovala v preiskavah, in informacij o deležu MSP v industriji Unije.

| (14) | Ugotovitve iz izpodbijane uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar jih je Splošno sodišče zavrnilo ali jih ni preučilo, zato niso privedle do razglasitve izpodbijane uredbe za nično, ostajajo v celoti veljavne in jih ta ponovni začetek ne zadeva (14). |
| --- | --- |

(14)

Ugotovitve iz izpodbijane uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar jih je Splošno sodišče zavrnilo ali jih ni preučilo, zato niso privedle do razglasitve izpodbijane uredbe za nično, ostajajo v celoti veljavne in jih ta ponovni začetek ne zadeva (14).

14

| (15) | Komisija se je na podlagi sodb Splošnega sodišča v zadevah T-30/19 in T-72/19 z dne 4. maja 2022 odločila, da delno ponovno začne protidampinško in protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter da nadaljuje preiskavo na točki, na kateri se je pojavila nepravilnost. Ponovni začetek na podlagi obvestila (15) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku) je bil po obsegu omejen na izvršitev sodbe Splošnega sodišča v zvezi z družbami, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC ter so navedene v obvestilu o ponovnem začetku. |
| --- | --- |

(15)

Komisija se je na podlagi sodb Splošnega sodišča v zadevah T-30/19 in T-72/19 z dne 4. maja 2022 odločila, da delno ponovno začne protidampinško in protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter da nadaljuje preiskavo na točki, na kateri se je pojavila nepravilnost. Ponovni začetek na podlagi obvestila (15) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o ponovnem začetku) je bil po obsegu omejen na izvršitev sodbe Splošnega sodišča v zvezi z družbami, ki jih zastopata združenje CRIA in zbornica CCCMC ter so navedene v obvestilu o ponovnem začetku.

15

| (16) | Komisija se je istega dne odločila tudi, da se uvede obvezna registracija uvoza nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in je nacionalnim carinskim organom naročila, naj počakajo na objavo ustreznih izvedbenih uredb Komisije o ponovni uvedbi dajatev, preden odločijo o morebitnih zahtevkih za povračilo in odpust izravnalnih dajatev v zvezi z uvozom teh družb (16) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji). |
| --- | --- |

(16)

Komisija se je istega dne odločila tudi, da se uvede obvezna registracija uvoza nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, in je nacionalnim carinskim organom naročila, naj počakajo na objavo ustreznih izvedbenih uredb Komisije o ponovni uvedbi dajatev, preden odločijo o morebitnih zahtevkih za povračilo in odpust izravnalnih dajatev v zvezi z uvozom teh družb (16) (v nadaljnjem besedilu: uredba o registraciji).

16

| (17) | Komisija je zainteresirane strani obvestila o ponovnem začetku in jih pozvala k predložitvi pripomb. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je zainteresirane strani obvestila o ponovnem začetku in jih pozvala k predložitvi pripomb.

2.   OBDOBJE PREISKAVE

OBDOBJE PREISKAVE

| (18) | Ta preiskava zajema obdobje od 1. julija 2016 do 30. junija 2017 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, zajema obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(18)

Ta preiskava zajema obdobje od 1. julija 2016 do 30. junija 2017 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, zajema obdobje od 1. januarja 2014 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

3.   NAKNADNI POSTOPEK

NAKNADNI POSTOPEK

| (19) | Komisija je 10. januarja 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ponovno uvesti protidampinške dajatve (v nadaljnjem besedilu: razkritje). Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je 10. januarja 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ponovno uvesti protidampinške dajatve (v nadaljnjem besedilu: razkritje). Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem.

| (20) | Pripombe so predložili združenje CRIA, skupina GITI Group (17) in nepovezani uvoznik Hämmerling The Tyre Company GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba Hämmerling). Komisija je pripombe obravnavala in jih ustrezno upoštevala. Družba Hämmerling in združenje CRIA sta zahtevala zaslišanje, kar jima je bilo omogočeno. |
| --- | --- |

(20)

Pripombe so predložili združenje CRIA, skupina GITI Group (17) in nepovezani uvoznik Hämmerling The Tyre Company GmbH (v nadaljnjem besedilu: družba Hämmerling). Komisija je pripombe obravnavala in jih ustrezno upoštevala. Družba Hämmerling in združenje CRIA sta zahtevala zaslišanje, kar jima je bilo omogočeno.

17

| (21) | Na zahtevo združenja CRIA v pripombah o razkritju je Komisija pozneje razkrila naslednje dodatne elemente (v nadaljnjem besedilu: dodatno razkritje): |
| --- | --- |

(21)

Na zahtevo združenja CRIA v pripombah o razkritju je Komisija pozneje razkrila naslednje dodatne elemente (v nadaljnjem besedilu: dodatno razkritje):

| (22) | Komisija je 30. januarja 2023 z obvestilom k dokumentaciji zagotovila dodatne informacije o svoji analizi cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala pri neposredni in posredni prodaji različnim vrstam strank. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je 30. januarja 2023 z obvestilom k dokumentaciji zagotovila dodatne informacije o svoji analizi cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala pri neposredni in posredni prodaji različnim vrstam strank.

| (23) | Poleg tega je Komisija 30. in 31. januarja 2023 skupinama Hankook Group (18) in Aeolus/Pirelli (19) zagotovila podatke o izvoznih transakcijah zadevnih družb, ki so bili uporabljeni za določitev revidiranih izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen. Te izvozne transakcije so bile iste, kot so bile že razkrite v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega je Komisija 30. in 31. januarja 2023 skupinama Hankook Group (18) in Aeolus/Pirelli (19) zagotovila podatke o izvoznih transakcijah zadevnih družb, ki so bili uporabljeni za določitev revidiranih izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen. Te izvozne transakcije so bile iste, kot so bile že razkrite v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba.

18

19

| (24) | Komisija je 31. januarja 2023 z obvestilom k dokumentaciji pojasnila in popravila končne stopnje dajatve za vse zadevne proizvajalce izvoznike, potem ko je bila ugotovljena napaka pri izračunih škode za skupini Hankook Group in Aeolus/Pirelli. Zagotovila je tudi dodatna pojasnila glede pravnega položaja družbe Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 31. januarja 2023 z obvestilom k dokumentaciji pojasnila in popravila končne stopnje dajatve za vse zadevne proizvajalce izvoznike, potem ko je bila ugotovljena napaka pri izračunih škode za skupini Hankook Group in Aeolus/Pirelli. Zagotovila je tudi dodatna pojasnila glede pravnega položaja družbe Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (25) | Le združenje CRIA je predložilo pripombe glede dodatnega razkritja, te pa je Komisija upoštevala, kot je bilo ustrezno. |
| --- | --- |

(25)

Le združenje CRIA je predložilo pripombe glede dodatnega razkritja, te pa je Komisija upoštevala, kot je bilo ustrezno.

4.   TRDITVE ZDRUŽENJA CRIA GLEDE PRAVICE DO OBRAMBE

TRDITVE ZDRUŽENJA CRIA GLEDE PRAVICE DO OBRAMBE

| (26) | Združenje CRIA je po razkritju trdilo, da je bila kršena njegova pravica do obrambe, ker: |
| --- | --- |

(26)

Združenje CRIA je po razkritju trdilo, da je bila kršena njegova pravica do obrambe, ker:

| (27) | združenje CRIA ni prejelo izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen v zvezi s proizvajalci izvozniki, od katerih je to združenje prejelo pooblastilo; |
| --- | --- |

(27)

združenje CRIA ni prejelo izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen v zvezi s proizvajalci izvozniki, od katerih je to združenje prejelo pooblastilo;

| (28) | združenju CRIA ni bilo omogočeno dovolj časa, da bi podalo pripombe glede razkritja; |
| --- | --- |

(28)

združenju CRIA ni bilo omogočeno dovolj časa, da bi podalo pripombe glede razkritja;

| (29) | Komisija ni organizirala zaslišanja v časovnem okviru, ki ga je zahtevalo združenje CRIA; |
| --- | --- |

(29)

Komisija ni organizirala zaslišanja v časovnem okviru, ki ga je zahtevalo združenje CRIA;

| (30) | Komisija ni obravnavala vseh trditev, ki jih ni obravnavalo Splošno sodišče. |
| --- | --- |

(30)

Komisija ni obravnavala vseh trditev, ki jih ni obravnavalo Splošno sodišče.

| (31) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 171 v nadaljevanju, je Komisija preračunala dajatve vseh zadevnih proizvajalcev izvoznikov, zlasti za proizvajalce izvoznike, ki so bili vzorčeni v izpodbijani uredbi in na katere se je nanašala sodba Splošnega sodišča (tj. skupine GITI Group, Hankook Group in Aeolus/Pirelli). Opozoriti je treba, da so bile stopnje škode zadevnih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov določene na podlagi občutljivih podatkov družb. Posledično izračunov ni bilo mogoče razkriti vsem zainteresiranim stranem, temveč le zadevnim družbam. |
| --- | --- |

(31)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 171 v nadaljevanju, je Komisija preračunala dajatve vseh zadevnih proizvajalcev izvoznikov, zlasti za proizvajalce izvoznike, ki so bili vzorčeni v izpodbijani uredbi in na katere se je nanašala sodba Splošnega sodišča (tj. skupine GITI Group, Hankook Group in Aeolus/Pirelli). Opozoriti je treba, da so bile stopnje škode zadevnih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov določene na podlagi občutljivih podatkov družb. Posledično izračunov ni bilo mogoče razkriti vsem zainteresiranim stranem, temveč le zadevnim družbam.

| (32) | Združenje CRIA je trdilo, da so družbe, navedene v uvodni izjavi 10, podpisale pooblastila, ki so zajemala dostop do občutljivih podatkov družb, ter da bi morala zato Komisija združenju CRIA razkriti posamezne izračune stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen in škode za te družbe. Poleg tega je bila po mnenju združenja CRIA vsebina pooblastil enaka običajnemu pooblastilu za zastopanje, s katerim je pravni svetovalec pooblaščen za zastopanje družbe. |
| --- | --- |

(32)

Združenje CRIA je trdilo, da so družbe, navedene v uvodni izjavi 10, podpisale pooblastila, ki so zajemala dostop do občutljivih podatkov družb, ter da bi morala zato Komisija združenju CRIA razkriti posamezne izračune stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen in škode za te družbe. Poleg tega je bila po mnenju združenja CRIA vsebina pooblastil enaka običajnemu pooblastilu za zastopanje, s katerim je pravni svetovalec pooblaščen za zastopanje družbe.

| (33) | Komisija je analizirala pooblastila, ki jih je predložilo združenje CRIA. Več kitajskih proizvajalcev, na katere se je nanašala sodba Splošnega sodišča, je podpisalo taka individualna pooblastila. Komisija je ugotovila, da so pooblastila temeljila na standardnem besedilu za vse proizvajalce (vzorčene ali ne) in da v njih ni bilo navedeno, ali družba združenje CRIA pooblašča za prejemanje zaupnih podatkov družbe. Poleg tega se niso vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki, na katere se nanaša ta preiskava, strinjali, da bodo združenju CRIA zagotovili dostop do svojih zaupnih podatkov. Prav tako je Komisija v zvezi s trditvijo, da so zadevna pooblastila enaka pooblastilu za zastopanje, menila, da je bistvena razlika med pooblastilom za zastopanje in pooblastilom združenju v subjektu, ki je pooblaščen za prejemanje podatkov. Pri pooblastilu za zastopanje pravnega svetovalca zavezujejo pravila etike zadevne odvetniške zbornice, pri kateri je odvetnik registriran, kar mu med drugim prepoveduje razkritje zaupnih podatkov družbe. Zato dejstvo, da pooblastilo za zastopanje ne vsebuje nujno posebne določbe o takih podatkih, zadevnega odvetnika ali odvetnikov ne odvezuje upoštevanja najvišjih pravil etike v zvezi z zadevo in zagotavljanja zaupnosti prejetih podatkov. Nasprotno pa združenja izjemoma dobijo neomejen dostop do zaupnih podatkov družbe o njenih članih, s čimer bi lahko bila med drugim kršena zadevna veljavna pravila o konkurenci. Komisija je posledično menila, da pooblastila, ki so jih podpisale družbe, niso bila dovolj konkretna in izrecna v zvezi s tem, ali so zadevne družbe združenje pooblastile za dostop do svojih zaupnih podatkov. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je analizirala pooblastila, ki jih je predložilo združenje CRIA. Več kitajskih proizvajalcev, na katere se je nanašala sodba Splošnega sodišča, je podpisalo taka individualna pooblastila. Komisija je ugotovila, da so pooblastila temeljila na standardnem besedilu za vse proizvajalce (vzorčene ali ne) in da v njih ni bilo navedeno, ali družba združenje CRIA pooblašča za prejemanje zaupnih podatkov družbe. Poleg tega se niso vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki, na katere se nanaša ta preiskava, strinjali, da bodo združenju CRIA zagotovili dostop do svojih zaupnih podatkov. Prav tako je Komisija v zvezi s trditvijo, da so zadevna pooblastila enaka pooblastilu za zastopanje, menila, da je bistvena razlika med pooblastilom za zastopanje in pooblastilom združenju v subjektu, ki je pooblaščen za prejemanje podatkov. Pri pooblastilu za zastopanje pravnega svetovalca zavezujejo pravila etike zadevne odvetniške zbornice, pri kateri je odvetnik registriran, kar mu med drugim prepoveduje razkritje zaupnih podatkov družbe. Zato dejstvo, da pooblastilo za zastopanje ne vsebuje nujno posebne določbe o takih podatkih, zadevnega odvetnika ali odvetnikov ne odvezuje upoštevanja najvišjih pravil etike v zvezi z zadevo in zagotavljanja zaupnosti prejetih podatkov. Nasprotno pa združenja izjemoma dobijo neomejen dostop do zaupnih podatkov družbe o njenih članih, s čimer bi lahko bila med drugim kršena zadevna veljavna pravila o konkurenci. Komisija je posledično menila, da pooblastila, ki so jih podpisale družbe, niso bila dovolj konkretna in izrecna v zvezi s tem, ali so zadevne družbe združenje pooblastile za dostop do svojih zaupnih podatkov.

| (34) | Komisija se je na podlagi zgornje analize in svojega skrbnega pregleda v zvezi z upravljanjem zaupnih informacij družb, ki jih ima na voljo, odločila, da bo zaupne podatke družb neposredno razkrila le zadevnim proizvajalcem izvoznikom, in ne združenju CRIA, da bi ohranila zaupnost teh podatkov. Zato je bil 10. januarja 2023 nabor podatkov poslan pravnemu zastopniku skupine GITI Group in zastopniku družbe Hankook. Ker ne skupina Aeolus/Pirelli ne kateri koli od zadevnih proizvajalcev izvoznikov iz te skupine niso bili registrirani kot zainteresirane strani, je Komisija opredelila kontaktne osebe v skupini Aeolus/Pirelli in jim 17. januarja 2023 predložila specifično razkritje zadevnih proizvajalcev izvoznikov. Čas za predložitev pripomb so imele do 31. januarja 2023. |
| --- | --- |

(34)

Komisija se je na podlagi zgornje analize in svojega skrbnega pregleda v zvezi z upravljanjem zaupnih informacij družb, ki jih ima na voljo, odločila, da bo zaupne podatke družb neposredno razkrila le zadevnim proizvajalcem izvoznikom, in ne združenju CRIA, da bi ohranila zaupnost teh podatkov. Zato je bil 10. januarja 2023 nabor podatkov poslan pravnemu zastopniku skupine GITI Group in zastopniku družbe Hankook. Ker ne skupina Aeolus/Pirelli ne kateri koli od zadevnih proizvajalcev izvoznikov iz te skupine niso bili registrirani kot zainteresirane strani, je Komisija opredelila kontaktne osebe v skupini Aeolus/Pirelli in jim 17. januarja 2023 predložila specifično razkritje zadevnih proizvajalcev izvoznikov. Čas za predložitev pripomb so imele do 31. januarja 2023.

| (35) | Združenje CRIA je 16. januarja 2023 na podlagi podpisanih pooblastil zahtevalo prejetje izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen za zadevne družbe. V odziv je Komisija iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 33 in 34, združenje CRIA pozvala, naj stopi v stik s temi družbami in pridobi podatke neposredno od njih. |
| --- | --- |

(35)

Združenje CRIA je 16. januarja 2023 na podlagi podpisanih pooblastil zahtevalo prejetje izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen za zadevne družbe. V odziv je Komisija iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 33 in 34, združenje CRIA pozvala, naj stopi v stik s temi družbami in pridobi podatke neposredno od njih.

| (36) | Dne 19. januarja 2023 se je javila družba Aeolus Tyre Co., Ltd in izrecno dovolila, da lahko Komisija združenju CRIA predloži njeno specifično razkritje. Istega dne je Komisija združenju CRIA razkrila izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen za skupino Aeolus/Pirelli. Kar zadeva podrobnosti o prodajnih transakcijah, je Komisija vsaki od družb Aeolus Tyre Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd razkrila le njen nabor podatkov. Združenje CRIA je namreč predložilo pooblastilo, ki ga je podpisala le družba Aeolus Tyre Co., Ltd, ne pa tudi družba Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

(36)

Dne 19. januarja 2023 se je javila družba Aeolus Tyre Co., Ltd in izrecno dovolila, da lahko Komisija združenju CRIA predloži njeno specifično razkritje. Istega dne je Komisija združenju CRIA razkrila izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen za skupino Aeolus/Pirelli. Kar zadeva podrobnosti o prodajnih transakcijah, je Komisija vsaki od družb Aeolus Tyre Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd razkrila le njen nabor podatkov. Združenje CRIA je namreč predložilo pooblastilo, ki ga je podpisala le družba Aeolus Tyre Co., Ltd, ne pa tudi družba Pirelli Tyre Co., Ltd.

| (37) | Kar zadeva skupino Hankook Group, Komisija ni prejela izrecnega dovoljenja za razkritje njenih podatkov združenju CRIA. Vendar pa je združenje CRIA v svojih pripombah glede razkritja trdilo, da mu je skupina predložila svoje specifično razkritje. |
| --- | --- |

(37)

Kar zadeva skupino Hankook Group, Komisija ni prejela izrecnega dovoljenja za razkritje njenih podatkov združenju CRIA. Vendar pa je združenje CRIA v svojih pripombah glede razkritja trdilo, da mu je skupina predložila svoje specifično razkritje.

| (38) | Združenje CRIA je v pripombah glede razkritja Komisijo obvestilo, da je skupina GITI Group umaknila svoje pooblastilo, ki mu ga je dala. Pozneje, 3. februarja 2023, je skupina GITI Group zagotovila novo pooblastilo za združenje CRIA, v katerem ga je izrecno pooblastila za prejetje specifičnega razkritja v zvezi z družbo, ki je bilo prejeto 10. januarja 2023. Po tem pooblastilu in na zahtevo združenja CRIA je Komisija 8. februarja 2023 temu združenju dala na voljo zadevno specifično razkritje. |
| --- | --- |

(38)

Združenje CRIA je v pripombah glede razkritja Komisijo obvestilo, da je skupina GITI Group umaknila svoje pooblastilo, ki mu ga je dala. Pozneje, 3. februarja 2023, je skupina GITI Group zagotovila novo pooblastilo za združenje CRIA, v katerem ga je izrecno pooblastila za prejetje specifičnega razkritja v zvezi z družbo, ki je bilo prejeto 10. januarja 2023. Po tem pooblastilu in na zahtevo združenja CRIA je Komisija 8. februarja 2023 temu združenju dala na voljo zadevno specifično razkritje.

| (39) | Glede na zgornje premisleke je Komisija menila, da pravica do obrambe vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in vseh drugih zadevnih proizvajalcev izvoznikov ter združenja CRIA ni bila kršena. Zadevne družbe so prejele izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen ter so imele na voljo dovolj časa za predložitev pripomb glede razkritja. |
| --- | --- |

(39)

Glede na zgornje premisleke je Komisija menila, da pravica do obrambe vzorčenih proizvajalcev izvoznikov in vseh drugih zadevnih proizvajalcev izvoznikov ter združenja CRIA ni bila kršena. Zadevne družbe so prejele izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen ter so imele na voljo dovolj časa za predložitev pripomb glede razkritja.

| (40) | Združenje CRIA je trdilo, da Komisija ni upoštevala izjemnih okoliščin, tj. kitajskega novega leta, ki so ga praznovali od 21. do 29. januarja 2023, ko je zavrnila njegovo prošnjo za podaljšanje roka za predložitev pripomb glede razkritja in za organizacijo zaslišanja precej po koncu praznovanja kitajskega novega leta. Pravna služba združenja CRIA je trdila, da zaradi kitajskega novega leta od združenja CRIA niso mogli prejeti ustreznih navodil oziroma informacij za pripravo pripomb. Poleg tega kljub zahtevi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje ni bilo odobreno nobeno koristno podaljšanje in pooblaščenec za zaslišanje ni organiziral zaslišanja za obravnavo te zahteve. |
| --- | --- |

(40)

Združenje CRIA je trdilo, da Komisija ni upoštevala izjemnih okoliščin, tj. kitajskega novega leta, ki so ga praznovali od 21. do 29. januarja 2023, ko je zavrnila njegovo prošnjo za podaljšanje roka za predložitev pripomb glede razkritja in za organizacijo zaslišanja precej po koncu praznovanja kitajskega novega leta. Pravna služba združenja CRIA je trdila, da zaradi kitajskega novega leta od združenja CRIA niso mogli prejeti ustreznih navodil oziroma informacij za pripravo pripomb. Poleg tega kljub zahtevi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje ni bilo odobreno nobeno koristno podaljšanje in pooblaščenec za zaslišanje ni organiziral zaslišanja za obravnavo te zahteve.

| (41) | Komisija je opozorila, da je bilo zahtevano podaljšanje do 6. februarja 2023, kar je izjemno dolgo podaljšanje, in sicer za 14 dni. Da Komisija ne bi preprečila pravočasnega dokončanja preiskave, je odobrila podaljšanje za dva dodatna delovna dneva, in sicer do 25. januarja 2023, čeprav je že prej dala na voljo 13 dni za predložitev pripomb. Kar zadeva zahtevo za zaslišanje, je Komisija prvotno predlagala organizacijo zaslišanja 18. januarja 2023, torej pred kitajskim novim letom. Združenje CRIA je nato predlagalo, da se zaslišanje opravi po praznovanju kitajskega novega leta, najraje februarja. Komisija se je strinjala, da se zaslišanje organizira 31. januarja 2023, torej po kitajskem novem letu in podaljšanem roku za predložitev pripomb. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je opozorila, da je bilo zahtevano podaljšanje do 6. februarja 2023, kar je izjemno dolgo podaljšanje, in sicer za 14 dni. Da Komisija ne bi preprečila pravočasnega dokončanja preiskave, je odobrila podaljšanje za dva dodatna delovna dneva, in sicer do 25. januarja 2023, čeprav je že prej dala na voljo 13 dni za predložitev pripomb. Kar zadeva zahtevo za zaslišanje, je Komisija prvotno predlagala organizacijo zaslišanja 18. januarja 2023, torej pred kitajskim novim letom. Združenje CRIA je nato predlagalo, da se zaslišanje opravi po praznovanju kitajskega novega leta, najraje februarja. Komisija se je strinjala, da se zaslišanje organizira 31. januarja 2023, torej po kitajskem novem letu in podaljšanem roku za predložitev pripomb.

| (42) | Opozorila je, da je v skladu s členom 30(3) osnovne protisubvencijske uredbe zakonsko predpisani rok za predložitev pripomb strani deset koledarskih dni. Rok, določen za združenje CRIA in vse druge zainteresirane strani, je bil po podaljšanju precej daljši od deset koledarskih dni, združenju CRIA pa je bilo danih celo 15 dni. Poleg tega je Komisija po pripombah, predloženih po razkritju, razkrila dodatne informacije in dala zainteresiranim stranem dodaten čas, da predložijo pripombe o dodatnem razkritju, in sicer štiri dni, tj. do 3. februarja 2023. Poleg tega v nasprotju s trditvijo združenja CRIA pri ponovnem začetku preiskave ni potrebno začasno razkritje. |
| --- | --- |

(42)

Opozorila je, da je v skladu s členom 30(3) osnovne protisubvencijske uredbe zakonsko predpisani rok za predložitev pripomb strani deset koledarskih dni. Rok, določen za združenje CRIA in vse druge zainteresirane strani, je bil po podaljšanju precej daljši od deset koledarskih dni, združenju CRIA pa je bilo danih celo 15 dni. Poleg tega je Komisija po pripombah, predloženih po razkritju, razkrila dodatne informacije in dala zainteresiranim stranem dodaten čas, da predložijo pripombe o dodatnem razkritju, in sicer štiri dni, tj. do 3. februarja 2023. Poleg tega v nasprotju s trditvijo združenja CRIA pri ponovnem začetku preiskave ni potrebno začasno razkritje.

| (43) | Nazadnje, bilo bi diskriminatorno do vseh drugih zainteresiranih strani, registriranih v tej ponovni preiskavi, če bi bilo samo združenju CRIA odobreno podaljšanje za več kot dva dodatna tedna. |
| --- | --- |

(43)

Nazadnje, bilo bi diskriminatorno do vseh drugih zainteresiranih strani, registriranih v tej ponovni preiskavi, če bi bilo samo združenju CRIA odobreno podaljšanje za več kot dva dodatna tedna.

| (44) | Kar zadeva pripombo, da Komisija ni obravnavala vseh trditev, ki jih ni obravnavalo Splošno sodišče, je Komisija to vprašanje obravnavala že v uvodni izjavi 72 v nadaljevanju in predložen ni bil noben nov argument. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(44)

Kar zadeva pripombo, da Komisija ni obravnavala vseh trditev, ki jih ni obravnavalo Splošno sodišče, je Komisija to vprašanje obravnavala že v uvodni izjavi 72 v nadaljevanju in predložen ni bil noben nov argument. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

4.1   Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje

Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje

| (45) | Združenje CRIA je zahtevalo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v skladu s členi 12, 13 in 16 sklepa o mandatu pooblaščenca za zaslišanje, in sicer zaradi nezadostnega podaljšanja roka za predložitev pripomb o razkritju, nerazumne časovne umestitve predlaganega zaslišanja pred Komisijo v skladu z razkritjem in nerazkritja nekaterih informacij. |
| --- | --- |

(45)

Združenje CRIA je zahtevalo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v skladu s členi 12, 13 in 16 sklepa o mandatu pooblaščenca za zaslišanje, in sicer zaradi nezadostnega podaljšanja roka za predložitev pripomb o razkritju, nerazumne časovne umestitve predlaganega zaslišanja pred Komisijo v skladu z razkritjem in nerazkritja nekaterih informacij.

| (46) | Pooblaščenec za zaslišanje je opozoril, da je bilo združenju CRIA odobreno podaljšanje roka do 25. januarja 2023. Ob ustreznem upoštevanju posebnih okoliščin, ki so bile opisane, in časovnih omejitev zadevnega postopka ter po posvetovanju s službami Komisije, odgovornimi za preiskavo, se je pooblaščenec za zaslišanje strinjal z odobrenim podaljšanjem roka in zavrnil dodatna podaljšanja. Glede vsebine razkritja je pooblaščenec za zaslišanje priporočil, naj združenje CRIA in službe Komisije opravijo zaslišanje, preden se obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje. |
| --- | --- |

(46)

Pooblaščenec za zaslišanje je opozoril, da je bilo združenju CRIA odobreno podaljšanje roka do 25. januarja 2023. Ob ustreznem upoštevanju posebnih okoliščin, ki so bile opisane, in časovnih omejitev zadevnega postopka ter po posvetovanju s službami Komisije, odgovornimi za preiskavo, se je pooblaščenec za zaslišanje strinjal z odobrenim podaljšanjem roka in zavrnil dodatna podaljšanja. Glede vsebine razkritja je pooblaščenec za zaslišanje priporočil, naj združenje CRIA in službe Komisije opravijo zaslišanje, preden se obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje.

| (47) | Glede na zgoraj navedeno je Komisija menila, da je lahko združenje CRIA v celoti uveljavljalo pravico do obrambe v okviru danih in podaljšanih rokov, tudi glede na vsebino razkritja in dodatne informacije, dane na voljo zainteresiranim stranem po predložitvi pripomb po razkritju. Po zaslišanju pred službami Komisije 31. januarja 2023 združenje CRIA ni zahtevalo zaslišanja pred pooblaščencem za zaslišanje v zvezi s katerim koli od prej postavljenih vprašanj. |
| --- | --- |

(47)

Glede na zgoraj navedeno je Komisija menila, da je lahko združenje CRIA v celoti uveljavljalo pravico do obrambe v okviru danih in podaljšanih rokov, tudi glede na vsebino razkritja in dodatne informacije, dane na voljo zainteresiranim stranem po predložitvi pripomb po razkritju. Po zaslišanju pred službami Komisije 31. januarja 2023 združenje CRIA ni zahtevalo zaslišanja pred pooblaščencem za zaslišanje v zvezi s katerim koli od prej postavljenih vprašanj.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (48) | Komisija je prejela pripombe industrije Unije, združenja CRIA, skupine GITI Group ter družb Hämmerling in Opoltrans sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: družba Opoltrans). |
| --- | --- |

(48)

Komisija je prejela pripombe industrije Unije, združenja CRIA, skupine GITI Group ter družb Hämmerling in Opoltrans sp. z o.o. (v nadaljnjem besedilu: družba Opoltrans).

| (49) | Združenje CRIA je Komisiji predložilo pooblastila, ki jih je podpisalo več proizvajalcev izvoznikov, v zvezi s katerimi je Splošno sodišče razglasilo izpodbijano uredbo za nično, vključno z zadevnimi proizvajalci izvozniki, ki so bili vzorčeni med preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba, zlasti GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd in Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

Združenje CRIA je Komisiji predložilo pooblastila, ki jih je podpisalo več proizvajalcev izvoznikov, v zvezi s katerimi je Splošno sodišče razglasilo izpodbijano uredbo za nično, vključno z zadevnimi proizvajalci izvozniki, ki so bili vzorčeni med preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba, zlasti GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd in Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (50) | Združenje CRIA in skupina GITI Group sta nasprotovala odločitvi Komisije o registraciji uvoza, saj v tem konkretnem primeru taka registracija ni izrecno dovoljena z osnovno protidampinško in protisubvencijsko uredbo. Ti strani sta po razkritju to trditev ponovili. Industrija Unije je menila, da ima Komisija polno diskrecijsko pravico glede registracije. |
| --- | --- |

(50)

Združenje CRIA in skupina GITI Group sta nasprotovala odločitvi Komisije o registraciji uvoza, saj v tem konkretnem primeru taka registracija ni izrecno dovoljena z osnovno protidampinško in protisubvencijsko uredbo. Ti strani sta po razkritju to trditev ponovili. Industrija Unije je menila, da ima Komisija polno diskrecijsko pravico glede registracije.

| (51) | Komisija je v zvezi s to trditvijo menila, da je Splošno sodišče odločilo, da se pooblastilo Komisije, da od nacionalnih organov zahteva sprejetje ustreznih ukrepov za registracijo uvoza, splošno uporablja, kot je razvidno iz naslova „Splošne določbe“ člena 24 osnovne protisubvencijske uredbe iz leta 2016. Poleg tega za člen 24(5) navedene uredbe ne veljajo omejitve glede okoliščin, v katerih je Komisija pooblaščena, da od nacionalnih carinskih organov zahteva registracijo blaga (20). Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je v zvezi s to trditvijo menila, da je Splošno sodišče odločilo, da se pooblastilo Komisije, da od nacionalnih organov zahteva sprejetje ustreznih ukrepov za registracijo uvoza, splošno uporablja, kot je razvidno iz naslova „Splošne določbe“ člena 24 osnovne protisubvencijske uredbe iz leta 2016. Poleg tega za člen 24(5) navedene uredbe ne veljajo omejitve glede okoliščin, v katerih je Komisija pooblaščena, da od nacionalnih carinskih organov zahteva registracijo blaga (20). Ta trditev je bila zato zavrnjena.

20

| (52) | Poleg tega je skupina GITI Group trdila, da se je bilo zoper sodbo takrat še vedno mogoče pritožiti in zato ni bila veljavna pravna podlaga za začetek registracije. Komisija je ugotovila, da zoper sodbo ni bila vložena pritožba in da je bila registracija ustrezen ukrep za zagotovitev, da se lahko morebitne dajatve ponovno uvedejo na pravilni ravni in da se carinskim organom naroči, naj počakajo na objavo obravnavane uredbe (21). |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega je skupina GITI Group trdila, da se je bilo zoper sodbo takrat še vedno mogoče pritožiti in zato ni bila veljavna pravna podlaga za začetek registracije. Komisija je ugotovila, da zoper sodbo ni bila vložena pritožba in da je bila registracija ustrezen ukrep za zagotovitev, da se lahko morebitne dajatve ponovno uvedejo na pravilni ravni in da se carinskim organom naroči, naj počakajo na objavo obravnavane uredbe (21).

21

| (53) | Združenje CRIA, skupina GITI Group ter družbi Hämmerling in Opoltrans so trdili, da Komisija nacionalnim carinskim organom ne more naročiti, naj ne povrnejo in/ali odpustijo dajatev, ki so bile pobrane v skladu z izpodbijano uredbo. Tako povračilo mora biti izvedeno takoj in v celoti. Trdili so tudi, da se položaj v tej zadevi razlikuje od položaja v sodbi Deichmann (22), saj po mnenju strank dejstvo, da zahtevki za tržnogospodarsko obravnavo in individualno obravnavo niso bili ocenjeni, v navedeni zadevi ni vplivalo na raven dajatev. Stranke so tudi trdile, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti retroaktivno. Po navedbah strank je bila izpodbijana uredba v celoti razglašena za nično, kar pomeni, da je bila črtana iz pravnega reda Unije z retroaktivnim učinkom, medtem ko v sodbi Deichmann ni bilo nobenih dejavnikov, ki bi „lahko vplivali na veljavnost dokončne uredbe“. Poleg tega so stranke trdile, da ima nezakonitost, ugotovljena v zvezi z analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, za posledico „razglasitev celotne analize Komisije o vzročni zvezi za nično“. To po mnenju strank pomeni, da dajatve v celoti ne bi smele biti uvedene ali ponovno uvedene, saj je bila celotna analiza škode in vzročne zveze pomanjkljiva. |
| --- | --- |

(53)

Združenje CRIA, skupina GITI Group ter družbi Hämmerling in Opoltrans so trdili, da Komisija nacionalnim carinskim organom ne more naročiti, naj ne povrnejo in/ali odpustijo dajatev, ki so bile pobrane v skladu z izpodbijano uredbo. Tako povračilo mora biti izvedeno takoj in v celoti. Trdili so tudi, da se položaj v tej zadevi razlikuje od položaja v sodbi Deichmann (22), saj po mnenju strank dejstvo, da zahtevki za tržnogospodarsko obravnavo in individualno obravnavo niso bili ocenjeni, v navedeni zadevi ni vplivalo na raven dajatev. Stranke so tudi trdile, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti retroaktivno. Po navedbah strank je bila izpodbijana uredba v celoti razglašena za nično, kar pomeni, da je bila črtana iz pravnega reda Unije z retroaktivnim učinkom, medtem ko v sodbi Deichmann ni bilo nobenih dejavnikov, ki bi „lahko vplivali na veljavnost dokončne uredbe“. Poleg tega so stranke trdile, da ima nezakonitost, ugotovljena v zvezi z analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, za posledico „razglasitev celotne analize Komisije o vzročni zvezi za nično“. To po mnenju strank pomeni, da dajatve v celoti ne bi smele biti uvedene ali ponovno uvedene, saj je bila celotna analiza škode in vzročne zveze pomanjkljiva.

22

| (54) | Skupina GITI Group je po razkritju trdila, da odločitev Komisije, da nacionalnim carinskim organom naroči, naj ne povrnejo dajatev, krši načelo sodnega varstva iz člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Namesto tega bi morala Komisija dovoliti povračilo dajatev, tako kot v primeru, ko je Splošno sodišče razglasilo za nične globe, pobrane zaradi kršitve člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (23). Zlasti se je skupina GITI Group sklicevala na ugotovitve Sodišča, da „je treba za te dajatve – če Sodišče razglasi neveljavnost uredbe o uvedbi protidampinških dajatev [...] – šteti, da niso bile zakonsko dolgovane v smislu člena 236 Carinskega zakonika in da jih morajo nacionalni carinski organi načeloma povrniti pod pogoji, ki so v ta namen določeni“ (24). Poleg tega ima po navedbah skupine GITI Group zamuda pri povračilu dajatev pomembne praktične posledice, ki negativno vplivajo na finančno stanje zadevnih družb in njihovo donosnost naložb. |
| --- | --- |

(54)

Skupina GITI Group je po razkritju trdila, da odločitev Komisije, da nacionalnim carinskim organom naroči, naj ne povrnejo dajatev, krši načelo sodnega varstva iz člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Namesto tega bi morala Komisija dovoliti povračilo dajatev, tako kot v primeru, ko je Splošno sodišče razglasilo za nične globe, pobrane zaradi kršitve člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (23). Zlasti se je skupina GITI Group sklicevala na ugotovitve Sodišča, da „je treba za te dajatve – če Sodišče razglasi neveljavnost uredbe o uvedbi protidampinških dajatev [...] – šteti, da niso bile zakonsko dolgovane v smislu člena 236 Carinskega zakonika in da jih morajo nacionalni carinski organi načeloma povrniti pod pogoji, ki so v ta namen določeni“ (24). Poleg tega ima po navedbah skupine GITI Group zamuda pri povračilu dajatev pomembne praktične posledice, ki negativno vplivajo na finančno stanje zadevnih družb in njihovo donosnost naložb.

23

24

| (55) | Komisija je opozorila, da lahko v skladu z ustaljeno sodno prakso nacionalnim carinskim organom naroči, naj počakajo, da določi stopnje, po katerih bi te dajatve morale biti določene v skladu s sodbami sodišč Unije, preden odločijo o zahtevkih za povračilo, ki so jih vložili gospodarski subjekti, ki so te dajatve plačali (25). Sodišče je tudi odločilo, da je treba natančen obseg razveljavitvene sodbe Sodišča in zato obveznosti, ki iz nje izhajajo, določiti v vsakem konkretnem primeru, pri čemer se ne upošteva le izrek zadevne sodbe, ampak tudi obrazložitev, ki je njegova nujna podlaga (26). |
| --- | --- |

(55)

Komisija je opozorila, da lahko v skladu z ustaljeno sodno prakso nacionalnim carinskim organom naroči, naj počakajo, da določi stopnje, po katerih bi te dajatve morale biti določene v skladu s sodbami sodišč Unije, preden odločijo o zahtevkih za povračilo, ki so jih vložili gospodarski subjekti, ki so te dajatve plačali (25). Sodišče je tudi odločilo, da je treba natančen obseg razveljavitvene sodbe Sodišča in zato obveznosti, ki iz nje izhajajo, določiti v vsakem konkretnem primeru, pri čemer se ne upošteva le izrek zadevne sodbe, ampak tudi obrazložitev, ki je njegova nujna podlaga (26).

25

26

| (56) | V obravnavani zadevi je Splošno sodišče postavilo pod vprašaj metodo izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen in njen vpliv na vzročno zvezo ter vpliv iste napake na stopnjo škode družb, na katere se nanaša sodba Splošnega sodišča (27). Splošno sodišče je od Komisije zahtevalo tudi, naj pregleda in razkrije nekatere informacije v zvezi s kazalniki škode. Vendar ti elementi niso postavili pod vprašaj veljavnosti vseh drugih ugotovitev iz izpodbijane uredbe. Poleg tega je Splošno sodišče odločilo, da lahko Komisija po nadaljevanju postopka sprejme ukrep za nadomestitev ukrepa, razglašenega za ničnega, in torej ponovno uvede dokončno izravnalno dajatev, tako da v tem okviru odpravi nezakonitosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so se zgodile (28). V tem okviru ni pomembno, ali se nezakonitosti izrecno nanašajo na raven dajatev ali ne. Carinski organi bi imeli vsekakor možnost, da v skladu z ustrezno carinsko zakonodajo povrnejo celoten znesek dajatev, ki so bile pobrane od sprejetja izpodbijane uredbe, tudi če bi ugotovitve ponovno začete preiskave pokazale, da izravnalne dajatve ne bi smele biti ponovno uvedene. Poleg tega bi to povračilo vključevalo tudi ustrezne obresti v skladu z zadevno carinsko zakonodajo. Posledično bi bile v nasprotju s trditvijo skupine GITI Group družbe ustrezno odškodovane za to, da so morale plačati zadevne dajatve. |
| --- | --- |

(56)

V obravnavani zadevi je Splošno sodišče postavilo pod vprašaj metodo izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen in njen vpliv na vzročno zvezo ter vpliv iste napake na stopnjo škode družb, na katere se nanaša sodba Splošnega sodišča (27). Splošno sodišče je od Komisije zahtevalo tudi, naj pregleda in razkrije nekatere informacije v zvezi s kazalniki škode. Vendar ti elementi niso postavili pod vprašaj veljavnosti vseh drugih ugotovitev iz izpodbijane uredbe. Poleg tega je Splošno sodišče odločilo, da lahko Komisija po nadaljevanju postopka sprejme ukrep za nadomestitev ukrepa, razglašenega za ničnega, in torej ponovno uvede dokončno izravnalno dajatev, tako da v tem okviru odpravi nezakonitosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so se zgodile (28). V tem okviru ni pomembno, ali se nezakonitosti izrecno nanašajo na raven dajatev ali ne. Carinski organi bi imeli vsekakor možnost, da v skladu z ustrezno carinsko zakonodajo povrnejo celoten znesek dajatev, ki so bile pobrane od sprejetja izpodbijane uredbe, tudi če bi ugotovitve ponovno začete preiskave pokazale, da izravnalne dajatve ne bi smele biti ponovno uvedene. Poleg tega bi to povračilo vključevalo tudi ustrezne obresti v skladu z zadevno carinsko zakonodajo. Posledično bi bile v nasprotju s trditvijo skupine GITI Group družbe ustrezno odškodovane za to, da so morale plačati zadevne dajatve.

27

28

| (57) | Sodišče dosledno ugotavlja, da člen 10(1) osnovne protidampinške uredbe in ustrezni člen 14(1) osnovne protisubvencijske uredbe ne izključujeta možnosti, da se z akti ponovno uvedejo protidampinške ali izravnalne dajatve na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične (29). |
| --- | --- |

(57)

Sodišče dosledno ugotavlja, da člen 10(1) osnovne protidampinške uredbe in ustrezni člen 14(1) osnovne protisubvencijske uredbe ne izključujeta možnosti, da se z akti ponovno uvedejo protidampinške ali izravnalne dajatve na uvoz, ki je bil izveden v obdobju uporabe uredb, razglašenih za nične (29).

29

| (58) | V nasprotju z registracijo, ki je potekala v obdobju pred sprejetjem začasnih ukrepov, se pogoji iz člena 14(4) osnovne protisubvencijske uredbe v obravnavani zadevi ne uporabljajo. Namen registracije v okviru izvajanja ugotovitev Sodišča ni omogočiti možnost retroaktivnega pobiranja ukrepov trgovinske zaščite, kot je predvideno v teh določbah. Nasprotno, namen je zagotoviti učinkovitost veljavnih ukrepov brez neupravičene prekinitve od datuma začetka veljavnosti izpodbijane uredbe do ponovne uvedbe morebitnih popravljenih dajatev, in sicer tako, da se zagotovi, da bo v prihodnosti mogoče pobiranje ukrepov v ustreznem znesku. Zato, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 20 uredbe o registraciji, za nadaljevanje upravnega postopka in morebitno ponovno uvedbo dajatev ni mogoče šteti, da sta v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti. Poleg tega, kot priznavajo stranke, je Splošno sodišče prav ta pristop nedavno potrdilo v sodbi v zadevi T-440/20 (30). Zato je bila trditev, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti, zavrnjena. |
| --- | --- |

(58)

V nasprotju z registracijo, ki je potekala v obdobju pred sprejetjem začasnih ukrepov, se pogoji iz člena 14(4) osnovne protisubvencijske uredbe v obravnavani zadevi ne uporabljajo. Namen registracije v okviru izvajanja ugotovitev Sodišča ni omogočiti možnost retroaktivnega pobiranja ukrepov trgovinske zaščite, kot je predvideno v teh določbah. Nasprotno, namen je zagotoviti učinkovitost veljavnih ukrepov brez neupravičene prekinitve od datuma začetka veljavnosti izpodbijane uredbe do ponovne uvedbe morebitnih popravljenih dajatev, in sicer tako, da se zagotovi, da bo v prihodnosti mogoče pobiranje ukrepov v ustreznem znesku. Zato, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 20 uredbe o registraciji, za nadaljevanje upravnega postopka in morebitno ponovno uvedbo dajatev ni mogoče šteti, da sta v nasprotju s pravilom o prepovedi retroaktivnosti. Poleg tega, kot priznavajo stranke, je Splošno sodišče prav ta pristop nedavno potrdilo v sodbi v zadevi T-440/20 (30). Zato je bila trditev, da dajatev ni mogoče ponovno uvesti, zavrnjena.

30

| (59) | Kar zadeva načelo sodnega varstva iz člena 47 PDEU, je ustaljena sodna praksa, da načelo sodnega varstva ne more preprečiti, da bi institucija EU, katere akt je bil predhodno razglašen za ničen, na podlagi drugih razlogov sprejela nov akt, ki negativno vpliva na zadevno osebo (31). V tej zadevi ugotovitve temeljijo na razlogih, ki so drugačni od razlogov, na podlagi katerih je bila izpodbijana uredba razglašena za nično. V skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (32) Komisija torej ni kršila načela učinkovitega sodnega varstva, ker je s sedanjo uredbo ponovno uvedla dokončno protidampinško dajatev po tem, ko je Sodišče razglasilo ničnost izpodbijane uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Kar zadeva načelo sodnega varstva iz člena 47 PDEU, je ustaljena sodna praksa, da načelo sodnega varstva ne more preprečiti, da bi institucija EU, katere akt je bil predhodno razglašen za ničen, na podlagi drugih razlogov sprejela nov akt, ki negativno vpliva na zadevno osebo (31). V tej zadevi ugotovitve temeljijo na razlogih, ki so drugačni od razlogov, na podlagi katerih je bila izpodbijana uredba razglašena za nično. V skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (32) Komisija torej ni kršila načela učinkovitega sodnega varstva, ker je s sedanjo uredbo ponovno uvedla dokončno protidampinško dajatev po tem, ko je Sodišče razglasilo ničnost izpodbijane uredbe.

31

32

| (60) | Združenje CRIA je trdilo, da „niso nastali carinski dolgovi“, zato bi se s ponovno uvedbo dajatev „preseglo zakonsko obdobje, v katerem so nacionalni carinski organi upravičeni do pobiranja dajatev ob upoštevanju triletne omejitve [...]“. Skupina GITI Group je trdila, da „bi lahko retroaktivna ponovna uvedba [...] tudi po triletnem roku (ker bi to pomenilo, da se lahko dajatve pobirajo tudi po tem triletnem roku) posegla v ta avtonomni postopek odločanja nacionalnih carinskih organov ter s tem moteče vplivala na skrbno umerjeno delitev pristojnosti med Komisijo in državami članicami EU, kot je določena v Pogodbah EU.“ Po razkritju je skupina GITI Group svojo trditev ponovila. |
| --- | --- |

(60)

Združenje CRIA je trdilo, da „niso nastali carinski dolgovi“, zato bi se s ponovno uvedbo dajatev „preseglo zakonsko obdobje, v katerem so nacionalni carinski organi upravičeni do pobiranja dajatev ob upoštevanju triletne omejitve [...]“. Skupina GITI Group je trdila, da „bi lahko retroaktivna ponovna uvedba [...] tudi po triletnem roku (ker bi to pomenilo, da se lahko dajatve pobirajo tudi po tem triletnem roku) posegla v ta avtonomni postopek odločanja nacionalnih carinskih organov ter s tem moteče vplivala na skrbno umerjeno delitev pristojnosti med Komisijo in državami članicami EU, kot je določena v Pogodbah EU.“ Po razkritju je skupina GITI Group svojo trditev ponovila.

| (61) | Komisija je menila, da je treba obe trditvi zavrniti. Prvič, Sodišče je navedlo, da rok „ne more biti ovira niti za to, da Komisija sprejme uredbo, s katero uvede ali ponovno uvede protidampinške dajatve, niti, a fortiori, za to, da ta institucija uvede ali nadaljuje postopek, ki je predhodna faza za tako sprejetje“ (33). Podobno je Splošno sodišče navedlo, da se „člen 103(1) Carinskega zakonika Unije [...] uporablja samo za obveščanje dolžnika o znesku carin, zato je njegovo izvajanje v izključni pristojnosti nacionalnih carinskih organov, ki so pristojni za takšno obveščanje. Posledično Komisiji ne preprečuje sprejetja uredbe o uvedbi ali ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve“ (34). Komisija je v zvezi s trditvijo, da ponovna uvedba posega v delitev pristojnosti med Komisijo in državami članicami, opozorila, da skupina GITI Group ni pojasnila, katera določba Pogodb bi bila kršena s ponovno uvedbo dajatev. Sodišče dosledno ugotavlja, da ima Komisija pravico ponovno uvesti dajatve, ko popravlja napake, ki jih je ugotovilo Sodišče (35). Poleg tega je bila obravnavana uredba v celoti predmet postopka pregleda iz člena 25(3) osnovne protisubvencijske uredbe. Zato so bile trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je menila, da je treba obe trditvi zavrniti. Prvič, Sodišče je navedlo, da rok „ne more biti ovira niti za to, da Komisija sprejme uredbo, s katero uvede ali ponovno uvede protidampinške dajatve, niti, a fortiori, za to, da ta institucija uvede ali nadaljuje postopek, ki je predhodna faza za tako sprejetje“ (33). Podobno je Splošno sodišče navedlo, da se „člen 103(1) Carinskega zakonika Unije [...] uporablja samo za obveščanje dolžnika o znesku carin, zato je njegovo izvajanje v izključni pristojnosti nacionalnih carinskih organov, ki so pristojni za takšno obveščanje. Posledično Komisiji ne preprečuje sprejetja uredbe o uvedbi ali ponovni uvedbi dokončne izravnalne dajatve“ (34). Komisija je v zvezi s trditvijo, da ponovna uvedba posega v delitev pristojnosti med Komisijo in državami članicami, opozorila, da skupina GITI Group ni pojasnila, katera določba Pogodb bi bila kršena s ponovno uvedbo dajatev. Sodišče dosledno ugotavlja, da ima Komisija pravico ponovno uvesti dajatve, ko popravlja napake, ki jih je ugotovilo Sodišče (35). Poleg tega je bila obravnavana uredba v celoti predmet postopka pregleda iz člena 25(3) osnovne protisubvencijske uredbe. Zato so bile trditve zavrnjene.

a fortiori

33

34

35

| (62) | Skupina GITI Group je trdila, da bi bila retroaktivna ponovna uvedba (spremenjenih) protidampinških in izravnalnih dajatev tudi nesorazmerna in v nasprotju z načelom sorazmernosti iz člena 5(1) in (4) Pogodbe o Evropski uniji. Trdila je še, da retroaktivna ponovna uvedba dajatev ne zagotavlja in ne more zagotoviti „dodatne“ zaščite industriji Unije ali preprečiti nadaljnjega uvoza. Zato bi bilo s tem kršeno načelo sorazmernosti. Po razkritju je skupina GITI Group to trditev ponovila. |
| --- | --- |

(62)

Skupina GITI Group je trdila, da bi bila retroaktivna ponovna uvedba (spremenjenih) protidampinških in izravnalnih dajatev tudi nesorazmerna in v nasprotju z načelom sorazmernosti iz člena 5(1) in (4) Pogodbe o Evropski uniji. Trdila je še, da retroaktivna ponovna uvedba dajatev ne zagotavlja in ne more zagotoviti „dodatne“ zaščite industriji Unije ali preprečiti nadaljnjega uvoza. Zato bi bilo s tem kršeno načelo sorazmernosti. Po razkritju je skupina GITI Group to trditev ponovila.

| (63) | Komisija je opozorila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso ni kršila načela sorazmernosti, ko je za izvršitev sodbe ponovno uvedla dokončno dajatev po ustrezni stopnji in od datuma začetka veljavnosti dokončnih ukrepov. Ugotovila je tudi, da je sorazmerno, da se ponovno uvedene stopnje dajatev znižajo in odredi vračilo ali odpust razlike (36). Nazadnje je Splošno sodišče v zvezi s trditvijo, da ne bi bilo sorazmerno, če bi industrija Unije prejela dodatno zaščito za nazaj, ugotovilo, da ta trditev „ne dokazuje pravno zadostno, da bi bila ponovna uvedba dokončne protidampinške dajatve, ki se je z izpodbijano uredbo bistveno znižala, v obravnavani zadevi nesorazmerna“ (37). Zato so bile trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je opozorila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso ni kršila načela sorazmernosti, ko je za izvršitev sodbe ponovno uvedla dokončno dajatev po ustrezni stopnji in od datuma začetka veljavnosti dokončnih ukrepov. Ugotovila je tudi, da je sorazmerno, da se ponovno uvedene stopnje dajatev znižajo in odredi vračilo ali odpust razlike (36). Nazadnje je Splošno sodišče v zvezi s trditvijo, da ne bi bilo sorazmerno, če bi industrija Unije prejela dodatno zaščito za nazaj, ugotovilo, da ta trditev „ne dokazuje pravno zadostno, da bi bila ponovna uvedba dokončne protidampinške dajatve, ki se je z izpodbijano uredbo bistveno znižala, v obravnavani zadevi nesorazmerna“ (37). Zato so bile trditve zavrnjene.

36

37

| (64) | Družba Hämmerling je trdila, da je treba upoštevati trenutne gospodarske razmere. Od takrat se je moral zadevni gospodarski sektor spopasti s krizo zaradi COVID-19, svetovnim porastom cen, ki vpliva na celotno dobavno verigo (vključno s prevozom in logistiko), in s tem povezano gospodarsko krizo, zdaj pa se spopada še s težavami, kot so zvišanje stroškov električne energije, visoka stopnja inflacije itd., ki jih je med drugim povzročila ruska vojna agresija proti Ukrajini. Zato spornih dajatev ne bi bilo smiselno ponovno uvesti v sektorju, na trgu ter v mikro- in makroekonomskih razmerah, ki so popolnoma drugačne od tistih, ki so bile obravnavane v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. |
| --- | --- |

(64)

Družba Hämmerling je trdila, da je treba upoštevati trenutne gospodarske razmere. Od takrat se je moral zadevni gospodarski sektor spopasti s krizo zaradi COVID-19, svetovnim porastom cen, ki vpliva na celotno dobavno verigo (vključno s prevozom in logistiko), in s tem povezano gospodarsko krizo, zdaj pa se spopada še s težavami, kot so zvišanje stroškov električne energije, visoka stopnja inflacije itd., ki jih je med drugim povzročila ruska vojna agresija proti Ukrajini. Zato spornih dajatev ne bi bilo smiselno ponovno uvesti v sektorju, na trgu ter v mikro- in makroekonomskih razmerah, ki so popolnoma drugačne od tistih, ki so bile obravnavane v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba.

| (65) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11, se lahko postopek za zamenjavo akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (38). V obravnavani zadevi je do nezakonitosti, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, prišlo v uredbi o uvedbi dokončnih izravnalnih ukrepov. Zato Komisija pri odpravi nezakonitosti, ki jih je ugotovilo Splošno sodišče, ne more upoštevati nedavnega razvoja dogodkov, ki se ne nanaša na obdobje preiskave in obravnavano obdobje. V skladu s členom 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe se dokončna izravnalna dajatev uvede, kadar končno ugotovljena dejstva kažejo na obstoj subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in s tem povzročene škode ter kadar interes Unije narekuje posredovanje v skladu s členom 31. Posledično bi lahko ponovni začetek preiskave pomenil, da izravnalne dajatve ne bi bile ponovno uvedene, le če bi Komisija v obdobju preiskave ugotovila neobstoj subvencioniranja, z njim povezane škode ali interesa Unije proti dajatvam (39). |
| --- | --- |

(65)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11, se lahko postopek za zamenjavo akta, razglašenega za ničnega, nadaljuje v točki, v kateri je prišlo do nezakonitosti (38). V obravnavani zadevi je do nezakonitosti, ki jo je ugotovilo Splošno sodišče, prišlo v uredbi o uvedbi dokončnih izravnalnih ukrepov. Zato Komisija pri odpravi nezakonitosti, ki jih je ugotovilo Splošno sodišče, ne more upoštevati nedavnega razvoja dogodkov, ki se ne nanaša na obdobje preiskave in obravnavano obdobje. V skladu s členom 15(1) osnovne protisubvencijske uredbe se dokončna izravnalna dajatev uvede, kadar končno ugotovljena dejstva kažejo na obstoj subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in s tem povzročene škode ter kadar interes Unije narekuje posredovanje v skladu s členom 31. Posledično bi lahko ponovni začetek preiskave pomenil, da izravnalne dajatve ne bi bile ponovno uvedene, le če bi Komisija v obdobju preiskave ugotovila neobstoj subvencioniranja, z njim povezane škode ali interesa Unije proti dajatvam (39).

38

39

| (66) | Skupina GITI Group je trdila, da bi moral biti ponovni začetek strogo omejen na vprašanja, ki jih je obravnavalo Splošno sodišče. Zato Komisija ne sme nadomestiti analize nelojalnega nižanja prodajnih cen z analizo oviranja dviga cen za presojo učinka na cene, saj je metodologija, ki jo je sprejela Komisija, še vedno veljavna in je zato ponovni začetek ne zadeva. Učinkov analize oviranja dviga cen Splošno sodišče ni obravnavalo, zato jih ta ponovni začetek ne zadeva. |
| --- | --- |

(66)

Skupina GITI Group je trdila, da bi moral biti ponovni začetek strogo omejen na vprašanja, ki jih je obravnavalo Splošno sodišče. Zato Komisija ne sme nadomestiti analize nelojalnega nižanja prodajnih cen z analizo oviranja dviga cen za presojo učinka na cene, saj je metodologija, ki jo je sprejela Komisija, še vedno veljavna in je zato ponovni začetek ne zadeva. Učinkov analize oviranja dviga cen Splošno sodišče ni obravnavalo, zato jih ta ponovni začetek ne zadeva.

| (67) | Komisija je opozorila, da je Splošno sodišče postavilo pod vprašaj analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki jo je Komisija izvedla v smislu poštene primerjave med izvoznimi cenami in cenami industrije Unije. Zato je bila pod vprašaj postavljena metodologija nelojalnega nižanja prodajnih cen kot taka. Poleg tega Komisiji nič ni preprečevalo, da bi upoštevala še morebitne druge učinke subvencioniranega uvoza na cene v smislu člena 8(3) osnovne protisubvencijske uredbe. V zadevi Deichmann je Sodišče odločilo, da ima Komisija široko diskrecijsko pravico: na zakonitost ukrepov lahko vpliva le njihova očitna neprimernost glede na uresničevani cilj (40). Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je opozorila, da je Splošno sodišče postavilo pod vprašaj analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki jo je Komisija izvedla v smislu poštene primerjave med izvoznimi cenami in cenami industrije Unije. Zato je bila pod vprašaj postavljena metodologija nelojalnega nižanja prodajnih cen kot taka. Poleg tega Komisiji nič ni preprečevalo, da bi upoštevala še morebitne druge učinke subvencioniranega uvoza na cene v smislu člena 8(3) osnovne protisubvencijske uredbe. V zadevi Deichmann je Sodišče odločilo, da ima Komisija široko diskrecijsko pravico: na zakonitost ukrepov lahko vpliva le njihova očitna neprimernost glede na uresničevani cilj (40). Zato je bila trditev zavrnjena.

40

| (68) | Skupina GITI Group je trdila, da Komisija pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih cen ne more vzpostaviti novega pristopa. Natančneje, Komisija pri (ponovnem) izračunu stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode ne bi smela uvesti nove strukture kontrolne številke izdelka, tj. z dodajanjem vrste stranke (41). |
| --- | --- |

(68)

Skupina GITI Group je trdila, da Komisija pri ugotavljanju nelojalnega nižanja prodajnih cen ne more vzpostaviti novega pristopa. Natančneje, Komisija pri (ponovnem) izračunu stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode ne bi smela uvesti nove strukture kontrolne številke izdelka, tj. z dodajanjem vrste stranke (41).

41

| (69) | Komisija je opozorila, da ne glede na to, ali lahko uvede nove elemente v strukturo kontrolne številke izdelka ali ne, se pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen, opisanih v oddelku 4.1 v nadaljevanju, v strukturo kontrolne številke izdelka niso uvedli novi elementi. Zato je bila ta trditev brezpredmetna. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je opozorila, da ne glede na to, ali lahko uvede nove elemente v strukturo kontrolne številke izdelka ali ne, se pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen, opisanih v oddelku 4.1 v nadaljevanju, v strukturo kontrolne številke izdelka niso uvedli novi elementi. Zato je bila ta trditev brezpredmetna.

| (70) | Združenje CRIA je tako ob začetku postopka kot po razkritju trdilo, da je treba preučiti pravne zahtevke, o katerih Splošno sodišče še ni odločilo, in da bi morala Komisija dejavno upoštevati trditve, ki jih Splošno sodišče ni obravnavalo. |
| --- | --- |

(70)

Združenje CRIA je tako ob začetku postopka kot po razkritju trdilo, da je treba preučiti pravne zahtevke, o katerih Splošno sodišče še ni odločilo, in da bi morala Komisija dejavno upoštevati trditve, ki jih Splošno sodišče ni obravnavalo.

| (71) | Družba Opoltrans je trdila, da v času preiskave ni bilo dokazov o dampingu uvoza iz Kitajske ter, med drugim, da uporaba ZDA kot primerljive države ni bila ustrezna, da industrija Unije ni utrpela škode, da ni vzročne zveze med položajem industrije Unije in uvozom iz Kitajske ter da ponovna uvedba dajatev ni v interesu uporabnikov. |
| --- | --- |

(71)

Družba Opoltrans je trdila, da v času preiskave ni bilo dokazov o dampingu uvoza iz Kitajske ter, med drugim, da uporaba ZDA kot primerljive države ni bila ustrezna, da industrija Unije ni utrpela škode, da ni vzročne zveze med položajem industrije Unije in uvozom iz Kitajske ter da ponovna uvedba dajatev ni v interesu uporabnikov.

| (72) | Kot je Komisija pojasnila v obvestilu o ponovnem začetku, so ugotovitve iz izpodbijane uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar so bile zavrnjene s sodbo Splošnega sodišča ali pa jih Splošno sodišče ni preučilo ter zato niso privedle do razglasitve izpodbijane uredbe za nično, še naprej v celoti veljavne (42). To je vključevalo vprašanja, ki sta jih navedla združenje CRIA in družba Opoltrans. Zato Komisiji ni bilo treba preučiti trditev o vprašanjih, ki presegajo to, kar je Splošno sodišče razglasilo za nezakonito. |
| --- | --- |

(72)

Kot je Komisija pojasnila v obvestilu o ponovnem začetku, so ugotovitve iz izpodbijane uredbe, ki se niso izpodbijale ali so se izpodbijale, vendar so bile zavrnjene s sodbo Splošnega sodišča ali pa jih Splošno sodišče ni preučilo ter zato niso privedle do razglasitve izpodbijane uredbe za nično, še naprej v celoti veljavne (42). To je vključevalo vprašanja, ki sta jih navedla združenje CRIA in družba Opoltrans. Zato Komisiji ni bilo treba preučiti trditev o vprašanjih, ki presegajo to, kar je Splošno sodišče razglasilo za nezakonito.

42

6.   PONOVNA PREUČITEV UČINKOV ZADEVNEGA UVOZA NA CENE IN VZROČNA ZVEZA

PONOVNA PREUČITEV UČINKOV ZADEVNEGA UVOZA NA CENE IN VZROČNA ZVEZA

6.1   Ugotavljanje nelojalnega nižanja prodajnih cen

Ugotavljanje nelojalnega nižanja prodajnih cen

| (73) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 5 do 7, je Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen ni opravila poštene primerjave, ker je po analogiji prilagodila izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov z uporabo člena 2(9) osnovne protidampinške uredbe, medtem ko je industrija Unije prodajala tudi prek povezanih prodajnih subjektov, njihova prodaja pa ni bila prilagojena. |
| --- | --- |

(73)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 5 do 7, je Splošno sodišče ugotovilo, da Komisija pri izračunu stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen ni opravila poštene primerjave, ker je po analogiji prilagodila izvozno ceno proizvajalcev izvoznikov z uporabo člena 2(9) osnovne protidampinške uredbe, medtem ko je industrija Unije prodajala tudi prek povezanih prodajnih subjektov, njihova prodaja pa ni bila prilagojena.

| (74) | Poleg tega je Splošno sodišče v točki 163 sodbe ugotovilo, da bi bilo brez prilagoditve na podlagi člena 2(9) osnovne protidampinške uredbe „s tako metodo [...] mogoče opraviti pošteno primerjavo cen v primerih, v katerih bi se zadevni izdelek in podoben izdelek prodajala prek povezanih prodajnih subjektov“. Splošno sodišče je v točki 190 sodbe ugotovilo, da s tako primerjavo „ni mogoče nevtralizirati morebitnih učinkov napake, pri kateri so bile dejanske prodajne cene, ki so jih strankam v Uniji neposredno zaračunali kitajski proizvajalci izvozniki, na eni strani primerjane s cenami pri nadaljnji prodaji, ki so jih zaračunavali prodajni subjekti, povezani s proizvajalci Unije, na drugi strani“ (poudarek dodan). Nazadnje je Splošno sodišče v točki 134 sodbe določilo, da „mora biti neodvisno od zakonitosti in upoštevnosti ravni trgovanja, ki jo je Komisija izbrala pri proizvajalcih izvoznikih oziroma proizvajalcih Unije, primerjava cen, ki jo opravi ta institucija, vedno poštena in se zato nanašati na cene, ki so vse na isti ravni trgovanja“. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega je Splošno sodišče v točki 163 sodbe ugotovilo, da bi bilo brez prilagoditve na podlagi člena 2(9) osnovne protidampinške uredbe „s tako metodo [...] mogoče opraviti pošteno primerjavo cen v primerih, v katerih bi se zadevni izdelek in podoben izdelek prodajala prek povezanih prodajnih subjektov“. Splošno sodišče je v točki 190 sodbe ugotovilo, da s tako primerjavo „ni mogoče nevtralizirati morebitnih učinkov napake, pri kateri so bile dejanske prodajne cene, ki so jih strankam v Uniji neposredno zaračunali kitajski proizvajalci izvozniki, na eni strani primerjane s cenami pri nadaljnji prodaji, ki so jih zaračunavali prodajni subjekti, povezani s proizvajalci Unije, na drugi strani“ (poudarek dodan). Nazadnje je Splošno sodišče v točki 134 sodbe določilo, da „mora biti neodvisno od zakonitosti in upoštevnosti ravni trgovanja, ki jo je Komisija izbrala pri proizvajalcih izvoznikih oziroma proizvajalcih Unije, primerjava cen, ki jo opravi ta institucija, vedno poštena in se zato nanašati na cene, ki so vse na isti ravni trgovanja“.

morebitnih

| (75) | Kot je pojasnjeno v točki 150 sodbe Splošnega sodišča, je znašal delež prodaje vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, 0 % za skupino Xingyuan Group, 34 % za skupino GITI Group, 19 % za skupino Aeolus in 98,6 % za skupino Hankook Group. Poleg tega je Komisija v odgovor na ukrep procesnega vodstva Splošnega sodišča pojasnila, da delež prodaje, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, znaša 46,9 % za vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike in 87 % za vzorčene proizvajalce Unije. Zato je bil delež prodaje, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, velik do zelo velik pri obeh vzorcih. |
| --- | --- |

(75)

Kot je pojasnjeno v točki 150 sodbe Splošnega sodišča, je znašal delež prodaje vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, 0 % za skupino Xingyuan Group, 34 % za skupino GITI Group, 19 % za skupino Aeolus in 98,6 % za skupino Hankook Group. Poleg tega je Komisija v odgovor na ukrep procesnega vodstva Splošnega sodišča pojasnila, da delež prodaje, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, znaša 46,9 % za vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike in 87 % za vzorčene proizvajalce Unije. Zato je bil delež prodaje, opravljene prek povezanih prodajnih subjektov, velik do zelo velik pri obeh vzorcih.

| (76) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 658 izpodbijane uredbe, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala: |
| --- | --- |

(76)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 658 izpodbijane uredbe, je Komisija nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

| (77) | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka in segment, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, in |
| --- | --- |

(77)

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka in segment, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, in

| (78) | ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka in segment vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carine in stroške po uvozu (v nadaljnjem besedilu: cena CIF ob iztovorjenju). |
| --- | --- |

(78)

ustrezno tehtano povprečje cen za posamezno uvoženo vrsto izdelka in segment vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenih na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za carine in stroške po uvozu (v nadaljnjem besedilu: cena CIF ob iztovorjenju).

| (79) | Da bi se izvršila sodba Splošnega sodišča, izvozne cene v primeru prodaje prek povezanih trgovcev niso bile več prilagojene po analogiji v skladu s členom 2(9) osnovne protidampinške uredbe. Prodajni, splošni in administrativni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) povezanega trgovca ter dobiček vzorca nepovezanih uvoznikov so se tako ponovno dodali izvozni ceni. |
| --- | --- |

(79)

Da bi se izvršila sodba Splošnega sodišča, izvozne cene v primeru prodaje prek povezanih trgovcev niso bile več prilagojene po analogiji v skladu s členom 2(9) osnovne protidampinške uredbe. Prodajni, splošni in administrativni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) povezanega trgovca ter dobiček vzorca nepovezanih uvoznikov so se tako ponovno dodali izvozni ceni.

| (80) | Komisija je poleg tega ocenila, ali obstajajo še druga vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, ki bi jih bilo treba obravnavati za pošteno primerjavo v primerih, ko so proizvajalci izvozniki prodajali neposredno strankam v Uniji, medtem ko so vzorčeni proizvajalci Unije strankam v Uniji prodajali prek povezanih prodajnih subjektov. V ta namen je izvedla podrobno analizo cen celotne prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije, da bi ugotovila cenovne vzorce neposredne prodaje iz tovarne in posredne prodaje prek povezanih prodajnih subjektov. Primerjava je pokazala znatne razlike v cenah znotraj posamezne vrste izdelka, vendar brez očitnega cenovnega vzorca. Čeprav bi morali povezanim prodajnim subjektom pri prodaji strankam v Uniji načeloma nastati stroški trženja, se zdi, da ti stroški niso bili dosledno preneseni na končne cene. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je poleg tega ocenila, ali obstajajo še druga vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, ki bi jih bilo treba obravnavati za pošteno primerjavo v primerih, ko so proizvajalci izvozniki prodajali neposredno strankam v Uniji, medtem ko so vzorčeni proizvajalci Unije strankam v Uniji prodajali prek povezanih prodajnih subjektov. V ta namen je izvedla podrobno analizo cen celotne prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije, da bi ugotovila cenovne vzorce neposredne prodaje iz tovarne in posredne prodaje prek povezanih prodajnih subjektov. Primerjava je pokazala znatne razlike v cenah znotraj posamezne vrste izdelka, vendar brez očitnega cenovnega vzorca. Čeprav bi morali povezanim prodajnim subjektom pri prodaji strankam v Uniji načeloma nastati stroški trženja, se zdi, da ti stroški niso bili dosledno preneseni na končne cene.

| (81) | Zato je Komisija sklenila, da neposredna prodaja pri proizvajalcih ali prodaja prek povezanih prodajnih subjektov proizvajalcev nista imeli opaznega učinka na raven cen pri prodaji kupcu. Zlasti ni bilo ugotovljeno, da je prodaja prek povezanega subjekta povzročila višje cene kot prodaja, ki jo je neposredno opravil proizvajalec. Zato Komisija ni ugotovila morebitnih učinkov na ravni cen, ki bi jih bilo treba nevtralizirati, kot je Splošno sodišče domnevalo v točki 190 sodbe. Primerjava dejanskih prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji potrošnikom v Uniji neposredno ali prek povezanih prodajnih subjektov z izvoznimi cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je bila torej v tem primeru upravičena. |
| --- | --- |

(81)

Zato je Komisija sklenila, da neposredna prodaja pri proizvajalcih ali prodaja prek povezanih prodajnih subjektov proizvajalcev nista imeli opaznega učinka na raven cen pri prodaji kupcu. Zlasti ni bilo ugotovljeno, da je prodaja prek povezanega subjekta povzročila višje cene kot prodaja, ki jo je neposredno opravil proizvajalec. Zato Komisija ni ugotovila morebitnih učinkov na ravni cen, ki bi jih bilo treba nevtralizirati, kot je Splošno sodišče domnevalo v točki 190 sodbe. Primerjava dejanskih prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji potrošnikom v Uniji neposredno ali prek povezanih prodajnih subjektov z izvoznimi cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je bila torej v tem primeru upravičena.

| (82) | Komisija je opravila tudi podrobno analizo cenovnih vzorcev po prodajnih kanalih, ki jih uporablja industrija Unije. Glede na to je industrija Unije v različnih deležih prodajala uporabnikom, distributerjem, prodajalcem na drobno in „drugim“. Prodaja vsem strankam razen „drugim“ je bila reprezentativna za vse vrste izdelka. Komisija je opozorila, da so bile prodajne cene za uporabnike iste vrste izdelka pogosto nižje kot za distributerje in prodajalce na drobno, vendar je bilo mogoče opaziti tudi nasprotno. Razlike v cenah za različne stranke tudi niso bile nujno odvisne od celotnega obsega prodaje določenemu kupcu. Zato je Komisija ugotovila, da ni očitnega vzorca cen, ki so se zaračunavale različnim vrstam strank, in da niso potrebne nadaljnje prilagoditve za zagotovitev poštene primerjave, kot je določilo Splošno sodišče. |
| --- | --- |

(82)

Komisija je opravila tudi podrobno analizo cenovnih vzorcev po prodajnih kanalih, ki jih uporablja industrija Unije. Glede na to je industrija Unije v različnih deležih prodajala uporabnikom, distributerjem, prodajalcem na drobno in „drugim“. Prodaja vsem strankam razen „drugim“ je bila reprezentativna za vse vrste izdelka. Komisija je opozorila, da so bile prodajne cene za uporabnike iste vrste izdelka pogosto nižje kot za distributerje in prodajalce na drobno, vendar je bilo mogoče opaziti tudi nasprotno. Razlike v cenah za različne stranke tudi niso bile nujno odvisne od celotnega obsega prodaje določenemu kupcu. Zato je Komisija ugotovila, da ni očitnega vzorca cen, ki so se zaračunavale različnim vrstam strank, in da niso potrebne nadaljnje prilagoditve za zagotovitev poštene primerjave, kot je določilo Splošno sodišče.

| (83) | Komisija je spomnila, da je z obvestilom k dokumentaciji z dne 30. januarja 2023 zagotovila dodatne informacije o svoji analizi cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala pri neposredni in posredni prodaji različnim vrstam strank. |
| --- | --- |

(83)

Komisija je spomnila, da je z obvestilom k dokumentaciji z dne 30. januarja 2023 zagotovila dodatne informacije o svoji analizi cen, ki jih je industrija Unije zaračunavala pri neposredni in posredni prodaji različnim vrstam strank.

| (84) | Po dodatnem razkritju se združenje CRIA ni strinjalo z ugotovitvijo Komisije, da ni mogoče ugotoviti vzorca cen v zvezi s prodajo proizvajalcev Unije. Komisija je opozorila, da združenje CRIA svoje trditve ni utemeljilo in ni predložilo nobenega dokaza, da je bila analiza Komisije napačna. Zato je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(84)

Po dodatnem razkritju se združenje CRIA ni strinjalo z ugotovitvijo Komisije, da ni mogoče ugotoviti vzorca cen v zvezi s prodajo proizvajalcev Unije. Komisija je opozorila, da združenje CRIA svoje trditve ni utemeljilo in ni predložilo nobenega dokaza, da je bila analiza Komisije napačna. Zato je trditev zavrnila.

| (85) | Popravljena tehtana povprečna stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen na podlagi uvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je znašala 14,7 %. |
| --- | --- |

(85)

Popravljena tehtana povprečna stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen na podlagi uvoza vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je znašala 14,7 %.

6.2   Oviranje dviga cen

Oviranje dviga cen

| (86) | Komisija je menila, da bi zadevni uvoz še vedno imel negativne cenovne učinke na prodajo v Uniji, tudi če bi bilo treba popravljeno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen šteti za zanemarljivo ali neustrezno. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je menila, da bi zadevni uvoz še vedno imel negativne cenovne učinke na prodajo v Uniji, tudi če bi bilo treba popravljeno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen šteti za zanemarljivo ali neustrezno.

| (87) | Subvencioniran uvoz lahko pomembno vpliva na trg, kadar je pomembna cenovna občutljivost. Kot je navedeno v uvodni izjavi 628 izpodbijane uredbe, je trg Unije za pnevmatike za tovornjake in avtobuse zelo konkurenčen trg, na katerega lahko razlike v cenah močno vplivajo. |
| --- | --- |

(87)

Subvencioniran uvoz lahko pomembno vpliva na trg, kadar je pomembna cenovna občutljivost. Kot je navedeno v uvodni izjavi 628 izpodbijane uredbe, je trg Unije za pnevmatike za tovornjake in avtobuse zelo konkurenčen trg, na katerega lahko razlike v cenah močno vplivajo.

| (88) | Kot je razvidno iz preglednic 9 do 12 v izpodbijani uredbi, se je povprečna cena industrije Unije v obravnavanem obdobju znižala za 8 %, proizvodni stroški na enoto pa za 6 %. Položaj je bil najslabši v tretjem razredu, kjer se je prodajna cena znižala za 5 %, stroški proizvodnje na enoto pa so se povečali za 1 %. Nazadnje so bile družbe v tretjem razredu zaradi subvencioniranega uvoza prisiljene prodajati po ceni, ki je bila enaka njihovim proizvodnim stroškom, torej brez kakršnega koli dobička in z izgubo. Posledično je uvoz iz Kitajske zaradi svojega obsega (povečanje za 32 %) in cen (znižanje za 11 %) v obravnavanem obdobju oviral dvig cen, zato industrija Unije ni mogla prilagoditi svojih cen navzgor, da bi upoštevala zvišanje proizvodnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

(88)

Kot je razvidno iz preglednic 9 do 12 v izpodbijani uredbi, se je povprečna cena industrije Unije v obravnavanem obdobju znižala za 8 %, proizvodni stroški na enoto pa za 6 %. Položaj je bil najslabši v tretjem razredu, kjer se je prodajna cena znižala za 5 %, stroški proizvodnje na enoto pa so se povečali za 1 %. Nazadnje so bile družbe v tretjem razredu zaradi subvencioniranega uvoza prisiljene prodajati po ceni, ki je bila enaka njihovim proizvodnim stroškom, torej brez kakršnega koli dobička in z izgubo. Posledično je uvoz iz Kitajske zaradi svojega obsega (povečanje za 32 %) in cen (znižanje za 11 %) v obravnavanem obdobju oviral dvig cen, zato industrija Unije ni mogla prilagoditi svojih cen navzgor, da bi upoštevala zvišanje proizvodnih stroškov na enoto.

| (89) | Komisija je zato ugotovila, da bi v tem primeru zadevni uvoz oviral dvig cen, tudi če bi se izpodbijal obstoj nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je zato ugotovila, da bi v tem primeru zadevni uvoz oviral dvig cen, tudi če bi se izpodbijal obstoj nelojalnega nižanja prodajnih cen.

6.3   Vzročna zveza

Vzročna zveza

| (90) | Komisija je preučila, ali bi ob upoštevanju popravljenih stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz od vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov in ugotovitev o oviranju dviga cen še vedno obstajala vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je preučila, ali bi ob upoštevanju popravljenih stopenj nelojalnega nižanja prodajnih cen za uvoz od vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov in ugotovitev o oviranju dviga cen še vedno obstajala vzročna zveza med subvencioniranim uvozom in škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije.

| (91) | Kljub znižanju stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za vse vzorčene kitajske izvoznike, razen za skupino Xingyuan Group, je uvoz vzorčenih kitajskih izvoznikov še vedno povzročal znatno nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije. Zato popravljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen niso spremenile prvotne ugotovitve Komisije o obstoju vzročne zveze med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in subvencioniranim uvozom iz LRK iz oddelka 5.1 začasne uredbe, kot je bila potrjena v oddelku 5.1 izpodbijane uredbe. Popravljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in dodatne ugotovitve v zvezi z oviranjem dviga cen v zadevnem primeru niso spremenile analize in ugotovitev v zvezi z drugimi vzroki škode, kot so predstavljeni v oddelku 5.1 izpodbijane uredbe. |
| --- | --- |

(91)

Kljub znižanju stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen za vse vzorčene kitajske izvoznike, razen za skupino Xingyuan Group, je uvoz vzorčenih kitajskih izvoznikov še vedno povzročal znatno nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije. Zato popravljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen niso spremenile prvotne ugotovitve Komisije o obstoju vzročne zveze med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in subvencioniranim uvozom iz LRK iz oddelka 5.1 začasne uredbe, kot je bila potrjena v oddelku 5.1 izpodbijane uredbe. Popravljene stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen in dodatne ugotovitve v zvezi z oviranjem dviga cen v zadevnem primeru niso spremenile analize in ugotovitev v zvezi z drugimi vzroki škode, kot so predstavljeni v oddelku 5.1 izpodbijane uredbe.

| (92) | Zato je Komisija vztrajala pri svoji ugotovitvi, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica subvencioniranega uvoza iz LRK ter da drugi posamično ali skupaj obravnavani dejavniki niso zmanjšali vzročne zveze med škodo in subvencioniranim uvozom. |
| --- | --- |

(92)

Zato je Komisija vztrajala pri svoji ugotovitvi, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica subvencioniranega uvoza iz LRK ter da drugi posamično ali skupaj obravnavani dejavniki niso zmanjšali vzročne zveze med škodo in subvencioniranim uvozom.

7.   PONOVNA PREUČITEV STOPENJ ŠKODE DRUŽB, KI JIH ZADEVA PONOVNI ZAČETEK

PONOVNA PREUČITEV STOPENJ ŠKODE DRUŽB, KI JIH ZADEVA PONOVNI ZAČETEK

| (93) | Splošno sodišče je v točki 179 sodbe ugotovilo, da „se stopnja škode izračuna s primerjavo uvoznih cen, uporabljenih pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen, na eni strani in neškodljivih cen podobnega izdelka, ki vključuje ciljni dobiček, ki odraža normalne tržne pogoje, na drugi strani. Zato napaka v zvezi z ravnjo trgovanja, na kateri se opravi primerjava cen, lahko vpliva tako na izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen kot na izračun stopnje škode.“ |
| --- | --- |

(93)

Splošno sodišče je v točki 179 sodbe ugotovilo, da „se stopnja škode izračuna s primerjavo uvoznih cen, uporabljenih pri izračunu nelojalnega nižanja prodajnih cen, na eni strani in neškodljivih cen podobnega izdelka, ki vključuje ciljni dobiček, ki odraža normalne tržne pogoje, na drugi strani. Zato napaka v zvezi z ravnjo trgovanja, na kateri se opravi primerjava cen, lahko vpliva tako na izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen kot na izračun stopnje škode.“

| (94) | Komisija je za izvršitev sodbe ponovno izračunala stopnjo odprave škode za vse družbe, ki jih zadeva ponovni začetek. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je za izvršitev sodbe ponovno izračunala stopnjo odprave škode za vse družbe, ki jih zadeva ponovni začetek.

| (95) | V prvotni preiskavi je Komisija stopnjo odprave škode v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:






  — | tehtano povprečno neškodljivo ceno za posamezno vrsto izdelka štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna, |
| --- | --- | --- |

(95)

V prvotni preiskavi je Komisija stopnjo odprave škode v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:

—

tehtano povprečno neškodljivo ceno za posamezno vrsto izdelka štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna,

| — | isto izvozno ceno, določeno v uvodni izjavi 76, druga alinea, zgoraj. |
| --- | --- |

—

isto izvozno ceno, določeno v uvodni izjavi 76, druga alinea, zgoraj.

| (96) | Neškodljiva cena industrije Unije temelji na proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, vključno s PSA-stroški, s pribitkom razumnega dobička in je določena na ravni cene franko tovarna. Vendar Komisija v tem konkretnem primeru ni imela dovolj podrobnih in preverjenih informacij o proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, ki so potrebne za izračun stopnje škode, kot je opisano zgoraj. Glede na posebne okoliščine v tem primeru in ob ugotovitvi, da ni bilo razlike v cenah glede na prodajni kanal, ki so ga uporabili vzorčeni proizvajalci Unije, je bila neškodljiva cena izjemoma izračunana na podlagi končne prodajne cene glede na vrsto izdelka, prodanega neposredno ali prek povezanih prodajnih subjektov, ki je bila zaračunana nepovezanim strankam na trgu Unije, pri čemer so se upoštevale prilagoditve na raven cene franko tovarna, kot je opisano v uvodni izjavi 95, prva alinea, zgoraj, in od katere je bil odštet dejanski dobiček, nato pa je bil dodan razumni dobiček. Glede na te posebne okoliščine se je za izvršitev sodbe štelo za primerno, da se ta cena primerja s končno prodajno ceno proizvajalcev izvoznikov simetrično, tj. na ravni povezanih uvoznikov, pri čemer se prav tako upoštevajo samo prilagoditve za carine in stroške po uvozu, kot so opisane v uvodni izjavi 76, druga alinea, zgoraj, vendar pa so vključeni še PSA-stroški in dobiček uvoznikov, povezanih s proizvajalci izvozniki, s sedežem v Uniji. |
| --- | --- |

(96)

Neškodljiva cena industrije Unije temelji na proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, vključno s PSA-stroški, s pribitkom razumnega dobička in je določena na ravni cene franko tovarna. Vendar Komisija v tem konkretnem primeru ni imela dovolj podrobnih in preverjenih informacij o proizvodnih stroških glede na vrsto izdelka, ki so potrebne za izračun stopnje škode, kot je opisano zgoraj. Glede na posebne okoliščine v tem primeru in ob ugotovitvi, da ni bilo razlike v cenah glede na prodajni kanal, ki so ga uporabili vzorčeni proizvajalci Unije, je bila neškodljiva cena izjemoma izračunana na podlagi končne prodajne cene glede na vrsto izdelka, prodanega neposredno ali prek povezanih prodajnih subjektov, ki je bila zaračunana nepovezanim strankam na trgu Unije, pri čemer so se upoštevale prilagoditve na raven cene franko tovarna, kot je opisano v uvodni izjavi 95, prva alinea, zgoraj, in od katere je bil odštet dejanski dobiček, nato pa je bil dodan razumni dobiček. Glede na te posebne okoliščine se je za izvršitev sodbe štelo za primerno, da se ta cena primerja s končno prodajno ceno proizvajalcev izvoznikov simetrično, tj. na ravni povezanih uvoznikov, pri čemer se prav tako upoštevajo samo prilagoditve za carine in stroške po uvozu, kot so opisane v uvodni izjavi 76, druga alinea, zgoraj, vendar pa so vključeni še PSA-stroški in dobiček uvoznikov, povezanih s proizvajalci izvozniki, s sedežem v Uniji.

| (97) | Poleg tega je Komisija glede na ugotovitve Splošnega sodišča v točki 190 sodbe skrbno preučila, ali obstajajo še druga vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, zaradi katerih bi bila potrebna nevtralizacija za namene poštene primerjave, saj je 87 % vzorca proizvajalcev Unije prodajalo prek povezanih prodajnih subjektov, številni proizvajalci izvozniki pa so prodajali tudi neposredno končnim strankam. Komisija je opozorila, da so bile v izračunih stopnje škode uporabljene končne prodajne cene glede na vrsto izdelka industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 96. Zato so ugotovitve v zvezi z izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen v celoti veljale tudi za izračune stopnje škode, kar zadeva pošteno primerjavo, kot je Splošno sodišče poudarilo v točki 179 sodbe. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 80 in 81 zgoraj, Komisija ni odkrila nobenega drugega vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, zaradi katerega bi bila potrebna prilagoditev za namene poštene primerjave. |
| --- | --- |

(97)

Poleg tega je Komisija glede na ugotovitve Splošnega sodišča v točki 190 sodbe skrbno preučila, ali obstajajo še druga vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, zaradi katerih bi bila potrebna nevtralizacija za namene poštene primerjave, saj je 87 % vzorca proizvajalcev Unije prodajalo prek povezanih prodajnih subjektov, številni proizvajalci izvozniki pa so prodajali tudi neposredno končnim strankam. Komisija je opozorila, da so bile v izračunih stopnje škode uporabljene končne prodajne cene glede na vrsto izdelka industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 96. Zato so ugotovitve v zvezi z izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen v celoti veljale tudi za izračune stopnje škode, kar zadeva pošteno primerjavo, kot je Splošno sodišče poudarilo v točki 179 sodbe. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 80 in 81 zgoraj, Komisija ni odkrila nobenega drugega vprašanja v zvezi z ravnjo trgovanja, zaradi katerega bi bila potrebna prilagoditev za namene poštene primerjave.

| (98) | Tako določene popravljene stopnje škode so bile:






  Družba | Stopnja odprave škode v % |
| --- | --- | --- |
| Skupina Xingyuan Group | 55,07  % |
| Skupina GITI Group | 28,51  % |
| Skupina Hankook Group | 10,31  % |
| Aeolus/Pirelli | 27,56  % |
| Družbe, ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi | 23,15  % |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (43) | 55,07  % |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (44) | 55,07  % |

(98)

Tako določene popravljene stopnje škode so bile:

Družba

Stopnja odprave škode v %

Skupina Xingyuan Group

55,07  %

Skupina GITI Group

28,51  %

Skupina Hankook Group

10,31  %

Aeolus/Pirelli

27,56  %

Družbe, ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi

23,15  %

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (43)

43

55,07  %

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (44)

44

55,07  %

8.   RAZKRITJE PODATKOV, KI JIH DOLOČI SODIŠČE, DA SE TOŽEČIM STRANKAM OMOGOČI UVELJAVLJANJE PRAVICE DO OBRAMBE

RAZKRITJE PODATKOV, KI JIH DOLOČI SODIŠČE, DA SE TOŽEČIM STRANKAM OMOGOČI UVELJAVLJANJE PRAVICE DO OBRAMBE

| (99) | Splošno sodišče je v točki 33 sodbe navedlo, da je Komisija kršila pravico tožečih strank do obrambe, ker jima ni razkrila nobenega od podatkov iz točke 244 sodbe. |
| --- | --- |

(99)

Splošno sodišče je v točki 33 sodbe navedlo, da je Komisija kršila pravico tožečih strank do obrambe, ker jima ni razkrila nobenega od podatkov iz točke 244 sodbe.

| (100) | Splošno sodišče je navedlo zadevne podatke v točki 244 sodbe:






  — | kazalnike bruto škode pred uporabo prilagoditev ponderiranja ter podatke, ki se nanašajo na MSP na eni strani in velika podjetja na drugi strani, |
| --- | --- | --- |

(100)

Splošno sodišče je navedlo zadevne podatke v točki 244 sodbe:

—

kazalnike bruto škode pred uporabo prilagoditev ponderiranja ter podatke, ki se nanašajo na MSP na eni strani in velika podjetja na drugi strani,

| — | kazalnike škode, razen dobičkonosnosti, po spremembi ponderiranja, |
| --- | --- |

—

kazalnike škode, razen dobičkonosnosti, po spremembi ponderiranja,

| — | nekatere informacije v zvezi z viri makroekonomskih podatkov o škodi in seznam MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo, |
| --- | --- |

—

nekatere informacije v zvezi z viri makroekonomskih podatkov o škodi in seznam MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo,

| — | točen skupni obseg prodaje MSP industrije Unije, ki so sodelovala v preiskavah, in informacije o deležu MSP v industriji Unije. |
| --- | --- |

—

točen skupni obseg prodaje MSP industrije Unije, ki so sodelovala v preiskavah, in informacije o deležu MSP v industriji Unije.

8.1   Kazalniki škode, s ponderiranjem ali brez njega, ločeno za MSP in velika podjetja

Kazalniki škode, s ponderiranjem ali brez njega, ločeno za MSP in velika podjetja

| (101) | Splošno sodišče je v točkah 215 do 235 sodbe ugotovilo, da je Komisija po spremembah ponderiranja v zaključni fazi (glej uvodne izjave 707 do 711 izpodbijane uredbe) pravilno izračunala in prikazala dobičkonosnost prodaje v Uniji na ravni industrije Unije kot celote (preglednica 16 v izpodbijani uredbi) in na ravni tretjega razreda (preglednica 20 v izpodbijani uredbi). Kot pa je Splošno sodišče poudarilo v točki 227 sodbe, je bilo treba zaradi spremembe metode ponderiranja ponovno izračunati vse mikroekonomske kazalnike, razen dobičkonosnosti. Ker Komisija tega ni storila, ni objektivno preverila vpliva subvencioniranega uvoza v skladu s členom 8(3) osnovne protisubvencijske uredbe. |
| --- | --- |

(101)

Splošno sodišče je v točkah 215 do 235 sodbe ugotovilo, da je Komisija po spremembah ponderiranja v zaključni fazi (glej uvodne izjave 707 do 711 izpodbijane uredbe) pravilno izračunala in prikazala dobičkonosnost prodaje v Uniji na ravni industrije Unije kot celote (preglednica 16 v izpodbijani uredbi) in na ravni tretjega razreda (preglednica 20 v izpodbijani uredbi). Kot pa je Splošno sodišče poudarilo v točki 227 sodbe, je bilo treba zaradi spremembe metode ponderiranja ponovno izračunati vse mikroekonomske kazalnike, razen dobičkonosnosti. Ker Komisija tega ni storila, ni objektivno preverila vpliva subvencioniranega uvoza v skladu s členom 8(3) osnovne protisubvencijske uredbe.

| (102) | Zato je Komisija za izvršitev sodbe Splošnega sodišča v naslednjih oddelkih analizirala učinek uporabe ponderiranja, določenega v zaključni fazi, na vse mikroekonomske kazalnike, razen splošne dobičkonosnosti in dobičkonosnosti tretjega razreda („spremenjeno ponderiranje“). Kot je prikazano v nadaljevanju, zaradi uporabe tega spremenjenega ponderiranja ni bila znatno spremenjena nobena od ugotovitev Komisije v zvezi z mikroekonomskimi kazalniki. Posledično je bil obstoj znatne škode v obravnavanem obdobju potrjen. |
| --- | --- |

(102)

Zato je Komisija za izvršitev sodbe Splošnega sodišča v naslednjih oddelkih analizirala učinek uporabe ponderiranja, določenega v zaključni fazi, na vse mikroekonomske kazalnike, razen splošne dobičkonosnosti in dobičkonosnosti tretjega razreda („spremenjeno ponderiranje“). Kot je prikazano v nadaljevanju, zaradi uporabe tega spremenjenega ponderiranja ni bila znatno spremenjena nobena od ugotovitev Komisije v zvezi z mikroekonomskimi kazalniki. Posledično je bil obstoj znatne škode v obravnavanem obdobju potrjen.

| (103) | Poleg tega je Splošno sodišče v točki 244 sodbe navedlo, da je Komisija kršila pravico tožečih strank do obrambe, ker jima pred uporabo prilagoditev ponderiranja ni razkrila kazalnikov bruto škode ter podatkov v zvezi z MSP na eni strani in velikimi podjetji na drugi strani. Vendar Splošno sodišče od Komisije ni zahtevalo, naj ponovno oblikuje svoje ugotovitve o škodi brez kakršnih koli prilagoditev ponderiranja. Nasprotno, Splošno sodišče je zgolj določilo, da bi bilo treba zadevne stranke seznaniti s temi kazalniki bruto škode pred uporabo morebitnih prilagoditev ponderiranja. |
| --- | --- |

(103)

Poleg tega je Splošno sodišče v točki 244 sodbe navedlo, da je Komisija kršila pravico tožečih strank do obrambe, ker jima pred uporabo prilagoditev ponderiranja ni razkrila kazalnikov bruto škode ter podatkov v zvezi z MSP na eni strani in velikimi podjetji na drugi strani. Vendar Splošno sodišče od Komisije ni zahtevalo, naj ponovno oblikuje svoje ugotovitve o škodi brez kakršnih koli prilagoditev ponderiranja. Nasprotno, Splošno sodišče je zgolj določilo, da bi bilo treba zadevne stranke seznaniti s temi kazalniki bruto škode pred uporabo morebitnih prilagoditev ponderiranja.

| (104) | Glede na navedeno je Komisija za izvršitev sodbe Splošnega sodišča v naslednjih oddelkih prikazala ugotovljene mikroekonomske kazalnike: (1) v začasni fazi, ki jo vsebuje začasna uredba, (2) v zaključni fazi po spremembi ponderiranja (imenovani „spremenjeno ponderiranje“ v vseh preglednicah v nadaljevanju), (3) brez prilagoditve ponderiranja in (4) v tretjem razredu: (4a) kazalniki samo za MSP in (4b) kazalniki samo za velika podjetja. |
| --- | --- |

(104)

Glede na navedeno je Komisija za izvršitev sodbe Splošnega sodišča v naslednjih oddelkih prikazala ugotovljene mikroekonomske kazalnike: (1) v začasni fazi, ki jo vsebuje začasna uredba, (2) v zaključni fazi po spremembi ponderiranja (imenovani „spremenjeno ponderiranje“ v vseh preglednicah v nadaljevanju), (3) brez prilagoditve ponderiranja in (4) v tretjem razredu: (4a) kazalniki samo za MSP in (4b) kazalniki samo za velika podjetja.

8.1.1   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (105) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 704 do 711 izpodbijane uredbe, je Komisija menila, da mikroekonomski kazalniki ne morejo odražati dejanskega položaja industrije Unije, saj so velika vzorčena podjetja bolj vplivala na skupne podatke kot vzorčena MSP, pri čemer je delež slednjih v celotni prodaji industrije Unije znašal približno 13 %. |
| --- | --- |

(105)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 704 do 711 izpodbijane uredbe, je Komisija menila, da mikroekonomski kazalniki ne morejo odražati dejanskega položaja industrije Unije, saj so velika vzorčena podjetja bolj vplivala na skupne podatke kot vzorčena MSP, pri čemer je delež slednjih v celotni prodaji industrije Unije znašal približno 13 %.

| (106) | Zato se je Komisija odločila, da bo povečala ponderje vzorčenih MSP. V zaključni fazi je bilo v izpodbijani uredbi uporabljeno ponderiranje, navedeno v nadaljevanju. Prvič, Komisija je določila deleže prodaje MSP in velikih podjetij v celotni prodaji Unije. Drugič, Komisija je prodajo vzorčenih MSP in velikih vzorčenih proizvajalcev izrazila z njihovim obsegom v celotni prodaji Unije. Nazadnje so se deleži primerjali, podatki o MSP pa so se povečali, da bi odražali enak delež kot vzorčena velika podjetja. Glej tudi uvodno izjavo 147 v nadaljevanju. Komisija je v začasni fazi uporabila tudi dodatno prilagoditev (tj. za prikaz deleža vsakega razreda v prodaji Unije v vzorčenih podatkih). Kot pa je pojasnjeno v izpodbijani uredbi, je bila ta prilagoditev v zaključni fazi opuščena, saj so zainteresirane strani nasprotovale uporabi fiksnega razmerja v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(106)

Zato se je Komisija odločila, da bo povečala ponderje vzorčenih MSP. V zaključni fazi je bilo v izpodbijani uredbi uporabljeno ponderiranje, navedeno v nadaljevanju. Prvič, Komisija je določila deleže prodaje MSP in velikih podjetij v celotni prodaji Unije. Drugič, Komisija je prodajo vzorčenih MSP in velikih vzorčenih proizvajalcev izrazila z njihovim obsegom v celotni prodaji Unije. Nazadnje so se deleži primerjali, podatki o MSP pa so se povečali, da bi odražali enak delež kot vzorčena velika podjetja. Glej tudi uvodno izjavo 147 v nadaljevanju. Komisija je v začasni fazi uporabila tudi dodatno prilagoditev (tj. za prikaz deleža vsakega razreda v prodaji Unije v vzorčenih podatkih). Kot pa je pojasnjeno v izpodbijani uredbi, je bila ta prilagoditev v zaključni fazi opuščena, saj so zainteresirane strani nasprotovale uporabi fiksnega razmerja v obravnavanem obdobju.

| (107) | Prilagoditev ponderiranja je vplivala na rezultat splošnih mikrokazalnikov, pa tudi na tretji razred, ker so bila v tem razredu dejavna velika podjetja in MSP. To ni vplivalo na trende v prvem in drugem razredu, saj so bila v teh razredih dejavna le velika podjetja. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 102, je prilagoditev ponderiranja le omejeno vplivala na splošne mikroekonomske kazalnike, ker je bila prodaja MSP v obdobju preiskave ocenjena na približno 13 % celotne prodaje Unije v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(107)

Prilagoditev ponderiranja je vplivala na rezultat splošnih mikrokazalnikov, pa tudi na tretji razred, ker so bila v tem razredu dejavna velika podjetja in MSP. To ni vplivalo na trende v prvem in drugem razredu, saj so bila v teh razredih dejavna le velika podjetja. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 102, je prilagoditev ponderiranja le omejeno vplivala na splošne mikroekonomske kazalnike, ker je bila prodaja MSP v obdobju preiskave ocenjena na približno 13 % celotne prodaje Unije v obdobju preiskave.

8.1.1.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (108) | Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale tako:

  Preglednica 1


  Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški











  Na podlagi: | V EUR/kos | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 9 v izpodbijani uredbi | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Brez ponderiranja | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Preglednica 9 v izpodbijani uredbi | Povprečni proizvodni stroški | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečni proizvodni stroški | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Brez ponderiranja | Povprečni proizvodni stroški | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(108)

Povprečne prodajne cene na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale tako:

Preglednica 1

Preglednica 1

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški

Na podlagi:

V EUR/kos

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 9 v izpodbijani uredbi

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

237

225

216

218

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Spremenjeno ponderiranje

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

239

228

219

220

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Brez ponderiranja

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

252

238

226

228

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Preglednica 9 v izpodbijani uredbi

Povprečni proizvodni stroški

200

188

183

188

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Spremenjeno ponderiranje

Povprečni proizvodni stroški

202

189

185

190

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Brez ponderiranja

Povprečni proizvodni stroški

209

192

188

192

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (109) | Kljub nominalni razliki med povprečno prodajno ceno na enoto, določeno v okviru različnih možnosti za obravnavano obdobje, glede na splošni trend ni bila ugotovljena razlika med ponderiranjem, uporabljenim v začasni fazi, in ponderiranjem, uporabljenim v zaključni fazi. Brez ponderiranja se je povprečna prodajna cena na enoto znižala za dve odstotni točki več kot v drugih dveh scenarijih. Enako je mogoče ugotoviti v zvezi s trendi, opaženimi pri povprečnih proizvodnih stroških. |
| --- | --- |

(109)

Kljub nominalni razliki med povprečno prodajno ceno na enoto, določeno v okviru različnih možnosti za obravnavano obdobje, glede na splošni trend ni bila ugotovljena razlika med ponderiranjem, uporabljenim v začasni fazi, in ponderiranjem, uporabljenim v zaključni fazi. Brez ponderiranja se je povprečna prodajna cena na enoto znižala za dve odstotni točki več kot v drugih dveh scenarijih. Enako je mogoče ugotoviti v zvezi s trendi, opaženimi pri povprečnih proizvodnih stroških.

| (110) | Ponderiranje oziroma njegov neobstoj ni vplival na ugotovitev v zvezi s prvim in drugim razredom. Kar zadeva tretji razred, prikazan v preglednicah 2, 3 in 4 v nadaljevanju, je Komisija preučila učinek ponderiranja in njegove neuporabe za tri sklope podatkov: za celoten tretji razred, za velika podjetja, dejavna v tem razredu, in za MSP.

  Preglednica 2


  Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški – tretji razred











  Na podlagi: | V EUR/kos | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 12 v izpodbijani uredbi | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Brez ponderiranja | Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Preglednica 12 v izpodbijani uredbi | Povprečni proizvodni stroški | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečni proizvodni stroški | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Brez ponderiranja | Povprečni proizvodni stroški | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(110)

Ponderiranje oziroma njegov neobstoj ni vplival na ugotovitev v zvezi s prvim in drugim razredom. Kar zadeva tretji razred, prikazan v preglednicah 2, 3 in 4 v nadaljevanju, je Komisija preučila učinek ponderiranja in njegove neuporabe za tri sklope podatkov: za celoten tretji razred, za velika podjetja, dejavna v tem razredu, in za MSP.

Preglednica 2

Preglednica 2

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški – tretji razred

Prodajne cene v Uniji in proizvodni stroški – tretji razred

Na podlagi:

V EUR/kos

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 12 v izpodbijani uredbi

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

181

176

172

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Spremenjeno ponderiranje

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

180

176

172

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Brez ponderiranja

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

201

191

182

180

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Preglednica 12 v izpodbijani uredbi

Povprečni proizvodni stroški

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Spremenjeno ponderiranje

Povprečni proizvodni stroški

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Brez ponderiranja

Povprečni proizvodni stroški

182

181

170

173

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (111) | Sprememba ponderiranja v zaključni fazi ni vplivala na splošni trend prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto v tretjem razredu. V primeru brez ponderiranja so trendi prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto v obravnavanem obdobju kazali izrazitejše znižanje obeh kazalnikov za vsaj pet odstotnih točk. Ti trendi so odražali predvsem v nadaljevanju opažen trend za velika podjetja, dejavna v tretjem razredu. |
| --- | --- |

(111)

Sprememba ponderiranja v zaključni fazi ni vplivala na splošni trend prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto v tretjem razredu. V primeru brez ponderiranja so trendi prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto v obravnavanem obdobju kazali izrazitejše znižanje obeh kazalnikov za vsaj pet odstotnih točk. Ti trendi so odražali predvsem v nadaljevanju opažen trend za velika podjetja, dejavna v tretjem razredu.

| (112) | Kot je razvidno iz preglednice 3 v nadaljevanju, je bil pri velikih podjetjih, dejavnih v tretjem razredu, trend znatno slabši v primerjavi s splošnim trendom prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto.

  Preglednica 3


  Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo velika podjetja










  Na podlagi
  EUR/kos | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Povprečni proizvodni stroški | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(112)

Kot je razvidno iz preglednice 3 v nadaljevanju, je bil pri velikih podjetjih, dejavnih v tretjem razredu, trend znatno slabši v primerjavi s splošnim trendom prodajne cene na enoto in proizvodnih stroškov na enoto.

Preglednica 3

Preglednica 3

Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo velika podjetja

Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo velika podjetja

Na podlagi

EUR/kos

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

207

195

184

183

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Povprečni proizvodni stroški

186

183

171

174

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (113) | Iz preglednice 4 v nadaljevanju je razvidno, da se je pri MSP, ki so bila dejavna samo v tretjem razredu, gibanje proizvodnih stroškov na enoto v obravnavanem obdobju poslabšalo ob 7-odstotnem zvišanju stroškov. Hkrati se je cena na enoto znižala za 2 %.

  Preglednica 4


  Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo MSP










  V EUR/kos | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Povprečni proizvodni stroški | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(113)

Iz preglednice 4 v nadaljevanju je razvidno, da se je pri MSP, ki so bila dejavna samo v tretjem razredu, gibanje proizvodnih stroškov na enoto v obravnavanem obdobju poslabšalo ob 7-odstotnem zvišanju stroškov. Hkrati se je cena na enoto znižala za 2 %.

Preglednica 4

Preglednica 4

Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo MSP

Prodajne cene v Uniji in stroški proizvodnje – tretji razred: samo MSP

V EUR/kos

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

164

164

162

161

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Povprečni proizvodni stroški

159

170

164

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

8.1.1.2   Stroški dela

Stroški dela

| (114) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

  Preglednica 5


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 13 v izpodbijani uredbi | Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Spremenjeno ponderiranje | Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Brez ponderiranja | Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(114)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

Preglednica 5

Preglednica 5

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 13 v izpodbijani uredbi

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Spremenjeno ponderiranje

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Brez ponderiranja

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (115) | Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju zvišali za 6 % pri obeh vrstah ponderiranja in za 5 % brez ponderiranja. |
| --- | --- |

(115)

Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju zvišali za 6 % pri obeh vrstah ponderiranja in za 5 % brez ponderiranja.

8.1.1.3   Zaloge

Zaloge

| (116) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale tako:

  Preglednica 6


  Zaloge | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 14 v izpodbijani uredbi | Končne zaloge (indeks 2014 = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Končne zaloge kot delež proizvodnje | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Spremenjeno ponderiranje | Končne zaloge (indeks 2014 = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Končne zaloge kot delež proizvodnje | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Brez ponderiranja | Končne zaloge (indeks 2014 = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Končne zaloge kot delež proizvodnje | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(116)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale tako:

Preglednica 6

Preglednica 6

Zaloge

Zaloge

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 14 v izpodbijani uredbi

Končne zaloge (indeks 2014 = 100)

Končne zaloge (indeks 2014 = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Končne zaloge kot delež proizvodnje

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Spremenjeno ponderiranje

Končne zaloge (indeks 2014 = 100)

Končne zaloge (indeks 2014 = 100)

100

100

82

82

99

99

146

146

Končne zaloge kot delež proizvodnje

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Brez ponderiranja

Končne zaloge (indeks 2014 = 100)

Končne zaloge (indeks 2014 = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Končne zaloge kot delež proizvodnje

6  %

5  %

6  %

8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (117) | Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale za 44 % oziroma 46 % pri obeh vrstah ponderiranja in za 48 % brez ponderiranja. Končne zaloge so dosegle približno 9 % letne proizvodnje pri obeh vrstah ponderiranja in 8 % brez ponderiranja. Ta položaj je negativno vplival na finančni položaj vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(117)

Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale za 44 % oziroma 46 % pri obeh vrstah ponderiranja in za 48 % brez ponderiranja. Končne zaloge so dosegle približno 9 % letne proizvodnje pri obeh vrstah ponderiranja in 8 % brez ponderiranja. Ta položaj je negativno vplival na finančni položaj vzorčenih proizvajalcev Unije.

8.1.1.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (118) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

  Preglednica 7


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 15 v izpodbijani uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Preglednica 16 v izpodbijani uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Brez ponderiranja | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Preglednica 15 v izpodbijani uredbi | Denarni tok (v mio. EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Spremenjeno ponderiranje | Denarni tok (v mio. EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Brez ponderiranja | Denarni tok (v mio. EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Preglednica 15 v izpodbijani uredbi | Naložbe (v mio. EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Spremenjeno ponderiranje | Naložbe (v mio. EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Brez ponderiranja | Naložbe (v mio. EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Preglednica 15 v izpodbijani uredbi | Donosnost naložb | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Spremenjeno ponderiranje | Donosnost naložb | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Brez ponderiranja | Donosnost naložb | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(118)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali tako:

Preglednica 7

Preglednica 7

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 15 v izpodbijani uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Preglednica 16 v izpodbijani uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Brez ponderiranja

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Preglednica 15 v izpodbijani uredbi

Denarni tok (v mio. EUR)

309

312

292

272

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Spremenjeno ponderiranje

Denarni tok (v mio. EUR)

272

281

264

244

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Brez ponderiranja

Denarni tok (v mio. EUR)

264

277

255

246

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Preglednica 15 v izpodbijani uredbi

Naložbe (v mio. EUR)

86

63

59

65

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Spremenjeno ponderiranje

Naložbe (v mio. EUR)

78

55

53

58

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Brez ponderiranja

Naložbe (v mio. EUR)

72

52

50

56

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Preglednica 15 v izpodbijani uredbi

Donosnost naložb

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Spremenjeno ponderiranje

Donosnost naložb

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Brez ponderiranja

Donosnost naložb

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (119) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje.

| (120) | Na podlagi obeh vrst ponderiranja je bil trend splošne dobičkonosnosti podoben, saj se je zmanjšala s 15,6 % oziroma 15,4 % leta 2014 na 13,7 % v obdobju preiskave. To je bilo izračunano na podlagi ponderja vsakega razreda pri skupni prodaji. Brez ponderiranja se je skupna dobičkonosnost zmanjšala s 16,9 % leta 2014 na 15,6 %. |
| --- | --- |

(120)

Na podlagi obeh vrst ponderiranja je bil trend splošne dobičkonosnosti podoben, saj se je zmanjšala s 15,6 % oziroma 15,4 % leta 2014 na 13,7 % v obdobju preiskave. To je bilo izračunano na podlagi ponderja vsakega razreda pri skupni prodaji. Brez ponderiranja se je skupna dobičkonosnost zmanjšala s 16,9 % leta 2014 na 15,6 %.

| (121) | Zmanjšanje dobičkonosnosti po treh metodologijah je bilo posledica razlike med cenami in stroški, ki je znašala dve odstotni točki. |
| --- | --- |

(121)

Zmanjšanje dobičkonosnosti po treh metodologijah je bilo posledica razlike med cenami in stroški, ki je znašala dve odstotni točki.

| (122) | Komisija je opozorila, da je bila skupna dobičkonosnost, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 102, razkrita že v dokončni uredbi in da se ugotovitve Splošnega sodišča glede ugotovljenih napak nanjo ne nanašajo. Dobičkonosnost je bila v zgornji preglednici prikazana le zaradi celovitosti. Pri uporabi treh različnih metodologij je na skupno dobičkonosnost vplivala dobičkonosnost v prvem in drugem razredu, medtem ko se je v obravnavanem obdobju dobičkonosnost v tretjem razredu brez ponderiranja zmanjšala za približno pet odstotnih točk, kot je navedeno v preglednici 9 v nadaljevanju. Poleg tega se je sorazmerni trend dobičkonosnosti za celotno industrijo Unije prav tako zmanjševal. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je opozorila, da je bila skupna dobičkonosnost, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 102, razkrita že v dokončni uredbi in da se ugotovitve Splošnega sodišča glede ugotovljenih napak nanjo ne nanašajo. Dobičkonosnost je bila v zgornji preglednici prikazana le zaradi celovitosti. Pri uporabi treh različnih metodologij je na skupno dobičkonosnost vplivala dobičkonosnost v prvem in drugem razredu, medtem ko se je v obravnavanem obdobju dobičkonosnost v tretjem razredu brez ponderiranja zmanjšala za približno pet odstotnih točk, kot je navedeno v preglednici 9 v nadaljevanju. Poleg tega se je sorazmerni trend dobičkonosnosti za celotno industrijo Unije prav tako zmanjševal.

| (123) | Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka se je zmanjšal za 7–12 %, izraženo brez ponderiranja ali z začasnim ponderiranjem. |
| --- | --- |

(123)

Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka se je zmanjšal za 7–12 %, izraženo brez ponderiranja ali z začasnim ponderiranjem.

| (124) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Pri treh metodologijah se je gibala negativno, in sicer za približno 15 odstotnih točk v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(124)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Pri treh metodologijah se je gibala negativno, in sicer za približno 15 odstotnih točk v obravnavanem obdobju.

| (125) | Kar zadeva drugi razred, je sprememba med začasnim in dokončnim ponderiranjem vplivala na vrednosti, ne pa tudi na splošni trend. Zato sta bili uvodni izjavi 781 in 782 izpodbijane uredbe potrjeni.

  Preglednica 8


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: drugi razred











  Na podlagi: | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 18 v izpodbijani uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Spremenjeno ponderiranje | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Preglednica 18 v izpodbijani uredbi | Denarni tok (v mio. EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Spremenjeno ponderiranje | Denarni tok (v mio. EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Preglednica 18 v izpodbijani uredbi | Naložbe (v mio. EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Spremenjeno ponderiranje | Naložbe (v mio. EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Preglednica 18 v izpodbijani uredbi | Donosnost naložb | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Spremenjeno ponderiranje | Donosnost naložb | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(125)

Kar zadeva drugi razred, je sprememba med začasnim in dokončnim ponderiranjem vplivala na vrednosti, ne pa tudi na splošni trend. Zato sta bili uvodni izjavi 781 in 782 izpodbijane uredbe potrjeni.

Preglednica 8

Preglednica 8

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: drugi razred

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: drugi razred

Na podlagi:

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 18 v izpodbijani uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Spremenjeno ponderiranje

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Preglednica 18 v izpodbijani uredbi

Denarni tok (v mio. EUR)

88

76

65

69

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Spremenjeno ponderiranje

Denarni tok (v mio. EUR)

53

46

39

41

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Preglednica 18 v izpodbijani uredbi

Naložbe (v mio. EUR)

18

16

15

17

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Spremenjeno ponderiranje

Naložbe (v mio. EUR)

10

10

9

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Preglednica 18 v izpodbijani uredbi

Donosnost naložb

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Spremenjeno ponderiranje

Donosnost naložb

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (126) | Na podlagi opisane metodologije je bila izvedena posebna analiza za tretji razred, MSP, dejavna v tretjem razredu, in velika podjetja, dejavna v tretjem razredu. |
| --- | --- |

(126)

Na podlagi opisane metodologije je bila izvedena posebna analiza za tretji razred, MSP, dejavna v tretjem razredu, in velika podjetja, dejavna v tretjem razredu.

| (127) | Komisija je opozorila, da je bila dobičkonosnost za tretji razred, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 102, razkrita že v izpodbijani uredbi in da se ugotovitve Splošnega sodišča glede ugotovljenih napak nanjo ne nanašajo. Dobičkonosnost je bila v zgornji preglednici prikazana le zaradi celovitosti. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je opozorila, da je bila dobičkonosnost za tretji razred, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 102, razkrita že v izpodbijani uredbi in da se ugotovitve Splošnega sodišča glede ugotovljenih napak nanjo ne nanašajo. Dobičkonosnost je bila v zgornji preglednici prikazana le zaradi celovitosti.

| (128) | Ugotovljeno je bilo, da je trend dobičkonosnosti celotnega tretjega razreda podoben pri obeh vrstah metodologije ponderiranja. Izgube, ki so jih sporočila MSP, so namreč imele večjo težo v celotnem izračunu, saj so bile izgube MSP še posebno izrazite (–6,1 % v obdobju preiskave). Brez ponderiranja je bila dobičkonosnost tretjega razreda blizu dobičkonosnosti, o kateri so poročala velika podjetja, dejavna v tem razredu. Dobičkonosnost velikih podjetij v tretjem razredu se je od leta 2014 do obdobja preiskave prepolovila, in sicer z 10 % na 4,8 %. |
| --- | --- |

(128)

Ugotovljeno je bilo, da je trend dobičkonosnosti celotnega tretjega razreda podoben pri obeh vrstah metodologije ponderiranja. Izgube, ki so jih sporočila MSP, so namreč imele večjo težo v celotnem izračunu, saj so bile izgube MSP še posebno izrazite (–6,1 % v obdobju preiskave). Brez ponderiranja je bila dobičkonosnost tretjega razreda blizu dobičkonosnosti, o kateri so poročala velika podjetja, dejavna v tem razredu. Dobičkonosnost velikih podjetij v tretjem razredu se je od leta 2014 do obdobja preiskave prepolovila, in sicer z 10 % na 4,8 %.

| (129) | Kar zadeva tretji razred, se je neto denarni tok znatno zmanjšal, in sicer za približno 60 % pri obeh vrstah metodologij ponderiranja in za približno 35 % brez ponderiranja. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 66 odstotnih točk pri obeh vrstah metodologij ponderiranja in za približno 48 odstotnih točk brez ponderiranja. Brez ponderiranja je dobičkonosnost tretjega razreda odražala dobičkonosnost velikih podjetij v tretjem razredu, kot je bilo pričakovano glede na uvodno izjavo 783 izpodbijane uredbe.

  Preglednica 9


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: tretji razred











  Na podlagi: | | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preglednica 19 v izpodbijani uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Preglednica 20 v izpodbijani uredbi | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Brez ponderiranja | Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Preglednica 19 v izpodbijani uredbi | Denarni tok (v mio. EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Spremenjeno ponderiranje | Denarni tok (v mio. EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Brez ponderiranja | Denarni tok (v mio. EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Preglednica 19 v izpodbijani uredbi | Naložbe (v mio. EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Spremenjeno ponderiranje | Naložbe (v mio. EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Brez ponderiranja | Naložbe (v mio. EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Preglednica 19 v izpodbijani uredbi | Donosnost naložb | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Spremenjeno ponderiranje | Donosnost naložb | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Brez ponderiranja | Donosnost naložb | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(129)

Kar zadeva tretji razred, se je neto denarni tok znatno zmanjšal, in sicer za približno 60 % pri obeh vrstah metodologij ponderiranja in za približno 35 % brez ponderiranja. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 66 odstotnih točk pri obeh vrstah metodologij ponderiranja in za približno 48 odstotnih točk brez ponderiranja. Brez ponderiranja je dobičkonosnost tretjega razreda odražala dobičkonosnost velikih podjetij v tretjem razredu, kot je bilo pričakovano glede na uvodno izjavo 783 izpodbijane uredbe.

Preglednica 9

Preglednica 9

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: tretji razred

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb: tretji razred

Na podlagi:

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Preglednica 19 v izpodbijani uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Preglednica 20 v izpodbijani uredbi

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Brez ponderiranja

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Preglednica 19 v izpodbijani uredbi

Denarni tok (v mio. EUR)

28

17

26

11

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Spremenjeno ponderiranje

Denarni tok (v mio. EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Brez ponderiranja

Denarni tok (v mio. EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Preglednica 19 v izpodbijani uredbi

Naložbe (v mio. EUR)

14

10

10

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Spremenjeno ponderiranje

Naložbe (v mio. EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Brez ponderiranja

Naložbe (v mio. EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Preglednica 19 v izpodbijani uredbi

Donosnost naložb

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Spremenjeno ponderiranje

Donosnost naložb

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Brez ponderiranja

Donosnost naložb

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (130) | Kar zadeva velika podjetja v tretjem razredu, je Komisija v nadaljevanju zagotovila celoten sklop podatkov o njihovi dobičkonosnosti, denarnem toku, naložbah in donosnosti naložb.

  Preglednica 10


  Velika podjetja – donosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Denarni tok (v mio. EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Naložbe (v mio. EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Donosnost naložb | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(130)

Kar zadeva velika podjetja v tretjem razredu, je Komisija v nadaljevanju zagotovila celoten sklop podatkov o njihovi dobičkonosnosti, denarnem toku, naložbah in donosnosti naložb.

Preglednica 10

Preglednica 10

Velika podjetja – donosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred

Velika podjetja – donosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Denarni tok (v mio. EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Naložbe (v mio. EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Donosnost naložb

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (131) | Kar zadeva MSP v tretjem razredu, je Komisija v nadaljevanju zagotovila celoten sklop podatkov o njihovi dobičkonosnosti, denarnem toku, naložbah in donosnosti naložb. Izgube, sporočene v obdobju preiskave, so bile navedene v uvodni izjavi 783 izpodbijane uredbe.

  Preglednica 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred – MSP | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31  % | –6,13  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | – 131 | –48 | – 226 |
| Denarni tok (v mio. EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Naložbe (v mio. EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Donosnost naložb | 5,0  % | –0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | –6 | 44 | –23 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(131)

Kar zadeva MSP v tretjem razredu, je Komisija v nadaljevanju zagotovila celoten sklop podatkov o njihovi dobičkonosnosti, denarnem toku, naložbah in donosnosti naložb. Izgube, sporočene v obdobju preiskave, so bile navedene v uvodni izjavi 783 izpodbijane uredbe.

Preglednica 11

Preglednica 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred – MSP

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb – tretji razred – MSP

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

2,71  %

–3,55  %

–1,31  %

–6,13  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

– 226

– 226

Denarni tok (v mio. EUR)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Naložbe (v mio. EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Donosnost naložb

5,0  %

–0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

–6

–6

44

44

–23

–23

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (132) | Komisija je menila, da mikroekonomski kazalniki, ki temeljijo na spremenjenem ponderiranju, potrjujejo uvodno izjavo 781 izpodbijane uredbe in da zato ugotovitve, ki temeljijo na trendih iz začasne uredbe, še naprej veljajo. |
| --- | --- |

(132)

Komisija je menila, da mikroekonomski kazalniki, ki temeljijo na spremenjenem ponderiranju, potrjujejo uvodno izjavo 781 izpodbijane uredbe in da zato ugotovitve, ki temeljijo na trendih iz začasne uredbe, še naprej veljajo.

| (133) | Poleg tega so bili mikroekonomski kazalniki, izračunani brez ponderiranja, podobni mikroekonomskim kazalnikom, izračunanim na podlagi dveh vrst metodologije ponderiranja. Neobstoj ponderiranja je vplival predvsem na tretji razred. Natančneje, splošna dobičkonosnost tretjega razreda brez ponderiranja je odražala dobičkonosnost velikih podjetij, dejavnih v tretjem razredu. Stopnja dobička velikih podjetij v obdobju preiskave je bila prikazana v uvodni izjavi 783 izpodbijane uredbe. |
| --- | --- |

(133)

Poleg tega so bili mikroekonomski kazalniki, izračunani brez ponderiranja, podobni mikroekonomskim kazalnikom, izračunanim na podlagi dveh vrst metodologije ponderiranja. Neobstoj ponderiranja je vplival predvsem na tretji razred. Natančneje, splošna dobičkonosnost tretjega razreda brez ponderiranja je odražala dobičkonosnost velikih podjetij, dejavnih v tretjem razredu. Stopnja dobička velikih podjetij v obdobju preiskave je bila prikazana v uvodni izjavi 783 izpodbijane uredbe.

| (134) | Velika podjetja, dejavna v tretjem razredu, so zabeležila znatno znižanje stopnje dobička ter znatno zmanjšanje donosnosti naložb, ki je postala negativna, in denarnega toka. Izgube so bile v obdobju preiskave zlasti izrazite za MSP (–6,1 %). Podobno je mogoče ugotoviti za denarni tok in donosnost naložb, ki sta bila negativna. Zato je ugotovitev glede položaja MSP veljala še naprej, trendi iz začasne uredbe in dokončne uredbe pa so bili potrjeni. |
| --- | --- |

(134)

Velika podjetja, dejavna v tretjem razredu, so zabeležila znatno znižanje stopnje dobička ter znatno zmanjšanje donosnosti naložb, ki je postala negativna, in denarnega toka. Izgube so bile v obdobju preiskave zlasti izrazite za MSP (–6,1 %). Podobno je mogoče ugotoviti za denarni tok in donosnost naložb, ki sta bila negativna. Zato je ugotovitev glede položaja MSP veljala še naprej, trendi iz začasne uredbe in dokončne uredbe pa so bili potrjeni.

| (135) | Čeprav so bili v tem primeru trendi mikroekonomskih kazalnikov, določeni na podlagi spremenjenega ponderiranja, podobni mikroekonomskim kazalnikom brez ponderiranja, je Komisija menila, da je glede na razmere na trgu, v katerih industrijo Unije sestavljajo velika podjetja in številna MSP, metodologija ponderiranja, uporabljena v zaključni fazi, pravilna. Komisija je pripomnila tudi, da Splošno sodišče te metodologije ni postavilo pod vprašaj. |
| --- | --- |

(135)

Čeprav so bili v tem primeru trendi mikroekonomskih kazalnikov, določeni na podlagi spremenjenega ponderiranja, podobni mikroekonomskim kazalnikom brez ponderiranja, je Komisija menila, da je glede na razmere na trgu, v katerih industrijo Unije sestavljajo velika podjetja in številna MSP, metodologija ponderiranja, uporabljena v zaključni fazi, pravilna. Komisija je pripomnila tudi, da Splošno sodišče te metodologije ni postavilo pod vprašaj.

8.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

| (136) | V zvezi z makroekonomskimi kazalniki je Splošno sodišče menilo, da Komisija, kot trdita združenje CRIA in zbornica CCCMC, ni zagotovila dodatnih informacij o virih uporabljenih podatkov. Poleg tega sta združenje CRIA in zbornica CCCMC v zaključni fazi trdila, da imata pomisleke glede zanesljivosti nekaterih uporabljenih informacij, kot je navedeno v uvodni izjavi 723 izpodbijane uredbe. |
| --- | --- |

(136)

V zvezi z makroekonomskimi kazalniki je Splošno sodišče menilo, da Komisija, kot trdita združenje CRIA in zbornica CCCMC, ni zagotovila dodatnih informacij o virih uporabljenih podatkov. Poleg tega sta združenje CRIA in zbornica CCCMC v zaključni fazi trdila, da imata pomisleke glede zanesljivosti nekaterih uporabljenih informacij, kot je navedeno v uvodni izjavi 723 izpodbijane uredbe.

| (137) | Komisija je za izvršitev sodbe zahtevala dodatne informacije in prejela dodatna pojasnila na sestanku s predstavniki Evropskega združenja proizvajalcev pnevmatik in gume (v nadaljnjem besedilu: združenje ETRMA). Združenje ETRMA je zagotovilo podrobne informacije o metodologiji, ki jo je uporabilo za združevanje tržnih podatkov. Vsem zainteresiranim stranem je bila na voljo javna različica zapisnika sestanka z več prilogami. V prilogah je podrobno opisano, kako je združenje ETRMA zbralo podatke s pomočjo povezane organizacije Europool Governance, ki je v njegovem imenu zbrala makroekonomske podatke. Komisija je ponovila, da nekateri proizvajalci izvozniki (kot sta skupini Hankook Group in Aeolus/Pirelli), ki so bili člani združenja ETRMA, ob dokončnem razkritju niso izpodbijali makroekonomskih podatkov, ki jih je zagotovilo združenje ETRMA. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je za izvršitev sodbe zahtevala dodatne informacije in prejela dodatna pojasnila na sestanku s predstavniki Evropskega združenja proizvajalcev pnevmatik in gume (v nadaljnjem besedilu: združenje ETRMA). Združenje ETRMA je zagotovilo podrobne informacije o metodologiji, ki jo je uporabilo za združevanje tržnih podatkov. Vsem zainteresiranim stranem je bila na voljo javna različica zapisnika sestanka z več prilogami. V prilogah je podrobno opisano, kako je združenje ETRMA zbralo podatke s pomočjo povezane organizacije Europool Governance, ki je v njegovem imenu zbrala makroekonomske podatke. Komisija je ponovila, da nekateri proizvajalci izvozniki (kot sta skupini Hankook Group in Aeolus/Pirelli), ki so bili člani združenja ETRMA, ob dokončnem razkritju niso izpodbijali makroekonomskih podatkov, ki jih je zagotovilo združenje ETRMA.

| (138) | Komisija je na tej podlagi menila, da je ravnala v skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča v zvezi z vprašanjem virov makroekonomskih podatkov, kot je navedeno v točki 244 sodbe. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je na tej podlagi menila, da je ravnala v skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča v zvezi z vprašanjem virov makroekonomskih podatkov, kot je navedeno v točki 244 sodbe.

8.3   MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo

MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo

| (139) | Splošno sodišče je navedlo, da sta tožeči stranki na obravnavi pravilno trdili, da na podlagi imen 85 MSP, ki so prenehala s proizvodnjo, kot jih je sporočilo osem različnih dobaviteljev tekalnih plasti, ni mogoče opredeliti posameznih poslovnih odnosov med dobaviteljem in stranko ter da se ta imena torej ne nanašajo na podatke, ki bi lahko bili zaupni. Komisija v teh okoliščinah ni dokazala, da je bil seznam MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo, zaupen (glej točko 253 sodbe). |
| --- | --- |

(139)

Splošno sodišče je navedlo, da sta tožeči stranki na obravnavi pravilno trdili, da na podlagi imen 85 MSP, ki so prenehala s proizvodnjo, kot jih je sporočilo osem različnih dobaviteljev tekalnih plasti, ni mogoče opredeliti posameznih poslovnih odnosov med dobaviteljem in stranko ter da se ta imena torej ne nanašajo na podatke, ki bi lahko bili zaupni. Komisija v teh okoliščinah ni dokazala, da je bil seznam MSP industrije Unije, ki so prenehala s proizvodnjo, zaupen (glej točko 253 sodbe).

| (140) | Komisija je menila, da se ime družbe načeloma ne sme razkriti drugim zainteresiranim stranem brez izrecnega soglasja zadevne družbe. Poleg tega odprava povezave med dobaviteljem tekalne plasti in njegovo stranko morda ne zadostuje za razkritje teh informacij. Seznam strank je eno od glavnih sredstev podjetja, zato dobavitelj tekalne plasti nima interesa za razkritje tovrstnih informacij svojim konkurentom. Poleg tega se nekatera zadevna MSP niso 100-odstotno osredotočala na dejavnost protektiranja, temveč je bilo protektiranje le ena izmed dejavnosti (kot so prodaja novih pnevmatik ali delavnica za podjetja z velikim voznim parkom tovornjakov). Nazadnje, če je družba sporočila, da je stranka prenehala kupovati material za tekalno plast, to ni nujno pomenilo, da je šla ta družba v stečaj ali da je prenehala. To pomeni, da bi se z zagotovitvijo teh informacij razkrile občutljive poslovne informacije. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je menila, da se ime družbe načeloma ne sme razkriti drugim zainteresiranim stranem brez izrecnega soglasja zadevne družbe. Poleg tega odprava povezave med dobaviteljem tekalne plasti in njegovo stranko morda ne zadostuje za razkritje teh informacij. Seznam strank je eno od glavnih sredstev podjetja, zato dobavitelj tekalne plasti nima interesa za razkritje tovrstnih informacij svojim konkurentom. Poleg tega se nekatera zadevna MSP niso 100-odstotno osredotočala na dejavnost protektiranja, temveč je bilo protektiranje le ena izmed dejavnosti (kot so prodaja novih pnevmatik ali delavnica za podjetja z velikim voznim parkom tovornjakov). Nazadnje, če je družba sporočila, da je stranka prenehala kupovati material za tekalno plast, to ni nujno pomenilo, da je šla ta družba v stečaj ali da je prenehala. To pomeni, da bi se z zagotovitvijo teh informacij razkrile občutljive poslovne informacije.

| (141) | Čeprav se združevanje podatkov več strank o količinah ali vrednostih lahko razkrije brez težav v zvezi z zaupnostjo, zlasti če so zbirni podatki znotraj istega razpona, to ne velja za ime družbe. Poleg tega sodelujoča stranka takih informacij ne more razkriti brez dovoljenja stranke, katere ime se navaja. Zato bi moral vsak dobavitelj tekalne plasti pri razkritju takega seznama strank vsako od svojih strank zaprositi za dovoljenje, da njeno ime razkrije drugim zainteresiranim stranem. |
| --- | --- |

(141)

Čeprav se združevanje podatkov več strank o količinah ali vrednostih lahko razkrije brez težav v zvezi z zaupnostjo, zlasti če so zbirni podatki znotraj istega razpona, to ne velja za ime družbe. Poleg tega sodelujoča stranka takih informacij ne more razkriti brez dovoljenja stranke, katere ime se navaja. Zato bi moral vsak dobavitelj tekalne plasti pri razkritju takega seznama strank vsako od svojih strank zaprositi za dovoljenje, da njeno ime razkrije drugim zainteresiranim stranem.

| (142) | V času sprejetja izpodbijane uredbe so lahko bile zainteresiranim stranem razkrite le družbe, ki so sporočile stečaj ali likvidacijo. Vendar Komisija ni imela podrobnosti o tem, katera družba je šla v stečaj ali je bila likvidirana ali je preprosto ustavila proizvodnjo. Komisija je v obvestilu k dokumentaciji z dne 19. julija 2019 zagotovila podrobna pojasnila v zvezi z metodologijo, uporabljeno za pripravo zgoraj navedenega seznama. V času sprejetja izpodbijane uredbe je stopila v stik z osmimi dobavitelji tekalne plasti, da bi pridobila informacije o seznamu njihovih strank in njihovi prodaji v obravnavanem obdobju (od 1. januarja 2014 do 30. junija 2017). Ker imajo lahko izvajalci protektiranja več dobaviteljev, so bili podatki, ki so jih zagotovili dobavitelji, združeni po strankah, da bi se opredelile družbe, ki so v obravnavanem obdobju prenehale kupovati material za tekalno plast. Komisija je lahko na podlagi te zbirke podatkov opredelila izvajalce protektiranja, ki so prešli z enega dobavitelja na drugega. V uvodni izjavi 810 izpodbijane uredbe je navedla tudi, da je vsaj 85 MSP ustavilo proizvodnjo, pri čemer se je sklicevala na uvodno izjavo 724 izpodbijane uredbe. |
| --- | --- |

(142)

V času sprejetja izpodbijane uredbe so lahko bile zainteresiranim stranem razkrite le družbe, ki so sporočile stečaj ali likvidacijo. Vendar Komisija ni imela podrobnosti o tem, katera družba je šla v stečaj ali je bila likvidirana ali je preprosto ustavila proizvodnjo. Komisija je v obvestilu k dokumentaciji z dne 19. julija 2019 zagotovila podrobna pojasnila v zvezi z metodologijo, uporabljeno za pripravo zgoraj navedenega seznama. V času sprejetja izpodbijane uredbe je stopila v stik z osmimi dobavitelji tekalne plasti, da bi pridobila informacije o seznamu njihovih strank in njihovi prodaji v obravnavanem obdobju (od 1. januarja 2014 do 30. junija 2017). Ker imajo lahko izvajalci protektiranja več dobaviteljev, so bili podatki, ki so jih zagotovili dobavitelji, združeni po strankah, da bi se opredelile družbe, ki so v obravnavanem obdobju prenehale kupovati material za tekalno plast. Komisija je lahko na podlagi te zbirke podatkov opredelila izvajalce protektiranja, ki so prešli z enega dobavitelja na drugega. V uvodni izjavi 810 izpodbijane uredbe je navedla tudi, da je vsaj 85 MSP ustavilo proizvodnjo, pri čemer se je sklicevala na uvodno izjavo 724 izpodbijane uredbe.

| (143) | Komisija ni imela informacij o pravnem statusu vsakega izvajalca protektiranja. Zlasti ni mogla opredeliti družb, ki so bile v stečaju ali so prenehale poslovati, in jih sporočiti zainteresiranim stranem. |
| --- | --- |

(143)

Komisija ni imela informacij o pravnem statusu vsakega izvajalca protektiranja. Zlasti ni mogla opredeliti družb, ki so bile v stečaju ali so prenehale poslovati, in jih sporočiti zainteresiranim stranem.

| (144) | Med to preiskavo je Komisija stopila v stik s sodelujočimi dobavitelji tekalne plasti, da bi ugotovila dejanski pravni status družb, ki so prenehale kupovati material za tekalno plast. Na podlagi te zahteve Komisije so dobavitelji tekalne plasti dali soglasje za razkritje teh imen, vendar pod pogojem, da ime njihove družbe ne bo povezano z imeni strank. Komisija je ugotovila, da je bila večina navedenih družb nedelujočih. Zato se je odločila, da bo razkrila seznam MSP, ki so prenehala kupovati material za tekalno plast od zainteresiranih strani. Njihova imena so bila navedena v dokumentaciji o zadevi, ki ni zaupne narave. |
| --- | --- |

(144)

Med to preiskavo je Komisija stopila v stik s sodelujočimi dobavitelji tekalne plasti, da bi ugotovila dejanski pravni status družb, ki so prenehale kupovati material za tekalno plast. Na podlagi te zahteve Komisije so dobavitelji tekalne plasti dali soglasje za razkritje teh imen, vendar pod pogojem, da ime njihove družbe ne bo povezano z imeni strank. Komisija je ugotovila, da je bila večina navedenih družb nedelujočih. Zato se je odločila, da bo razkrila seznam MSP, ki so prenehala kupovati material za tekalno plast od zainteresiranih strani. Njihova imena so bila navedena v dokumentaciji o zadevi, ki ni zaupne narave.

8.4   Informacije v zvezi z deležem MSP v industriji Unije

Informacije v zvezi z deležem MSP v industriji Unije

| (145) | Splošno sodišče je menilo, da Komisija ni razkrila informacij v zvezi z deležem MSP v industriji Unije (glej točke 244 do 266 sodbe). |
| --- | --- |

(145)

Splošno sodišče je menilo, da Komisija ni razkrila informacij v zvezi z deležem MSP v industriji Unije (glej točke 244 do 266 sodbe).

| (146) | Vendar pa je Komisija v preglednici 5 v izpodbijani uredbi navedla natančen delež MSP v industriji Unije. |
| --- | --- |

(146)

Vendar pa je Komisija v preglednici 5 v izpodbijani uredbi navedla natančen delež MSP v industriji Unije.

| (147) | Kot je navedeno v preglednici 5 izpodbijane uredbe, spremenjena metodologija ponderiranja ni temeljila na obsegu, ki so ga sporočile sodelujoče družbe, temveč na celotnem obsegu prodaje MSP in velikih podjetij, kot je prikazano v preglednici v nadaljevanju. Konkretni osnovni podatki, ki so bili uporabljeni, so navedeni v preglednici 12 v nadaljevanju.

  Preglednica 12


  Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije (v %) | 2014 | 2015 | 2016 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje Unije, prikazan v preglednici 7 v izpodbijani uredbi, v kosih | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije, prikazan v preglednici 5 v izpodbijani uredbi | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Delež velikih podjetij v celotni prodaji Unije | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| Obseg prodaje vzorčenih MSP v kosih | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| % vzorčenih MSP v primerjavi s celotnim obsegom prodaje MSP | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| % vzorčenih velikih podjetij v primerjavi s celotnim obsegom velikih podjetij | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Uporabljeno razmerje ponderiranja | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Razmerje ponderiranja | = (% vzorčenih velikih podjetij x skupni obseg prodaje MSP) / (obseg prodaje vzorčenih MSP) – 1 |

(147)

Kot je navedeno v preglednici 5 izpodbijane uredbe, spremenjena metodologija ponderiranja ni temeljila na obsegu, ki so ga sporočile sodelujoče družbe, temveč na celotnem obsegu prodaje MSP in velikih podjetij, kot je prikazano v preglednici v nadaljevanju. Konkretni osnovni podatki, ki so bili uporabljeni, so navedeni v preglednici 12 v nadaljevanju.

Preglednica 12

Preglednica 12

Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije (v %)

Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije (v %)

2014

2015

2016

Obdobje preiskave

Obseg prodaje Unije, prikazan v preglednici 7 v izpodbijani uredbi, v kosih

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Delež prodaje MSP v celotni prodaji Unije, prikazan v preglednici 5 v izpodbijani uredbi

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Delež velikih podjetij v celotni prodaji Unije

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

Obseg prodaje vzorčenih MSP v kosih

91 700

84 500

79 300

74 600

% vzorčenih MSP v primerjavi s celotnim obsegom prodaje MSP

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

% vzorčenih velikih podjetij v primerjavi s celotnim obsegom velikih podjetij

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Uporabljeno razmerje ponderiranja

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Razmerje ponderiranja

= (% vzorčenih velikih podjetij x skupni obseg prodaje MSP) / (obseg prodaje vzorčenih MSP) – 1

8.5   Obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi

Obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi

| (148) | Komisija je opozorila, da je po prejemu ustrezno utemeljenih zahtevkov vsem pritožnikom med preiskavami odobrila anonimnost. Poleg tega so bile spremenjene ponderirane vrednosti zaradi nadaljnje zaščite take anonimnosti določene na podlagi razmerja, ki je temeljilo le na celotni prodaji Unije, vključno s celotno prodajo MSP, in ne na obsegu prodaje le sodelujočih MSP. Zato natančen obseg prodaje sodelujočih MSP ni bil bistveno dejstvo ali vidik, na podlagi katerega je Komisija določila kazalnike škode industrije Unije. Vendar je Splošno sodišče v točki 256 sodbe menilo, da Komisija ni natančno pojasnila, kako bi lahko razkritje zbirnega podatka razkrilo identiteto nekaterih pritožnikov. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je opozorila, da je po prejemu ustrezno utemeljenih zahtevkov vsem pritožnikom med preiskavami odobrila anonimnost. Poleg tega so bile spremenjene ponderirane vrednosti zaradi nadaljnje zaščite take anonimnosti določene na podlagi razmerja, ki je temeljilo le na celotni prodaji Unije, vključno s celotno prodajo MSP, in ne na obsegu prodaje le sodelujočih MSP. Zato natančen obseg prodaje sodelujočih MSP ni bil bistveno dejstvo ali vidik, na podlagi katerega je Komisija določila kazalnike škode industrije Unije. Vendar je Splošno sodišče v točki 256 sodbe menilo, da Komisija ni natančno pojasnila, kako bi lahko razkritje zbirnega podatka razkrilo identiteto nekaterih pritožnikov.

| (149) | Komisija je menila, da v nekaterih primerih razkritje zbirnih podatkov dejansko ne more razkriti identitete pritožnikov. To bi lahko veljalo na primer za industrijo, v kateri je obseg prodaje družb neenakomerno porazdeljen, pri čemer ima vsak gospodarski subjekt majhen tržni delež. V zadevnem primeru pa je bila industrija Unije razdeljena na nekaj velikih skupin družb na eni strani in več kot 380 MSP na drugi strani. Velike skupine družb so predstavljale približno 85 % prodaje Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 615 izpodbijane uredbe. Zato bi razkritje natančnega obsega MSP (ali celo razponov) drugim strankam omogočilo, da ugotovijo, kolikšen je bil delež pritožnikov, ki so veliki proizvajalci Unije, in bi lahko na koncu privedlo do opredelitve teh velikih proizvajalcev Unije, ki so sodelovali v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. Zato je Komisija po skrbnem ponovnem pregledu podatkov, ki jih ima na voljo, sklenila, da bi razkritje točnega obsega (ali celo razponov) prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, ogrozilo anonimni status pritožnikov. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je menila, da v nekaterih primerih razkritje zbirnih podatkov dejansko ne more razkriti identitete pritožnikov. To bi lahko veljalo na primer za industrijo, v kateri je obseg prodaje družb neenakomerno porazdeljen, pri čemer ima vsak gospodarski subjekt majhen tržni delež. V zadevnem primeru pa je bila industrija Unije razdeljena na nekaj velikih skupin družb na eni strani in več kot 380 MSP na drugi strani. Velike skupine družb so predstavljale približno 85 % prodaje Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 615 izpodbijane uredbe. Zato bi razkritje natančnega obsega MSP (ali celo razponov) drugim strankam omogočilo, da ugotovijo, kolikšen je bil delež pritožnikov, ki so veliki proizvajalci Unije, in bi lahko na koncu privedlo do opredelitve teh velikih proizvajalcev Unije, ki so sodelovali v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. Zato je Komisija po skrbnem ponovnem pregledu podatkov, ki jih ima na voljo, sklenila, da bi razkritje točnega obsega (ali celo razponov) prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, ogrozilo anonimni status pritožnikov.

| (150) | Združenje CRIA je po razkritju ponovilo trditev, da bi morala Komisija predložiti natančen obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba. |
| --- | --- |

(150)

Združenje CRIA je po razkritju ponovilo trditev, da bi morala Komisija predložiti natančen obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba.

| (151) | Komisija je menila, da je bil obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, na voljo med preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba, prek obrazcev za vzorčenje, ki so jih izpolnile vse sodelujoče družbe in ki so bili na voljo v nezaupni dokumentaciji. Obrazci za vzorčenje so bili torej na voljo vsem zainteresiranim stranem. Poleg tega se – kot je navedeno v uvodni izjavi 148 – pri določanju deleža MSP ni upošteval natančen obseg prodaje sodelujočih MSP, temveč je Komisija za določitev spremenjenih ponderiranih vrednosti uporabila le celotno prodajo Unije. Tako natančen obseg sodelujočih MSP ni bil del bistvenih dejstev za določitev spremenjenih vrednosti. Nazadnje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149 zgoraj, bi razkritje teh podatkov ogrozilo anonimnost pritožnikov. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je menila, da je bil obseg prodaje MSP, ki so sodelovala v preiskavi, na voljo med preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta izpodbijana uredba, prek obrazcev za vzorčenje, ki so jih izpolnile vse sodelujoče družbe in ki so bili na voljo v nezaupni dokumentaciji. Obrazci za vzorčenje so bili torej na voljo vsem zainteresiranim stranem. Poleg tega se – kot je navedeno v uvodni izjavi 148 – pri določanju deleža MSP ni upošteval natančen obseg prodaje sodelujočih MSP, temveč je Komisija za določitev spremenjenih ponderiranih vrednosti uporabila le celotno prodajo Unije. Tako natančen obseg sodelujočih MSP ni bil del bistvenih dejstev za določitev spremenjenih vrednosti. Nazadnje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149 zgoraj, bi razkritje teh podatkov ogrozilo anonimnost pritožnikov. Trditev je bila zato zavrnjena.

9.   DOKONČNI UKREPI

DOKONČNI UKREPI

| (152) | Glede na zgoraj navedeno bi bilo treba ponovno uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz zadevnega izdelka na ravni stopnje subvencioniranja ali ugotovljene škode, odvisno od tega, katera je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(152)

Glede na zgoraj navedeno bi bilo treba ponovno uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz zadevnega izdelka na ravni stopnje subvencioniranja ali ugotovljene škode, odvisno od tega, katera je nižja, v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (153) | Opozoriti je treba, da je bila vzporedno s protidampinško preiskavo izvedena protisubvencijska preiskava. Na podlagi člena 24(1) Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (45), je glede na uporabo pravila nižje dajatve in dejstvo, da so dokončne subvencijske stopnje nižje od stopnje odprave škode, primerno uvesti najprej dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih subvencijskih stopenj in nato dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(153)

Opozoriti je treba, da je bila vzporedno s protidampinško preiskavo izvedena protisubvencijska preiskava. Na podlagi člena 24(1) Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (45), je glede na uporabo pravila nižje dajatve in dejstvo, da so dokončne subvencijske stopnje nižje od stopnje odprave škode, primerno uvesti najprej dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih subvencijskih stopenj in nato dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode.

45

| (154) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 941 izpodbijane uredbe, je Komisija odločila, da je primerno uvesti ukrepe v obliki fiksnih dajatev. |
| --- | --- |

(154)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 941 izpodbijane uredbe, je Komisija odločila, da je primerno uvesti ukrepe v obliki fiksnih dajatev.

| (155) | Združenje CRIA je po razkritju in dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija pri določanju stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen za imenovalec uporabila neskladne vrednosti CIF. Obe stopnji bi morali biti določeni na podlagi imenovalca, uporabljenega za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(155)

Združenje CRIA je po razkritju in dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija pri določanju stopenj nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen za imenovalec uporabila neskladne vrednosti CIF. Obe stopnji bi morali biti določeni na podlagi imenovalca, uporabljenega za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (156) | Kot je Komisija navedla v oddelku 9 zgoraj, je bila izvozna cena, uporabljena za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, določena tako, da so bili od prodajne cene prvim neodvisnim potrošnikom vzorčenih proizvajalcev izvoznikov odšteti vsi stroški, nastali v Uniji (ki so bili odvisni od pogojev Incoterms pri posamezni transakciji), za določitev vrednosti na meji Unije. Odšteti so bili na primer stroški prevoza v Uniji. Tej vrednosti so bili po potrebi dodani carina in stroški, nastali po uvozu. Rezultat je bil tako imenovana „cena CIF ob iztovorjenju“, ki je bila primerjana s podobno prilagojeno prodajno ceno proizvajalcev Unije, da bi se določila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, kar je bilo izraženo kot delež prodajne cene Unije. |
| --- | --- |

(156)

Kot je Komisija navedla v oddelku 9 zgoraj, je bila izvozna cena, uporabljena za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen, določena tako, da so bili od prodajne cene prvim neodvisnim potrošnikom vzorčenih proizvajalcev izvoznikov odšteti vsi stroški, nastali v Uniji (ki so bili odvisni od pogojev Incoterms pri posamezni transakciji), za določitev vrednosti na meji Unije. Odšteti so bili na primer stroški prevoza v Uniji. Tej vrednosti so bili po potrebi dodani carina in stroški, nastali po uvozu. Rezultat je bil tako imenovana „cena CIF ob iztovorjenju“, ki je bila primerjana s podobno prilagojeno prodajno ceno proizvajalcev Unije, da bi se določila stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen, kar je bilo izraženo kot delež prodajne cene Unije.

| (157) | Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila določena po vrstah izdelkov tako: |
| --- | --- |

(157)

Stopnja nelojalnega nižanja ciljnih cen je bila določena po vrstah izdelkov tako:

| (158) | števec je bil izračunan s primerjavo iste cene CIF ob iztovorjenju (uporabljene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen) s ciljno ceno industrije Unije; |
| --- | --- |

(158)

števec je bil izračunan s primerjavo iste cene CIF ob iztovorjenju (uporabljene za izračun stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen) s ciljno ceno industrije Unije;

| (159) | imenovalec je bil vrednost CIF carine Unije, kot so jo sporočili vzorčeni proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(159)

imenovalec je bil vrednost CIF carine Unije, kot so jo sporočili vzorčeni proizvajalci izvozniki.

| (160) | Vrednost imenovalca, uporabljena za določitev stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, bi morala biti za namene primerjave enaka za uporabo pravila nižje dajatve v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Namen te primerjave je določiti delež, za katerega je treba uvozno ceno, prijavljeno carini, povečati s protidampinškimi dajatvami, da se odpravijo učinki prej izračunanih zneskov nelojalnega nižanja ciljnih cen ali dampinga. Ker se bo dajatev uporabljala za prijavljeno vrednost CIF carine Unije, mora biti taka dajatev seveda matematično izražena kot delež iste zgoraj navedene cene CIF, ki – kot je pojasnjeno zgoraj – predstavlja podlago za uporabo dajatve na carini. Nelogično in matematično napačno bi bilo izračunati delež na podlagi vrednosti, uporabljene kot imenovalec, in nato dobljeni delež uporabiti za drugačno vrednost. |
| --- | --- |

(160)

Vrednost imenovalca, uporabljena za določitev stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen in stopnje dampinga, bi morala biti za namene primerjave enaka za uporabo pravila nižje dajatve v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Namen te primerjave je določiti delež, za katerega je treba uvozno ceno, prijavljeno carini, povečati s protidampinškimi dajatvami, da se odpravijo učinki prej izračunanih zneskov nelojalnega nižanja ciljnih cen ali dampinga. Ker se bo dajatev uporabljala za prijavljeno vrednost CIF carine Unije, mora biti taka dajatev seveda matematično izražena kot delež iste zgoraj navedene cene CIF, ki – kot je pojasnjeno zgoraj – predstavlja podlago za uporabo dajatve na carini. Nelogično in matematično napačno bi bilo izračunati delež na podlagi vrednosti, uporabljene kot imenovalec, in nato dobljeni delež uporabiti za drugačno vrednost.

| (161) | Komisija je po predložitvi pripomb ponovno preučila izračune, ki so bili razkriti, in potrdila, da je bila metodologija, uporabljena za določitev vrednosti imenovalca, pravilna. Posledično je Komisija zavrnila trditev, da so bile uporabljene vrednosti CIF neskladne ter da bi morali biti cena CIF ob iztovorjenju, primerjana s ceno Unije za namene izračunov nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen, na eni strani in vrednost CIF, uporabljena kot imenovalec za določitev tako stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen kot stopnje dampinga, na drugi strani enaki. |
| --- | --- |

(161)

Komisija je po predložitvi pripomb ponovno preučila izračune, ki so bili razkriti, in potrdila, da je bila metodologija, uporabljena za določitev vrednosti imenovalca, pravilna. Posledično je Komisija zavrnila trditev, da so bile uporabljene vrednosti CIF neskladne ter da bi morali biti cena CIF ob iztovorjenju, primerjana s ceno Unije za namene izračunov nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen, na eni strani in vrednost CIF, uporabljena kot imenovalec za določitev tako stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen kot stopnje dampinga, na drugi strani enaki.

| (162) | Združenje CRIA je trdilo, da je Komisija pri določitvi fiksne dajatve uporabila napačno metodologijo, ker je bil delež stopnje škode ekstrapoliran v dajatev na pnevmatiko na podlagi celotnega obsega uvoza, namesto da bi bil uporabljen le obseg ujemajočih se vrst izdelkov, ki je bil uporabljen za prvotni izračun stopnje škode. |
| --- | --- |

(162)

Združenje CRIA je trdilo, da je Komisija pri določitvi fiksne dajatve uporabila napačno metodologijo, ker je bil delež stopnje škode ekstrapoliran v dajatev na pnevmatiko na podlagi celotnega obsega uvoza, namesto da bi bil uporabljen le obseg ujemajočih se vrst izdelkov, ki je bil uporabljen za prvotni izračun stopnje škode.

| (163) | Komisija je uporabila isto metodologijo kot v izpodbijani uredbi, ki je Splošno sodišče ni razveljavilo. Vsekakor je opozorila, da morajo imeti protidampinški ukrepi enak popravljalni učinek ne glede na svojo obliko. Nesporno je, da če bi imela dajatev obliko ukrepa ad valorem, bi se za ves uvoz in vse vrste zadevnega izdelka uporabljala dajatev ad valorem ne glede na to, ali je bila pri določitvi zneska nelojalnega nižanja ciljnih cen ali dampinga upoštevana določena vrsta. Zato mora v okoliščinah, ko je odločeno, da se dajatev izrazi kot konkreten znesek, taka konkretna dajatev temeljiti na prodaji celotnega uvoza zadevnega izdelka v zadevnem obdobju preiskave, ker se bo uporabljala za celoten uvoz vseh vrst izdelkov na enak način kot enakovredna dajatev ad valorem. Posledično je Komisija menila, da je ustrezno upoštevati celoten obseg uvoza, tako kot bi ga, če bi uporabila dajatev ad valorem. Zato je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(163)

Komisija je uporabila isto metodologijo kot v izpodbijani uredbi, ki je Splošno sodišče ni razveljavilo. Vsekakor je opozorila, da morajo imeti protidampinški ukrepi enak popravljalni učinek ne glede na svojo obliko. Nesporno je, da če bi imela dajatev obliko ukrepa ad valorem, bi se za ves uvoz in vse vrste zadevnega izdelka uporabljala dajatev ad valorem ne glede na to, ali je bila pri določitvi zneska nelojalnega nižanja ciljnih cen ali dampinga upoštevana določena vrsta. Zato mora v okoliščinah, ko je odločeno, da se dajatev izrazi kot konkreten znesek, taka konkretna dajatev temeljiti na prodaji celotnega uvoza zadevnega izdelka v zadevnem obdobju preiskave, ker se bo uporabljala za celoten uvoz vseh vrst izdelkov na enak način kot enakovredna dajatev ad valorem. Posledično je Komisija menila, da je ustrezno upoštevati celoten obseg uvoza, tako kot bi ga, če bi uporabila dajatev ad valorem. Zato je trditev zavrnila.

ad valorem

ad valorem

ad valorem

ad valorem

| (164) | Združenje CRIA je po dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija storila napako pri določitvi ravni dajatve za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(164)

Združenje CRIA je po dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija storila napako pri določitvi ravni dajatve za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (165) | Komisija je v obvestilu k dokumentaciji z dne 31. januarja 2023 pojasnila, da je upoštevala 32,39-odstotno stopnjo odprave škode, ki se je za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd uporabljala v obdobju pred začetkom veljavnosti uredbe o uvedbi izravnalnih dajatev (od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018). Ustrezna fiksna dajatev za to obdobje je bila torej 49,31 EUR/kos. Vendar pa je Komisija s 13. novembrom 2018, ko je začela veljati izpodbijana uredba in je bila ustrezno spremenjena Uredba (EU) 2018/1579, za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd začela uporabljati višjo, 55,07-odstotno stopnjo škode, kar zadeva protisubvencijsko preiskavo, saj je ta družba sodelovala v protidampinški preiskavi, ne pa tudi v protisubvencijski preiskavi. Rezultat je bil ničelna stopnja dampinga in 51,8-odstotna subvencijska stopnja, enakovredna fiksni izravnalni dajatvi v višini 57,28 EUR/kos. Združenje CRIA ni predložilo nobenih pripomb glede tega pojasnila. Zato je bila zavrnjena trditev združenja CRIA, da je Komisija storila napako pri izračunu stopnje odprave škode za to družbo. |
| --- | --- |

(165)

Komisija je v obvestilu k dokumentaciji z dne 31. januarja 2023 pojasnila, da je upoštevala 32,39-odstotno stopnjo odprave škode, ki se je za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd uporabljala v obdobju pred začetkom veljavnosti uredbe o uvedbi izravnalnih dajatev (od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018). Ustrezna fiksna dajatev za to obdobje je bila torej 49,31 EUR/kos. Vendar pa je Komisija s 13. novembrom 2018, ko je začela veljati izpodbijana uredba in je bila ustrezno spremenjena Uredba (EU) 2018/1579, za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd začela uporabljati višjo, 55,07-odstotno stopnjo škode, kar zadeva protisubvencijsko preiskavo, saj je ta družba sodelovala v protidampinški preiskavi, ne pa tudi v protisubvencijski preiskavi. Rezultat je bil ničelna stopnja dampinga in 51,8-odstotna subvencijska stopnja, enakovredna fiksni izravnalni dajatvi v višini 57,28 EUR/kos. Združenje CRIA ni predložilo nobenih pripomb glede tega pojasnila. Zato je bila zavrnjena trditev združenja CRIA, da je Komisija storila napako pri izračunu stopnje odprave škode za to družbo.

| (166) | Združenje CRIA je po razkritju trdilo še, da bi bilo treba znižati tudi raven dajatve za tri družbe, in sicer Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ker Komisija ni ustrezno izvršila točk 190 do 192 sodbe Splošnega sodišča. |
| --- | --- |

(166)

Združenje CRIA je po razkritju trdilo še, da bi bilo treba znižati tudi raven dajatve za tri družbe, in sicer Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ker Komisija ni ustrezno izvršila točk 190 do 192 sodbe Splošnega sodišča.

| (167) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 79 zgoraj, je Komisija ugotovila, da poleg prilagoditve, da se PSA-stroški in dobiček, ki so bili prej odšteti z uporabo člena 2(9) osnovne uredbe po analogiji, po potrebi prištejejo nazaj izvozni ceni proizvajalcev izvoznikov, ni potrebna nobena nadaljnja prilagoditev. Kot je poudarjeno v uvodnih izjavah 81, 82 in 97 zgoraj, je Komisija ugotovila, da ni vprašljiva poštena primerjava med posredno in neposredno prodajo ali med različnimi vrstami strank. Posledično je bila podobno kot pri metodologiji, uporabljeni v izpodbijani uredbi, neposredna prodaja vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjana – po vrstah izdelkov – s prodajo vzorčenih proizvajalcev Unije, da bi se določile stopnje škode. To velja tudi za izračun preostale dajatve, ki je temeljil na 55,1-odstotni stopnji škode za skupino Xingyuan Group, ki je imela le neposredno prodajo. Komisija je na tej podlagi ugotovila, da bi morale preostale protidampinške in izravnalne dajatve, uporabljene za družbe Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ter preostala izravnalna dajatev, uporabljena za družbo Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, ostati nespremenjene. Posledično je menila, da so njene ugotovitve skladne s točkami 190 do 192 sodbe Splošnega sodišča, zato je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(167)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 79 zgoraj, je Komisija ugotovila, da poleg prilagoditve, da se PSA-stroški in dobiček, ki so bili prej odšteti z uporabo člena 2(9) osnovne uredbe po analogiji, po potrebi prištejejo nazaj izvozni ceni proizvajalcev izvoznikov, ni potrebna nobena nadaljnja prilagoditev. Kot je poudarjeno v uvodnih izjavah 81, 82 in 97 zgoraj, je Komisija ugotovila, da ni vprašljiva poštena primerjava med posredno in neposredno prodajo ali med različnimi vrstami strank. Posledično je bila podobno kot pri metodologiji, uporabljeni v izpodbijani uredbi, neposredna prodaja vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjana – po vrstah izdelkov – s prodajo vzorčenih proizvajalcev Unije, da bi se določile stopnje škode. To velja tudi za izračun preostale dajatve, ki je temeljil na 55,1-odstotni stopnji škode za skupino Xingyuan Group, ki je imela le neposredno prodajo. Komisija je na tej podlagi ugotovila, da bi morale preostale protidampinške in izravnalne dajatve, uporabljene za družbe Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ter preostala izravnalna dajatev, uporabljena za družbo Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, ostati nespremenjene. Posledično je menila, da so njene ugotovitve skladne s točkami 190 do 192 sodbe Splošnega sodišča, zato je trditev zavrnila.

| (168) | Komisija je po razkritju ugotovila napako pri fiksni dajatvi na podlagi stopnje škode, določene za skupino Aeolus/Pirelli. Stopnja škode je bila popravljena z 29,79 % na 27,56 % in vse strani so bile obveščene o tem. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je po razkritju ugotovila napako pri fiksni dajatvi na podlagi stopnje škode, določene za skupino Aeolus/Pirelli. Stopnja škode je bila popravljena z 29,79 % na 27,56 % in vse strani so bile obveščene o tem.

| (169) | Združenje CRIA je po dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija storila napako pri določitvi ravni dajatve za skupino Hankook Group. |
| --- | --- |

(169)

Združenje CRIA je po dodatnem razkritju trdilo, da je Komisija storila napako pri določitvi ravni dajatve za skupino Hankook Group.

| (170) | Po analizi trditve je Komisija dejansko ugotovila tiskarsko napako in je popravila stopnjo škode za skupino Hankook Goup z 11,18 % na 10,31 %. |
| --- | --- |

(170)

Po analizi trditve je Komisija dejansko ugotovila tiskarsko napako in je popravila stopnjo škode za skupino Hankook Goup z 11,18 % na 10,31 %.

| (171) | Na podlagi zgoraj navedenega bi morale biti dokončne stopnje subvencioniranja take:













  Družba | Stopnja dampinga | Subvencijska stopnja | Stopnja škode | Izravnalna dajatev | Protidampinška dajatev | Fiksna izravnalna dajatev | Fiksna protidampinška dajatev (46) | Fiksna
  protidampinška dajatev (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupina GITI Group | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Skupina Hankook Group | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Druge družbe, ki so sodelovale v protisubvencijski in protidampinški preiskavi ter so navedene v Prilogi | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(171)

Na podlagi zgoraj navedenega bi morale biti dokončne stopnje subvencioniranja take:

Družba

Stopnja dampinga

Subvencijska stopnja

Stopnja škode

Izravnalna dajatev

Protidampinška dajatev

Fiksna izravnalna dajatev

Fiksna protidampinška dajatev (46)

46

Fiksna

protidampinška dajatev (47)

47

Skupina GITI Group

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Skupina Hankook Group

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Druge družbe, ki so sodelovale v protisubvencijski in protidampinški preiskavi ter so navedene v Prilogi

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (172) | Spremenjena stopnja izravnalnih dajatev se uporablja brez časovne prekinitve od začetka veljavnosti začasne uredbe (in sicer od 12. novembra 2018). |
| --- | --- |

(172)

Spremenjena stopnja izravnalnih dajatev se uporablja brez časovne prekinitve od začetka veljavnosti začasne uredbe (in sicer od 12. novembra 2018).

| (173) | V obdobju pred začetkom veljavnosti dokončne protisubvencijske uredbe (tj. v obdobju od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018) je treba uporabiti tudi drugačno stopnjo protidampinških dajatev. Dajatev, ki se uporablja v tem obdobju, je enaka stopnji škode, določeni za vse zadevne družbe. |
| --- | --- |

(173)

V obdobju pred začetkom veljavnosti dokončne protisubvencijske uredbe (tj. v obdobju od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018) je treba uporabiti tudi drugačno stopnjo protidampinških dajatev. Dajatev, ki se uporablja v tem obdobju, je enaka stopnji škode, določeni za vse zadevne družbe.

| (174) | Čeprav sta bili tožeči stranki v zadevah T-30/19 in T-72/19 samo družbi Aeolus Tyre Co., Ltd in Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, je Komisija menila, da se popravljena dajatev uporablja za vse zadevne skupine. Za skupino Aeolus Group so zadevni proizvajalci izvozniki: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd. Za družbo Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd sta zadevna proizvajalca izvoznika: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd in Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Čeprav sta bili tožeči stranki v zadevah T-30/19 in T-72/19 samo družbi Aeolus Tyre Co., Ltd in Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, je Komisija menila, da se popravljena dajatev uporablja za vse zadevne skupine. Za skupino Aeolus Group so zadevni proizvajalci izvozniki: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd. Za družbo Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd sta zadevna proizvajalca izvoznika: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd in Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (175) | Carinski organi so dolžni pobrati ustrezen znesek na uvoz v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki in povrniti kakršen koli presežni znesek, pobran v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(175)

Carinski organi so dolžni pobrati ustrezen znesek na uvoz v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki in povrniti kakršen koli presežni znesek, pobran v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

| (176) | Ta uredba ne spreminja stopenj dajatev proizvajalcev izvoznikov, na katere se obvestilo o ponovnem začetku in uredba o registraciji ne nanašata. Zato so njihove dajatve ostale nespremenjene in te družbe v tej uredbi niso bile opredeljene. |
| --- | --- |

(176)

Ta uredba ne spreminja stopenj dajatev proizvajalcev izvoznikov, na katere se obvestilo o ponovnem začetku in uredba o registraciji ne nanašata. Zato so njihove dajatve ostale nespremenjene in te družbe v tej uredbi niso bile opredeljene.

| (177) | Družba Hämmerling je po razkritju trdila, da ker namerava Komisija ponovno uvesti dajatve po izteku triletnega zastaralnega roka iz carinskega zakonika Unije, bi morala navesti tudi, da bi bilo treba po izteku triletnega zastaralnega roka povrniti tudi razliko med ponovno uvedenimi dajatvami in dajatvami, ki so se uporabljale prej. |
| --- | --- |

(177)

Družba Hämmerling je po razkritju trdila, da ker namerava Komisija ponovno uvesti dajatve po izteku triletnega zastaralnega roka iz carinskega zakonika Unije, bi morala navesti tudi, da bi bilo treba po izteku triletnega zastaralnega roka povrniti tudi razliko med ponovno uvedenimi dajatvami in dajatvami, ki so se uporabljale prej.

| (178) | Komisija je najprej spomnila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso carinski zakonik Unije Komisiji ne preprečuje sprejetja uredbe o ponovni uvedbi dokončne protidampinške ali izravnalne dajatve za obdobje, ki presega tri leta (50). |
| --- | --- |

(178)

Komisija je najprej spomnila, da v skladu z ustaljeno sodno prakso carinski zakonik Unije Komisiji ne preprečuje sprejetja uredbe o ponovni uvedbi dokončne protidampinške ali izravnalne dajatve za obdobje, ki presega tri leta (50).

50

| (179) | Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 175, carinski organi poberejo ustrezen znesek na uvoz v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki in povrnejo morebitni presežni znesek, pobran v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Splošno sodišče je v zadevi T-440/20 pojasnilo, da je carinska zakonodaja, ki se uporablja, med drugim člen 101(1), člen 102(1), prvi pododstavek, člen 103(1) in člen 104(2) carinskega zakonika Unije. V skladu s temi določbami znesek plačljive dajatve določijo pristojni carinski organi, ki so odgovorni za obveščanje o carinskem dolgu, razen če se je izteklo triletno obdobje od datuma, na katerega je dolg nastal. Sodišče je nadalje pojasnilo, da „iz tega sledi, da je učinek pravila iz člena 103(1) carinskega zakonika Unije dejansko ta, da ne le preprečuje, da bi bil dolžnik po izteku triletnega obdobja od datuma, na katerega je njegov dolg nastal, obveščen o znesku carinske dajatve, temveč tudi povzroči, da sam carinski dolg ob izteku tega obdobja zastara. Vendar se to pravilo uporablja samo za obveščanje dolžnika o znesku carinskih dajatev, zato je njegovo izvajanje v izključni pristojnosti nacionalnih carinskih organov, ki so pristojni za takšno obveščanje“ (51). Posledično je Komisija potrdila, da se za obravnavano zadevo uporablja triletni zastaralni rok za povračilo, zato je zahtevo zavrnila. |
| --- | --- |

(179)

Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 175, carinski organi poberejo ustrezen znesek na uvoz v zvezi z zadevnimi proizvajalci izvozniki in povrnejo morebitni presežni znesek, pobran v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Splošno sodišče je v zadevi T-440/20 pojasnilo, da je carinska zakonodaja, ki se uporablja, med drugim člen 101(1), člen 102(1), prvi pododstavek, člen 103(1) in člen 104(2) carinskega zakonika Unije. V skladu s temi določbami znesek plačljive dajatve določijo pristojni carinski organi, ki so odgovorni za obveščanje o carinskem dolgu, razen če se je izteklo triletno obdobje od datuma, na katerega je dolg nastal. Sodišče je nadalje pojasnilo, da „iz tega sledi, da je učinek pravila iz člena 103(1) carinskega zakonika Unije dejansko ta, da ne le preprečuje, da bi bil dolžnik po izteku triletnega obdobja od datuma, na katerega je njegov dolg nastal, obveščen o znesku carinske dajatve, temveč tudi povzroči, da sam carinski dolg ob izteku tega obdobja zastara. Vendar se to pravilo uporablja samo za obveščanje dolžnika o znesku carinskih dajatev, zato je njegovo izvajanje v izključni pristojnosti nacionalnih carinskih organov, ki so pristojni za takšno obveščanje“ (51). Posledično je Komisija potrdila, da se za obravnavano zadevo uporablja triletni zastaralni rok za povračilo, zato je zahtevo zavrnila.

51

10.   KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

| (180) | Ob upoštevanju člena 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (52) bi morala biti obrestna mera, ki jo je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(180)

Ob upoštevanju člena 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (52) bi morala biti obrestna mera, ki jo je treba plačati, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

52

Uradnega lista Evropske unije

| (181) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(181)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN 4011 20 90 in ex 4012 12 00 (oznaka TARIC 4012120010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kar zadeva družbe iz odstavka 2.

2.   Dokončne izravnalne dajatve v eurih na kos, ki se uporabljajo za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so za obdobje od 13. novembra 2018 navedene v nadaljevanju.

| Družba | Izravnalna dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd | 11,07 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 3,75 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Druge družbe, ki jih zadeva ta ponovna uvedba in ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi, navedene v Prilogi | 27,69 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 57,28 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 57,28 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 57,28 | C876 |

Družba

Izravnalna dajatev

Dodatna oznaka TARIC

GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd

11,07

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

3,75

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Druge družbe, ki jih zadeva ta ponovna uvedba in ki sodelujejo v protisubvencijski in protidampinški preiskavi, navedene v Prilogi

27,69

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

57,28

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

57,28

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

57,28

C876

Člen 2

Kakršna koli dokončna izravnalna dajatev, ki so jo proizvajalci izvozniki iz člena 1(2) plačali v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/1690 in ki presega dokončno izravnalno dajatev, določeno v členu 1, se povrne ali odpusti.

Povračilo ali odpust dajatev se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Vsako povračilo, izvedeno po sodbi Splošnega sodišča v zadevah T-30/19 in T-72/19, China Rubber Industry Association (CRIA) in China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/Evropska komisija, izterjajo organi, ki so povračilo izvedli, do zneska, določenega v členu 1(2).

Člen 3

Dokončna izravnalna dajatev, uvedena s členom 1, se pobere tudi na uvoz, registriran v skladu s členom 1(3) Izvedbene uredbe (EU) 2022/1175 z dne 7. julija 2022 o obvezni registraciji uvoza nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po ponovnem začetku preiskave za izvršbo sodb z dne 4. maja 2022 v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19 v zvezi z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1579 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1690.

Člen 4

Carinskim organom se odredi, da ustavijo registracijo uvoza, določeno v skladu s členom 1(1) Izvedbene uredbe (EU) 2022/1175, ki se s tem razveljavi.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2018/683 z dne 4. maja 2018 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (UL L 116, 7.5.2018, str. 8).

2

(3)  Izvedbena uredba (EU) 2018/1579 z dne 18. oktobra 2018 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (UL L 263, 22.10.2018, str. 3).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1690 z dne 9. novembra 2018 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1579 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (UL L 283, 12.11.2018, str. 1).

4

(5)  Sodba Splošnega sodišča (deseti razširjeni senat) z dne 4. maja 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) in China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/ Evropska komisija, T-30/19 in T-72/19, ECLI:EU:T:2022:226.

5

(6)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

6

(7)  V izpodbijani uredbi dodatna oznaka TARIC C333 označuje naslednje proizvajalce izvoznike:

7

| | Aeolus Tyre Co., Ltd; |
| --- | --- |

Aeolus Tyre Co., Ltd;

| | Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; |
| --- | --- |

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd;

| | Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; |
| --- | --- |

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd;

| | Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Pirelli Tyre Co., Ltd.

| | Družbi Aeolus Tyre Co., Ltd se je v skladu z uredbo o registraciji iz uvodne izjave 16 dodelila nova dodatna oznaka TARIC. |
| --- | --- |

Družbi Aeolus Tyre Co., Ltd se je v skladu z uredbo o registraciji iz uvodne izjave 16 dodelila nova dodatna oznaka TARIC.

(8)  Družba Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd je v izpodbijani uredbi povezana z dodatno oznako TARIC C999.

8

(9)  V izpodbijani uredbi dodatna oznaka TARIC C371 označuje naslednje proizvajalce izvoznike:

9

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd;

| | Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd; |
| --- | --- |

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd;

| | Družbi Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd se je v skladu z uredbo o registraciji iz uvodne izjave 16 v nadaljevanju za registracijo dodelila nova dodatna oznaka TARIC. |
| --- | --- |

Družbi Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd se je v skladu z uredbo o registraciji iz uvodne izjave 16 v nadaljevanju za registracijo dodelila nova dodatna oznaka TARIC.

(10)  Sodba Sodišča v združenih zadevah Asteris AE in drugi in Helenska republika/Komisija, 97, 193, 99 in 215/86, Recueil 1988, str. 2181, točki 27 in 28.

10

(11)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industrie des Poudres Spheriques/Svet, Recueil 2000, str. I-8147, točke 80–85; zadeva T-301/01, Alitalia/Komisija, ZOdl. 2008, str. II-1753, točki 99 in 142; združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, Region Nord-Pas de Calais/Komisija, ECLI:EU:T:2011:209, točka 83.

11

(12)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industrie des Poudres Spheriques/Svet, Recueil 2000, str. I-8147, točke 80–85.

12

(13)  Zadeva C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, ECLI:EU:C:2018:187, točka 79, in sodba z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, točka 58.

13

(14)  Zadeva T-650/17, Jinan Meide Casting Co., Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333–342.

14

(15)  
  UL C 263, 8.7.2022, str. 15.

15

(16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1175 z dne 7. julija 2022 o obvezni registraciji uvoza nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po ponovnem začetku preiskave za izvršbo sodb z dne 4. maja 2022 v združenih zadevah T-30/19 in T-72/19 v zvezi z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1579 in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1690 (UL C L 183, 8.7.2022, str. 46).

16

(17)  Skupino GITI Group so sestavljali naslednji proizvajalci izvozniki: GITI Tire (China) Investment Co., (Shanghai); GITI Tire (Anhui) Co., Ltd, (Hefei); GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualin); GITI Tire (Fujian) Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd in povezan izvoznik iz Singapurja.

17

(18)  Skupino Hankook Group so sestavljali naslednji proizvajalci izvozniki: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd in Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

18

(19)  Skupino Aeolus/Pirelli so sestavljali naslednji proizvajalci izvozniki: Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd in Pirelli Tyre Co., Ltd. V izpodbijani uredbi je bilo ugotovljeno, da so bili vsi ti proizvajalci izvozniki del skupine China National Tire Group. Poleg tega se je družba Pirelli Tyre Co., Ltd štela za del skupine China National Tire Group v skladu s členom 127(1), točka (d), Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije, saj je bila v obdobju preiskave povezana z družbo China National Tire & Rubber Co. Ltd z več kot 5-odstotnim poslovnim deležem.

19

(20)  Sodbi z dne 1. junija 2022, Jindal Saw in Jindal Saw Italia/ Komisija, T-440/20 in T-441/20, točka 156.

20

(21)  Za podobno obrazložitev glej sodbo Jindal Saw, navedeno v opombi 21 zgoraj, točka 158.

21

(22)  Glej sodbo Sodišča z dne 15. marca 2018, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, in sodbo Sodišča (osmi senat) z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16.

22

(23)  Glej sodbo Splošnega sodišča z dne 13. decembra 2016, Printeous/Komisija, T-95/15.

23

(24)  Zadeva C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 62.

24

(25)  Zadeva C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 59.

25

(26)  C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, točka 63 in navedena sodna praksa.

26

(27)  Glej točke 176, 192 in 201 do 207 sodbe. Izpodbijana uredba je še naprej veljala v zvezi z drugimi proizvajalci izvozniki, ki je niso izpodbijali.

27

(28)  Glej sodbe z dne 1. junija 2022, Jindal Saw in Jindal Saw Italia/Komisija, T-440/20 in T-441/20, točka 44; z dne 19. junija 2019, C & J Clark International, C-612/16, neobjavljena, ECLI:EU:C:2019:508, točka 43; z dne 3. decembra 2020, Changmao Biochemical Engineering/Distillerie Bonollo in drugi, C-461/18 P, ECLI:EU:C:2020:979, točka 97, in z dne 9. junija 2021, Roland/Komisija, T-132/18, neobjavljena, ECLI:EU:T:2021:329, točka 76.

28

(29)  Sodba v zadevi C-256/16, Deichmann, ECLI:EU:C:2018:187, točki 77 in 78, in sodba z dne 19. junija 2019, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, točka 57.

29

(30)  Sodbi z dne 1. junija 2022, Jindal Saw in Jindal Saw Italia/ Komisija, T-440/20 in T-441/20.

30

(31)  Glej v zvezi s tem sodbo z dne 29. novembra 2018, Bank Tejarat/Svet, C-248/17 P, ECLI:EU:C:2018:967, točki 80 in 81 ter navedena sodna praksa.

31

(32)  Sodba T-441/20, navedena v opombi 21, točke 118–123.

32

(33)  Sodba, navedena v opombi 30 zgoraj, točka 83.

33

(34)  Sodba, navedena v opombi 31 zgoraj, točka 134.

34

(35)  V zvezi s tem glej sodbe, navedene v opombah 30 in 31.

35

(36)  Sodba, navedena v opombi 31 zgoraj, točke 97–103.

36

(37)  Sodba, navedena v opombi 31 zgoraj, točka 104.

37

(38)  Zadeva C-415/96, Španija/Komisija, Recueil, str. I-6993, točka 31; zadeva C-458/98 P, Industrie des Poudres Spheriques/Svet, Recueil 2000, str. I-8147, točke 80–85; zadeva T-301/01, Alitalia/Komisija, ZOdl. 2008, str. II-1753, točki 99 in 142; združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, Region Nord-Pas de Calais/Komisija, ECLI:EU:T:2011:209, točka 83.

38

(39)  Smiselno glej zadevo C-507/21 P, Puma in drugi/Komisija, ECLI:EU:C:2022:649, točka 87.

39

(40)  Glej sodbo Deichmann, točka 88.

40

(41)  Glej sodbo Splošnega sodišča z dne 12. maja 2011, Région Nord-Pas-de-Calais/Evropska komisija, združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, točka 83.

41

(42)  Zadeva T-650/17, Jinan Meide Casting Co., Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, točke 333–342.

42

(43)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd je sodelovala v protidampinški preiskavi, ne pa tudi v protisubvencijski preiskavi. Je edina družba iz Priloge II k izpodbijani uredbi, na katero vpliva razglasitev ničnosti izpodbijane uredbe, ne pa tudi razglasitev ničnosti Uredbe (EU) 2018/1579. Zato izpodbijana uredba ni bila razglašena za nično za to družbo, temveč le spremembe Uredbe (EU) 2018/1579, uvedene z izpodbijano uredbo. Za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd torej še naprej veljajo dajatve, uvedene z Uredbo (EU) 2018/1579.

43

(44)  Ti dve družbi nista sodelovali niti v protidampinški niti v protisubvencijski preiskavi. Zato zanju velja dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

44

(45)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

45

(46)  Za obdobje od 13. novembra 2018.

46

(47)  Za obdobje od 8. maja 2018 do 12. novembra 2018.

47

(48)  Glej opombo 44 za podrobnosti o položaju te družbe.

48

(49)  Družbi Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd in Hefei Wanli Tire Co., Ltd nista sodelovali ne v protidampinški preiskavi ne v protisubvencijski preiskavi. Zato zanju velja dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. V okviru sedanjega ponovnega začetka se ta dajatev uporablja samo za ti družbi.

49

(50)  Glej T-440/20, Jindal Saw/Evropska komisija, ECLI:EU:T:2022:318, točki 134 in 135 ter navedena sodna praksa.

50

(51)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd je sodelovala v protidampinški preiskavi, ne pa tudi v protisubvencijski preiskavi. Je edina družba iz Priloge II k izpodbijani uredbi, na katero vpliva razglasitev ničnosti izpodbijane uredbe, ne pa tudi razglasitev ničnosti Uredbe (EU) 2018/1579. Zato izpodbijana uredba ni bila razglašena za nično za to družbo, temveč le spremembe Uredbe (EU) 2018/1579, uvedene z izpodbijano uredbo. Za družbo Zhongce Rubber Group Co., Ltd torej še naprej veljajo dajatve, uvedene z Uredbo (EU) 2018/1579.

51

(52)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

52

(53)  Oznaka TARIC C333 preneha obstajati in za celotno skupino se uporablja C877.

53

---

PRILOGA

Sodelujoče družbe v protisubvencijskih in protidampinških preiskavah, ki so predmet te ponovne uvedbe:

| IME DRUŽBE | DODATNA OZNAKA TARIC |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

IME DRUŽBE

DODATNA OZNAKA TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  V izpodbijani uredbi dodatna oznaka TARIC C371 označuje naslednja proizvajalca izvoznika:

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd in Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd in Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

| | Družbi Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd je bila v uredbi o registraciji iz uvodne izjave 16 te uredbe dodeljena nova dodatna oznaka TARIC. |
| --- | --- |

Družbi Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd je bila v uredbi o registraciji iz uvodne izjave 16 te uredbe dodeljena nova dodatna oznaka TARIC.

---

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/80

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/739

z dne 4. aprila 2023

o nujnem ukrepu pomoči za sektorja žit in oljnic v Bolgariji, na Poljskem in v Romuniji

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 221(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ruska invazija na Ukrajino 24. februarja 2022 vpliva na dejavnosti pomorskega prometa v ukrajinskih črnomorskih pristaniščih, iz katerih je bilo opravljenih okoli 90 % izvoza ukrajinskega žita in oljnic. Da bi se izognili grožnjam svetovni prehranski varnosti in podprli ukrajinske kmete, so bile nujno potrebne alternativne logistične poti, Unija pa je sprejela konkretne ukrepe, da bi Ukrajini olajšala izvoz kmetijskih proizvodov, kakor je navedeno v sporočilu Komisije z naslovom „Akcijski načrt za solidarnostne pasove med EU in Ukrajino za lažji izvoz kmetijskih proizvodov Ukrajine in lažjo dvostransko trgovino Ukrajine z EU“ (2) (solidarnostni pasovi med EU in Ukrajino). |
| --- | --- |

(1)

Ruska invazija na Ukrajino 24. februarja 2022 vpliva na dejavnosti pomorskega prometa v ukrajinskih črnomorskih pristaniščih, iz katerih je bilo opravljenih okoli 90 % izvoza ukrajinskega žita in oljnic. Da bi se izognili grožnjam svetovni prehranski varnosti in podprli ukrajinske kmete, so bile nujno potrebne alternativne logistične poti, Unija pa je sprejela konkretne ukrepe, da bi Ukrajini olajšala izvoz kmetijskih proizvodov, kakor je navedeno v sporočilu Komisije z naslovom „Akcijski načrt za solidarnostne pasove med EU in Ukrajino za lažji izvoz kmetijskih proizvodov Ukrajine in lažjo dvostransko trgovino Ukrajine z EU“ (2) (solidarnostni pasovi med EU in Ukrajino).

| (2) | Zaradi sprememb logističnih poti so se stroški prevoza ukrajinskih žit in oljnic na tradicionalne trge povišali. To je privedlo do sprememb pri izvozu na trg Unije. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi sprememb logističnih poti so se stroški prevoza ukrajinskih žit in oljnic na tradicionalne trge povišali. To je privedlo do sprememb pri izvozu na trg Unije.

| (3) | Povečan uvoz žit in oljnic iz Ukrajine v države članice Unije v njeni bližini, kjer so bili vzpostavljeni glavni koridorji „solidarnostnih pasov med EU in Ukrajino“, vpliva na lokalne kmete. V nekaterih regijah Unije dodatni uvoz povzroča preveliko ponudbo, znižuje lokalne cene ali zasičuje logistične verige. |
| --- | --- |

(3)

Povečan uvoz žit in oljnic iz Ukrajine v države članice Unije v njeni bližini, kjer so bili vzpostavljeni glavni koridorji „solidarnostnih pasov med EU in Ukrajino“, vpliva na lokalne kmete. V nekaterih regijah Unije dodatni uvoz povzroča preveliko ponudbo, znižuje lokalne cene ali zasičuje logistične verige.

| (4) | Glede na stanje domače oskrbe in logističnih izzivov v državah članicah blizu ukrajinske meje za najbolj prizadete veljajo kmetje v Bolgariji, na Poljskem in v Romuniji, zlasti tisti, ki so najbliže meji ali tranzitnemu vozlišču. Padec lokalnih cen žit in oljnic vpliva na ekonomsko sposobnost teh kmetov in bo lahko vplival na njihove odločitve o tem, katere kmetijske rastline bodo pridelovali. Zaradi teh razmer se bo stanje pri proizvodnji na zadevnih območjih verjetno hitro poslabšalo, prišlo bo pa tudi do težav pri izvajanju „solidarnostnih pasov med EU in Ukrajino“. Razmere predstavljajo specifičen problem v smislu člena 221 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Tega specifičnega problema v omejenem številu regij v nekaterih državah članicah Unije ni mogoče obravnavati z ukrepi iz člena 219 ali 220 navedene uredbe, saj se ne nanaša specifično na obstoječe motnje na trgu ali izrecno grožnjo takšnih motenj niti na ukrepe za boj proti širitvi bolezni živali ali izgubi zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za zdravje ljudi, živali ali rastlin. Da bi se izognili hitremu poslabšanju stanja pri proizvodnji žit in oljnic, razmere poleg tega zahtevajo hitro ukrepanje, na primer sprejetje nujnih ukrepov iz člena 221 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Glede na stanje domače oskrbe in logističnih izzivov v državah članicah blizu ukrajinske meje za najbolj prizadete veljajo kmetje v Bolgariji, na Poljskem in v Romuniji, zlasti tisti, ki so najbliže meji ali tranzitnemu vozlišču. Padec lokalnih cen žit in oljnic vpliva na ekonomsko sposobnost teh kmetov in bo lahko vplival na njihove odločitve o tem, katere kmetijske rastline bodo pridelovali. Zaradi teh razmer se bo stanje pri proizvodnji na zadevnih območjih verjetno hitro poslabšalo, prišlo bo pa tudi do težav pri izvajanju „solidarnostnih pasov med EU in Ukrajino“. Razmere predstavljajo specifičen problem v smislu člena 221 Uredbe (EU) št. 1308/2013. Tega specifičnega problema v omejenem številu regij v nekaterih državah članicah Unije ni mogoče obravnavati z ukrepi iz člena 219 ali 220 navedene uredbe, saj se ne nanaša specifično na obstoječe motnje na trgu ali izrecno grožnjo takšnih motenj niti na ukrepe za boj proti širitvi bolezni živali ali izgubi zaupanja potrošnikov zaradi tveganj za zdravje ljudi, živali ali rastlin. Da bi se izognili hitremu poslabšanju stanja pri proizvodnji žit in oljnic, razmere poleg tega zahtevajo hitro ukrepanje, na primer sprejetje nujnih ukrepov iz člena 221 navedene uredbe.

| (5) | Zato je primerno Bolgariji, Poljski in Romuniji zagotoviti finančna sredstva za pomoč kmetom, ki jih je prizadel povečan uvoz žit in oljnic iz Ukrajine, za obdobje, ki je nujno potrebno. Znesek za vsako od teh držav članic bi bilo treba določiti ob upoštevanju morebitne izgube vrednosti proizvodnje za izbrane kmetijske rastline in kmete v prizadetih regijah. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno Bolgariji, Poljski in Romuniji zagotoviti finančna sredstva za pomoč kmetom, ki jih je prizadel povečan uvoz žit in oljnic iz Ukrajine, za obdobje, ki je nujno potrebno. Znesek za vsako od teh držav članic bi bilo treba določiti ob upoštevanju morebitne izgube vrednosti proizvodnje za izbrane kmetijske rastline in kmete v prizadetih regijah.

| (6) | Bolgarija, Poljska in Romunija bi morale pomoč razdeliti po najučinkovitejših kanalih na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, ki upoštevajo obseg težav kmetov pri pridelavi žit in oljnic na prizadetih območjih, obenem pa zagotoviti, da so ti kmetje končni prejemniki pomoči, ter se izogniti vsakršnemu izkrivljanju trga in konkurence. |
| --- | --- |

(6)

Bolgarija, Poljska in Romunija bi morale pomoč razdeliti po najučinkovitejših kanalih na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, ki upoštevajo obseg težav kmetov pri pridelavi žit in oljnic na prizadetih območjih, obenem pa zagotoviti, da so ti kmetje končni prejemniki pomoči, ter se izogniti vsakršnemu izkrivljanju trga in konkurence.

| (7) | Glede na to, da bi znesek, dodeljen Bolgariji, Poljski in Romuniji, nadomestil samo del dejanske izgube kmetov na prizadetih območjih, bi bilo treba tem državam članicam dovoliti, da navedenim proizvajalcem dodelijo dodatno nacionalno pomoč pod pogoji in v rokih, ki jih določa ta uredba. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to, da bi znesek, dodeljen Bolgariji, Poljski in Romuniji, nadomestil samo del dejanske izgube kmetov na prizadetih območjih, bi bilo treba tem državam članicam dovoliti, da navedenim proizvajalcem dodelijo dodatno nacionalno pomoč pod pogoji in v rokih, ki jih določa ta uredba.

| (8) | Da se Bolgariji, Poljski in Romuniji zagotovi prilagodljivost pri razdeljevanju pomoči, saj se v danih okoliščinah soočajo s težavami kmetov, bi jim bilo treba dovoliti, da pomoč kumulirajo z drugo pomočjo, financirano iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(8)

Da se Bolgariji, Poljski in Romuniji zagotovi prilagodljivost pri razdeljevanju pomoči, saj se v danih okoliščinah soočajo s težavami kmetov, bi jim bilo treba dovoliti, da pomoč kumulirajo z drugo pomočjo, financirano iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja.

| (9) | Ker je pomoč Unije določena v eurih, je zaradi zagotavljanja enotne in hkratne uporabe treba določiti datum za pretvorbo zneskov, dodeljenih državam članicam, ki niso sprejele eura, v njihove nacionalne valute, kot velja za Bolgarijo, Poljsko in Romunijo. Ker ta uredba ne določa roka za vložitev vlog za pomoč, je primerno, da se za namene člena 30(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/127 (3) datum začetka veljavnosti te uredbe šteje za operativni dogodek za menjalni tečaj za zneske iz te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Ker je pomoč Unije določena v eurih, je zaradi zagotavljanja enotne in hkratne uporabe treba določiti datum za pretvorbo zneskov, dodeljenih državam članicam, ki niso sprejele eura, v njihove nacionalne valute, kot velja za Bolgarijo, Poljsko in Romunijo. Ker ta uredba ne določa roka za vložitev vlog za pomoč, je primerno, da se za namene člena 30(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/127 (3) datum začetka veljavnosti te uredbe šteje za operativni dogodek za menjalni tečaj za zneske iz te uredbe.

| (10) | Iz proračunskih razlogov bi morala Unija financirati odhodke, ki jih imajo Bolgarija, Poljska in Romunija le, kadar se takšni odhodki izvršijo do datuma za upravičenost odhodkov. |
| --- | --- |

(10)

Iz proračunskih razlogov bi morala Unija financirati odhodke, ki jih imajo Bolgarija, Poljska in Romunija le, kadar se takšni odhodki izvršijo do datuma za upravičenost odhodkov.

| (11) | Pomoč za ta nujni ukrep bi bilo treba plačati do 30. septembra 2023. Ker se po 30. septembru 2023 ne smejo izvesti nobena plačila, se člen 5(2) Delegirane uredbe (EU) 2022/127 ne bi smel uporabljati. |
| --- | --- |

(11)

Pomoč za ta nujni ukrep bi bilo treba plačati do 30. septembra 2023. Ker se po 30. septembru 2023 ne smejo izvesti nobena plačila, se člen 5(2) Delegirane uredbe (EU) 2022/127 ne bi smel uporabljati.

| (12) | Da bi Bolgarija, Poljska in Romunija Uniji omogočile spremljanje učinkovitosti tega nujnega ukrepa, bi morale Komisiji sporočiti podrobne podatke o njegovem izvajanju. |
| --- | --- |

(12)

Da bi Bolgarija, Poljska in Romunija Uniji omogočile spremljanje učinkovitosti tega nujnega ukrepa, bi morale Komisiji sporočiti podrobne podatke o njegovem izvajanju.

| (13) | Da bi kmetje pomoč prejeli čim prej, bi moralo biti Bolgariji, Poljski in Romuniji omogočeno, da začnejo to uredbo izvajati takoj. Zato bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(13)

Da bi kmetje pomoč prejeli čim prej, bi moralo biti Bolgariji, Poljski in Romuniji omogočeno, da začnejo to uredbo izvajati takoj. Zato bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Bolgariji, Poljski in Romuniji je pod pogoji iz te uredbe na voljo pomoč Unije v skupnem znesku 56 300 000 EUR za izredno pomoč kmetom, ki pridelujejo žita in oljnice iz Priloge.

2.   Bolgarija, Poljska in Romunija zneske iz člena 2 uporabijo za ukrepe, katerih namen je nadomestilo premoženjske izgube kmetom zaradi povečanega uvoza žit in oljnic iz Ukrajine v prizadetih regijah.

3.   Ti ukrepi se sprejmejo na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, ki upoštevajo premoženjsko izgubo prizadetih kmetov in zagotovijo, da zadevna plačila ne povzročajo izkrivljanja trga ali konkurence.

4.   Odhodki Bolgarije, Poljske in Romunije v zvezi s plačili za ukrepe iz odstavka 2 so upravičeni do pomoči Unije samo, če so bila navedena plačila izvršena do 30. septembra 2023.

5.   Za namene člena 30(3) Delegirane uredbe (EU) 2022/127 je operativni dogodek za menjalni tečaj za zneske iz člena 2(1) datum začetka veljavnosti te uredbe.

6.   Ukrepi iz te uredbe se lahko kumulirajo z drugo pomočjo, financirano iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja.

Člen 2

1.   Odhodki Unije, nastali v skladu s členom 1, ne presegajo skupnega zneska:

| (a) | 16 750 000 EUR za Bolgarijo; |
| --- | --- |

(a)

16 750 000 EUR za Bolgarijo;

| (b) | 29 500 000 EUR za Poljsko; |
| --- | --- |

(b)

29 500 000 EUR za Poljsko;

| (c) | 10 050 000 EUR za Romunijo. |
| --- | --- |

(c)

10 050 000 EUR za Romunijo.

2.   Bolgarija, Poljska in Romunija lahko za ukrepe, sprejete na podlagi člena 1, dodelijo dodatno nacionalno pomoč v višini do največ 100 % ustreznega zneska iz odstavka 1 tega člena, in sicer na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril, pod pogojem, da plačila ne povzročajo izkrivljanja trga ali konkurence.

3.   Bolgarija, Poljska in Romunija dodatno pomoč iz odstavka 2 izplačajo do 30. septembra 2023.

Člen 3

1.   Bolgarija, Poljska in Romunija Komisiji nemudoma in najpozneje do 30. junija 2023 sporočijo:

| (a) | opis ukrepov, ki jih je treba sprejeti; |
| --- | --- |

(a)

opis ukrepov, ki jih je treba sprejeti;

| (b) | merila, ki so jih uporabile za določitev metod za dodeljevanje pomoči, in utemeljitev za porazdelitev pomoči med kmete; |
| --- | --- |

(b)

merila, ki so jih uporabile za določitev metod za dodeljevanje pomoči, in utemeljitev za porazdelitev pomoči med kmete;

| (c) | predvideni učinek ukrepov za nadomestilo kmetom zaradi premoženjske izgube, nastale z uvozom žit in oljnic iz Ukrajine; |
| --- | --- |

(c)

predvideni učinek ukrepov za nadomestilo kmetom zaradi premoženjske izgube, nastale z uvozom žit in oljnic iz Ukrajine;

| (d) | ukrepe za preverjanje, ali je načrtovani učinek ukrepov dosežen; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe za preverjanje, ali je načrtovani učinek ukrepov dosežen;

| (e) | ukrepe za preprečevanje izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe za preprečevanje izkrivljanja konkurence;

| (f) | napoved plačil odhodkov Unije, razčlenjenih po mesecih do 30. septembra 2023; |
| --- | --- |

(f)

napoved plačil odhodkov Unije, razčlenjenih po mesecih do 30. septembra 2023;

| (g) | stopnjo dodatne pomoči, ki se dodeli v skladu s členom 2(2). |
| --- | --- |

(g)

stopnjo dodatne pomoči, ki se dodeli v skladu s členom 2(2).

2.   Najpozneje do 15. maja 2024 Bolgarija, Poljska in Romunija Komisiji sporočijo skupno višino zneskov, izplačanih na ukrep, kadar je ustrezno, razčlenjeno po pomoči Unije in dodatni nacionalni pomoči, število in vrsto upravičencev ter oceno učinkovitosti ukrepa.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.

V Bruslju, 4. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  COM/2022/217 final. Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt za solidarnostne pasove med EU in Ukrajino za lažji izvoz kmetijskih proizvodov Ukrajine in lažjo dvostransko trgovino Ukrajine z EU.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 z dne 7. decembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta s pravili o plačilnih agencijah in drugih organih, finančnem upravljanju, potrditvi obračunov, varščinah in uporabi eura (UL L 20, 31.1.2022, str. 95).

3

---

PRILOGA

Seznam proizvodov iz člena 1(1)

| Oznaka KN | Opis |
| --- | --- |
| 1001 | Pšenica in soržica |
| 1002 | Rž |
| 1003 | Ječmen |
| 1004 | Oves |
| 1005 | Koruza |
| 1008 60 | Tritikala |
| – | Mešanice proizvodov z oznakami KN 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 in 1008 60 |
| 1205 | Seme oljne repice ali ogrščice, celo ali lomljeno |
| 1206 | Sončnično seme, celo ali lomljeno |

Oznaka KN

Opis

1001

Pšenica in soržica

1002

Rž

1003

Ječmen

1004

Oves

1005

Koruza

1008 60

Tritikala

–

Mešanice proizvodov z oznakami KN 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 in 1008 60

1205

Seme oljne repice ali ogrščice, celo ali lomljeno

1206

Sončnično seme, celo ali lomljeno

---

SKLEPI

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/85

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/740

z dne 4. aprila 2023

o harmoniziranih standardih za igrače, pripravljenih v podporo Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 10(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se domneva, da so igrače, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, skladne z zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli, iz člena 10 Direktive 2009/48/ES in Priloge II k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se domneva, da so igrače, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovimi deli, katerih sklici so bili objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, skladne z zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli, iz člena 10 Direktive 2009/48/ES in Priloge II k navedeni direktivi.

| (2) | V delu III Priloge II k Direktivi 2009/48/ES so določene posebne zahteve za preprečitev tveganja škodljivih učinkov na zdravje ljudi zaradi izpostavljenosti kemičnim snovem ali zmesem, iz katerih so igrače sestavljene ali ki jih vsebujejo. Poleg tega člen 10(2) določa splošne varnostne zahteve. |
| --- | --- |

(2)

V delu III Priloge II k Direktivi 2009/48/ES so določene posebne zahteve za preprečitev tveganja škodljivih učinkov na zdravje ljudi zaradi izpostavljenosti kemičnim snovem ali zmesem, iz katerih so igrače sestavljene ali ki jih vsebujejo. Poleg tega člen 10(2) določa splošne varnostne zahteve.

| (3) | Komisija je z dopisom M/445 (3) z dne 9. julija 2009 Evropskemu odboru za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN) in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) zahtevala pripravo osnutka novih harmoniziranih standardov in revizijo obstoječih harmoniziranih standardov v podporo Direktivi 2009/48/ES. Ta zahtevek je bila nadomeščen z novim zahtevkom iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2022) 7410 (4), ki je med drugim nalagal revizijo standarda EN 71-13 „Varnost igrač – 13. del: Vohalne igralne plošče, kozmetični seti in okušalne igre“. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom M/445 (3) z dne 9. julija 2009 Evropskemu odboru za standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: CEN) in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo (v nadaljnjem besedilu: Cenelec) zahtevala pripravo osnutka novih harmoniziranih standardov in revizijo obstoječih harmoniziranih standardov v podporo Direktivi 2009/48/ES. Ta zahtevek je bila nadomeščen z novim zahtevkom iz Izvedbenega sklepa Komisije C(2022) 7410 (4), ki je med drugim nalagal revizijo standarda EN 71-13 „Varnost igrač – 13. del: Vohalne igralne plošče, kozmetični seti in okušalne igre“.

| (4) | CEN je revidiral harmonizirani standard EN 71-13:2021 „Varnost igrač – 13. del: Vohalne igralne plošče, kozmetični seti in okušalne igre“, sklic na katerega je bil objavljen z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/1992 (5). Na podlagi tega je bil sprejet harmonizirani standard EN 71-13:2021+A1:2022. |
| --- | --- |

(4)

CEN je revidiral harmonizirani standard EN 71-13:2021 „Varnost igrač – 13. del: Vohalne igralne plošče, kozmetični seti in okušalne igre“, sklic na katerega je bil objavljen z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/1992 (5). Na podlagi tega je bil sprejet harmonizirani standard EN 71-13:2021+A1:2022.

| (5) | Specifikacije harmoniziranega standarda EN 71-13:2021+A1:2022 so jasneje povezane z zahtevami Direktive 2009/48/ES. Nova različica standarda EN 71-13:2021 usklajuje standard z Direktivo 2009/48/ES, kakor je bila spremenjena z direktivama Komisije (EU) 2020/2088 (6) in (EU) 2020/2089 (7). Revidirani sta bili preglednici 1 in 2 standarda, v katerega je bila vstavljena dodatna preglednica 3, da bi se upoštevale spremembe seznamov alergenih dišavnih snovi iz Direktive 2009/48/ES, uvedenih z direktivama (EU) 2020/2088 in (EU) 2020/2089. Preglednica 3 standarda vključuje alergene dišavne snovi, ki jih je treba v skladu z Direktivo 2009/48/ES navesti na etiketi, nameščeni na igrači, embalaži ali v priloženem navodilu. Standard EN 71-13:2021+A1:2022 vključuje specifikacijo, da kozmetičnih setov in okušalnih iger ne smejo uporabljati otroci, mlajši od 36 mesecev. Ta specifikacija jasno odraža zahtevo iz dela III, točka 12, drugi odstavek, Priloge II k Direktivi 2009/48/ES. |
| --- | --- |

(5)

Specifikacije harmoniziranega standarda EN 71-13:2021+A1:2022 so jasneje povezane z zahtevami Direktive 2009/48/ES. Nova različica standarda EN 71-13:2021 usklajuje standard z Direktivo 2009/48/ES, kakor je bila spremenjena z direktivama Komisije (EU) 2020/2088 (6) in (EU) 2020/2089 (7). Revidirani sta bili preglednici 1 in 2 standarda, v katerega je bila vstavljena dodatna preglednica 3, da bi se upoštevale spremembe seznamov alergenih dišavnih snovi iz Direktive 2009/48/ES, uvedenih z direktivama (EU) 2020/2088 in (EU) 2020/2089. Preglednica 3 standarda vključuje alergene dišavne snovi, ki jih je treba v skladu z Direktivo 2009/48/ES navesti na etiketi, nameščeni na igrači, embalaži ali v priloženem navodilu. Standard EN 71-13:2021+A1:2022 vključuje specifikacijo, da kozmetičnih setov in okušalnih iger ne smejo uporabljati otroci, mlajši od 36 mesecev. Ta specifikacija jasno odraža zahtevo iz dela III, točka 12, drugi odstavek, Priloge II k Direktivi 2009/48/ES.

| (6) | Komisija je skupaj s CEN ocenila, ali je harmonizirani standard EN 71-13:2021+A1:2022, ki ga je pripravil CEN, skladen z zahtevkom M/445 z dne 9. julija 2009. Komisija je ocenila tudi skladnost z novo zahtevo iz Izvedbenega sklepa C(2022) 7410. Harmonizirani standard izpolnjuje zahteve, ki naj bi jih zajemal in ki so določene v Direktivi 2009/48/ES. Zato je primerno, da se sklic na navedeni standard objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je skupaj s CEN ocenila, ali je harmonizirani standard EN 71-13:2021+A1:2022, ki ga je pripravil CEN, skladen z zahtevkom M/445 z dne 9. julija 2009. Komisija je ocenila tudi skladnost z novo zahtevo iz Izvedbenega sklepa C(2022) 7410. Harmonizirani standard izpolnjuje zahteve, ki naj bi jih zajemal in ki so določene v Direktivi 2009/48/ES. Zato je primerno, da se sklic na navedeni standard objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (7) | Harmonizirani standard EN 71-13:2021+A1:2022 nadomešča harmonizirani standard EN 71-13:2021. Zato je treba sklic na navedeni standard umakniti iz Uradnega lista Evropske unije. |
| --- | --- |

(7)

Harmonizirani standard EN 71-13:2021+A1:2022 nadomešča harmonizirani standard EN 71-13:2021. Zato je treba sklic na navedeni standard umakniti iz Uradnega lista Evropske unije.

| (8) | Zaradi jasnosti, racionalnosti in poenostavitve bi bilo treba v enem aktu objaviti popoln seznam sklicev na harmonizirane standarde, ki so bili pripravljeni v podporo Direktivi 2009/48/ES in izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali. Sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2009/48/ES, so trenutno objavljeni z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/1992. Zato je treba Izvedbeni sklep (EU) 2021/1992 nadomestiti z novim sklepom. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi jasnosti, racionalnosti in poenostavitve bi bilo treba v enem aktu objaviti popoln seznam sklicev na harmonizirane standarde, ki so bili pripravljeni v podporo Direktivi 2009/48/ES in izpolnjujejo zahteve, ki naj bi jih zajemali. Sklici na harmonizirane standarde, pripravljene v podporo Direktivi 2009/48/ES, so trenutno objavljeni z Izvedbenim sklepom (EU) 2021/1992. Zato je treba Izvedbeni sklep (EU) 2021/1992 nadomestiti z novim sklepom.

| (9) | Skladnost s harmoniziranim standardom zagotavlja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi moral zato začeti veljati na datum objave – |
| --- | --- |

(9)

Skladnost s harmoniziranim standardom zagotavlja domnevo o skladnosti z ustreznimi bistvenimi zahtevami iz harmonizacijske zakonodaje Unije od datuma objave sklica na tak standard v Uradnem listu Evropske unije. Ta sklep bi moral zato začeti veljati na datum objave –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklici na harmonizirane standarde za igrače, pripravljene v podporo Direktivi 2009/48/ES in navedene v Prilogi k temu sklepu, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2

Izvedbeni sklep (EU) 2021/1992 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 4. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

1

(2)  Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (UL L 170, 30.6.2009, str. 1).

2

(3)  M/445 z dne 9. julija 2009 o mandatu za standardizacijo za CEN in CENELEC v okviru Direktive 2009/48/ES o reviziji Direktive 88/378/EGS o varnosti igrač.

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije C(2022) 7410 z dne 24. oktobra 2022 o zahtevi za standardizacijo Evropskemu odboru za standardizacijo in Evropskemu odboru za elektrotehnično standardizacijo glede igrač v podporo Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/1992 z dne 15. novembra 2021 o harmoniziranih standardih za igrače, pripravljenih v podporo Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 405, 16.11.2021, str. 14).

5

(6)  Direktiva Komisije (EU) 2020/2088 z dne 11. decembra 2020 o spremembi Priloge II k Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede označevanja alergenih dišavnih snovi v igračah (UL L 423, 15.12.2020, str. 53).

6

(7)  Direktiva Komisije (EU) 2020/2089 z dne 11. decembra 2020 o spremembi Priloge II k Direktivi 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede prepovedi alergenih dišavnih snovi v igračah (UL L 423, 15.12.2020, str. 58).

7

---

PRILOGA

| Št. | Sklic na standard |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018
  Varnost igrač – 1. del: Mehanske in fizikalne lastnosti |
| 2. | EN 71-2:2020
  Varnost igrač – 2. del: Vnetljivost |
| 3. | EN 71-3:2019+A1:2021
  Varnost igrač – 3. del: Migracija določenih elementov |
| 4. | EN 71-4:2020
  Varnost igrač – 4. del: Kompleti za kemijske poskuse in druge poskuse, pri katerih se uporabljajo kemikalije |
| 5. | EN 71-5:2015
  Varnost igrač – 5. del: Kemijske igrače (kompleti), razen kompletov za kemijske poskuse |
| 6. | EN 71-7:2014+A3:2020
  Varnost igrač – 7. del: Prstne barve – Zahteve in preskusne metode |
| 7. | EN 71-8:2018
  Varnost igrač – 8. del: Igrače za prostočasne aktivnosti za domačo uporabo |
| 8. | EN 71-12:2016
  Varnost igrač – 12. del: N-nitrozamini in N-nitrozabilne snovi
  Informativna opomba: Mejne vrednosti iz klavzule 4.2, preglednica 2, točka (a), standarda „EN 71-12:2016 – 12. del: N-nitrozamini in N-nitrozabilne snovi“ so nižje od mejnih vrednosti, ki jih je treba upoštevati pri zagotavljanju skladnosti, iz Priloge II, del III, točka 8, k Direktivi 2009/48/ES. Te vrednosti so naslednje: |
| Snov | Standard EN 71-12:2016 | Direktiva 2009/48/ES |
| N-nitrozamini | 0,01  mg/kg | 0,05  mg/kg |
| N-nitrozabilne snovi | 0,1  mg/kg | 1  mg/kg |
| 9. | EN 71-13:2021+A1:2022
  Varnost igrač – 13. del: Vohalne igralne plošče, kozmetični seti in okušalne igre |
| 10. | EN 71-14:2018
  Varnost igrač – 14. del: Trampolini za domačo uporabo |
| 11. | EN IEC 62115:2020
  Električne igrače – Varnost
  EN IEC 62115:2020/A11:2020 |

Št.

Sklic na standard

1.

EN 71-1:2014+A1:2018

Varnost igrač – 1. del: Mehanske in fizikalne lastnosti

2.

EN 71-2:2020

Varnost igrač – 2. del: Vnetljivost

3.

EN 71-3:2019+A1:2021

Varnost igrač – 3. del: Migracija določenih elementov

4.

EN 71-4:2020

Varnost igrač – 4. del: Kompleti za kemijske poskuse in druge poskuse, pri katerih se uporabljajo kemikalije

5.

EN 71-5:2015

Varnost igrač – 5. del: Kemijske igrače (kompleti), razen kompletov za kemijske poskuse

6.

EN 71-7:2014+A3:2020

Varnost igrač – 7. del: Prstne barve – Zahteve in preskusne metode

7.

EN 71-8:2018

Varnost igrač – 8. del: Igrače za prostočasne aktivnosti za domačo uporabo

8.

EN 71-12:2016

Varnost igrač – 12. del: N-nitrozamini in N-nitrozabilne snovi

Informativna opomba: Mejne vrednosti iz klavzule 4.2, preglednica 2, točka (a), standarda „EN 71-12:2016 – 12. del: N-nitrozamini in N-nitrozabilne snovi“ so nižje od mejnih vrednosti, ki jih je treba upoštevati pri zagotavljanju skladnosti, iz Priloge II, del III, točka 8, k Direktivi 2009/48/ES. Te vrednosti so naslednje:

Snov

Standard EN 71-12:2016

Direktiva 2009/48/ES

N-nitrozamini

0,01  mg/kg

0,05  mg/kg

N-nitrozabilne snovi

0,1  mg/kg

1  mg/kg

9.

EN 71-13:2021+A1:2022

Varnost igrač – 13. del: Vohalne igralne plošče, kozmetični seti in okušalne igre

10.

EN 71-14:2018

Varnost igrač – 14. del: Trampolini za domačo uporabo

11.

EN IEC 62115:2020

Električne igrače – Varnost

EN IEC 62115:2020/A11:2020

---

Popravki

| 5.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/89

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2023/334 z dne 2. februarja 2023 o spremembi prilog II in V k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za klotianidin in tiametoksam v ali na nekaterih proizvodih

(
  Uradni list Evropske unije L 47 z dne 15. februarja 2023
  )

Stran 31, uvodna izjava 8, opomba 19:

besedilo:

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Paraguay. Resolución N° 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. December 2019.“

se glasi:

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Uruguay. Resolución N° 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. December 2019.“.

---